prop · FW03207 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt 54§ sjunde stycket KL kan ett företag numera inte till sig skattefritt utdelavinstmedel, som före förvärvet av aktier eller andelar uppsamlats i det förvärvadeföretaget, om det inte är uppenbart att det företag som gör förvärvet därigenomerhåller en tillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn till sin rörelseeller kapitalförvaltning. 1 fräga om rätten tUl nedskrivning av aktier gälleren liknande bestämmelse för skattskyldiga för vilka förvärvad aktie eller andelutgör varulagertillgång (punkt 1 nionde stycket av anvisningarna till 41 § KL).Om det inte är uppenbart att den skattskyldige genom förvärvet erhållertillgång av verkligt och särskilt värde för honom med hänsyn till hans rörelse,äger han inte rätt till nedskrivning av aktierna eller andelarna på grund avatt dessa nedgått i värde till följd av utdelning av vinstmedel, sorn fanns idet förvärvade företaget vid förvärvet. Enskatteflyktsmetod, som i viss mån påminner om lundintransaktionerna är de s.k. vinstbolagstransaktionerna. Denna skattetlyktsmetod bestod i att ägaren avett bolag som hade betydande obeskattade vinstmedel sålde aktiema i bolagetsedan detta tömts på sina reella tillgångar. Härigenom kunde ha.a överföravinstmedlen till sig nära nog skattefritt. I syfte att förhindra dessatransaktioner infördes genom lagstiftning bestämmelser i 35 § 3 mom. KLom skärpt realisationsvinstbeskattning vid överlåtelse av aktier i vinstbolag (prop.1972:93, SkU 1972:31, rskr 1972:226, SFS 1972:273). Bestämmelserna innebär ihuvudsak att om skattskyldig avyttrar aktier i aktiebolag och det vid avyttringenfinns obeskattade vinstmedel i bolaget till följd av att större delen av dess tillgångar före avyttringenöverlåtits på den skattskyldige eller annan fysisk eller juridisk person,räknas hela köpeskillingen för aktierna som skattepliktig realisationsvinst.Lagstiftningen omfattar även sådana fall där bolagets tillgångar återköptsinom från överlåtelselillfället av den skattskyldige eller honomnärstående person eller av ett företag, där den skattskyldige eller honomnärstående person har etl bestämmande inflytande. får medgeundantag från de skärpta reglerna, om det kan antas alt avyttringen av aktiernaskett i annat syfte än att erhålla obehörig förmån vid beskattningen. I nämnda prop.togs ånyo upp frågan om en generalklausul mot alla former- av skatteflykt sedannågra remissinstanser aktualiserat detta och det från länsstyrelsehållframförts att en sådan klausul var ofrånkomlig. För egen del uteslötjag inte att en generalklausul kunde vara den bästa lösningen ochförutsatte att företagsskatleberedningen i sitt fortsatta arbete hade särskilduppmärksamhet riktad mot skatteflyktsproblemen och vid sitt slutligaställningstagande tUl företagsbeskattningens utformning beaktade olikalösningar av dessa frågor. Beredningen har i sin promemoria påpekat att strävandenaatt upprätthålla principen om dubbelbeskattning av bolagsvinst har i hög gradkomplicerat lagstiftningen. Trots försök att genomföra principen konsekvent bl.a. genom bestämmelser om skatt vid utskiftning av aktiebolags tillgångar ärprincipen i praktiken mest effektiv i fråga om de stora bolagen och då särskiltde börsnoterade bolagen med många aktieägare. Vad gäller fåmansbolagen finnsdel möjligheter att helt eller delvis undgå dubbelbeskattningen genom attutnyttja de regler om avdrag som gäUer vid inkomsttaxeringen. Ett vanligt sättatt undvika dubbelbeskattningen är att ta ut bolagets vinst i form av förhöjdlön i stället för genom utdelning. I ett bolag, som driver rörelse, tordeenligt praxis en aktieägare kunna ta ut hela vinsten som lön eller tantiem, omhan är bolagets verklige ledare och arbetar i bolaget. Uttagen kan såledesvarieras år frän år, så att någon beskattningsbar inkomst inte uppkommer ibolaget. Denna möjlighet att ta ut vinstmedel lönevägen föreligger inte förförvaltningsföretag, där avdrag för löner till delägare och andraförvaltningskostnader i praxis begränsats lUl viss procent av skattepliktigabruttointäkter. Beredningenhar redogjort för den metod som använts vid interna aktieöverlåtelser och visatpå de skattemässiga konsekvenser som uppkommer. Metoden, som enligtberedningen företer stora likheter med vinstbolagstransaktionerna, uppges hatillämpats i stor omfattning . Detta har bl. a. kunnatkonstateras av en arbetsgrupp inom , som haft till uppgift attutreda och ingripa mot de För alt få enuppfattning om i vilken utsträckning och till vilket belopp aktieöverlåtelserav det här slaget förekommit har beredningen, förutom till ,vänt sig även tni vissa länsstyrelser med begäran om närmare information.Riksskatteverket har lämnat uppgift på olika förfaringssätt och uppgivit attde enskilda transaktionerna ofta uppgått till miljonbelopp och i enstaka falltill . De länsstyrelser som tillfrågats har av olikaskäl inte kunnat göra någon noggrann genomgång av deklarationer för att utrönafrekvensen av dessa överlåtelser. Man har dock företagit stickprovsundersökningar.Sålunda har i uppgivit att det vid kontroU avvissa delar av länet påträffats ett 30-tal överlåtelser som ägt rum unde: år1972. i uppger att man utan att företanågon närmare genomgång enbart vid taxering påträffat överiåtelser,där den sammanlagda köpeskillingen uppgått lill omkring 50 milj. kr. Uppgifternafrån innehåller ett 40-tal fall med en sammanlagdköpeskilling av närmare 70 milj. kr. Enstaka transaktioner med köpeskUlingar på20 milj. resp. 25 milj. kr. har inrapporterats av länsstyrelserna iSödermanlands och . Ett vanligt tillvägagångssätt vid genomförandet avtransaktionerna är enligt beredningen följande. Samtligaaktier i ett rörelsedrivande bolag ägs av en fysisk person. Aktiekapitalet ärexempelvis , fördelat på 1 000 aktier a . Till ledning förberäkning av skattepliktig förmögenhet har värderat aktiernatill . Som ett första led i transaktionen bildar ägaren ett nytt bolagmed lägsta tillåtna aktiekapital. Han säljer sedan aktierna, som innehaftslängre tid än , tUl det nybildade bolaget för exempelvis . eller för tillhopa 1 milj. kr. Detta medför skattepliktig realisationsvinstför ägaren med . Genom överlåtelsen får han en fordran på detnybildade bolaget numera moderbolag i den tillskapade koncernen med 1 milj.kr. För att möjliggöra för det nya bolaget att betala skulden överförs helaeller viss del av rörelsen i det gamla bolaget till det nya bolaget. Genomverksamhetens expansion kan vinstreglerande dispositioner företas, vilketmöjliggör amorteringar av skulden, utan att för den skull någon vinst behövertas fram till beskattning i företagel. Med denna konstruktion som grund är detsedan möjligt att skjuta upp beskattningen av rörelsevinsten under en följd avår. Den räntefria skattekredit som därvid erhålls utgör en definitiv vinst.Genom att inom ramen för denna koncernbildning vidta lämpliga dispositioner ärdet i praktiken möjligt att uppnå ytteriigare skattefördelar. Beredningenanser det vara ett anmärkningsvärt förhållande att ett bolag på delta sätt ulanandra tillgångar än ett lågt aktiekapital och utan att bedriva någon verksamhetkan eriägga en köpeskilling i många fall uppgående till miljonbelopp. Frånföretagsekonomisk synpunkt ter sig en sådan transaktion onaturlig. En säljaresnormala syfte, nämUgen att avhända sig verksamheten, är inte för handen.Tvärtom är syftet att även efter försäljningen bedriva verksamheten på samma sätt somtidigare. Den konstruerade koncernen tillförs inte några tiUgångar av specielltvärde för den bedrivna verksamheten. Inte heller avyttras någon del avverksamheten. Ipromemorian görs jämförelser med vinstbolagstransaktionerna. Det konstaleras attsäljarens motiv ofta är likartade i båda fallen, nämligen att tUl sig överföramedel från bolaget så fördelaktigt som möjligt. Den valda formen med internöverlåtelse innebär dock ett betydligt enklare förfarande än en vinstbolagstransaktion.Ä andra sidan torde dock vinstbolagsmetoden i vissa fall ha medfört störrefördelar då det gällt att uppnå definitiva lättnader av beskattningen ibolaget. Fördelen med de interna överlåtelserna är alt man inte behöveretablera kontakt med någon utomstående köpare som övertar aktierna ivinstbolaget och skatteskulderna i detta. Det kan dock i det längreperspektivet innebära vissa svårigheter att uppnå motsvarande definitivalättnader i fråga om den latenta skatteskulden vid överlåtelsetillfället. Olikamöjligheter föreligger emellertid att även i en sädan situation elimineraeljest uppkommande beskattningseffekter. Genom den valda transaktionsformen får säljaren en fordransom han kan överföra till sig själv på en gång eller i rater. Under denna tidkan aktieägaren avstå från löneuttag och även eventuell vinstutdelning. Medlenkan användas för egen konsumtion. Under ett stort antal år kan aktieägarenhärigenom undandra sig beskattning i annan form än för realisationsvinstenunder del år överlåtelsen skedde. 2.2.2 Överväganden och förslag Beredningen konstaterar alltså att en person som ägeraktier i etl rörelsedrivande bolag kan genom överlåtelse av dessa lill ett förändamålet förvärvat eller tUl ett redan tidigare av honom innehaft bolag ipraktiken tUlgodogöra sig befintliga och framtida vinstmedel från verksamhetenutan annan skattebelastning än den relativt lindrigarealisationsvinstbeskattningen. Rent teoretiskt kan enligt beredningen vinslen genomaktieöverlåtelsen beräknas till skillnaden mellan den fysiska personens inkomstskatte-belastning som kan antas till - och den skatt, , som utgår på bolagetsinkomst jämte den skatt på realisationsvinsten, uppgående till , somsäljaren har att erlägga, eller tillhopa . Skillnaden utgör alltså i dettafall . Härtill kommer fördelen av lägre arbetsgivar- och andrasociala avgifter i och för sig avdragsgilla genom minskade löneuttag, samtde räntevinster, som ligger i att beskattningen av vinsten i bolaget genomförmånliga av- och nedskrivningsregler kan skjutas . A andra sidanbör beaktas den ökning av skattepliktig förmögenhet, som kan bli följden avtransaktionen. Även detta mera teoretiska sätt att beräkna skatten ger ejobetydliga skattefördelar men torde enligt beredningen i de flesta fall intevara tillräckliga för att initiera överlåtelser av det här slaget. beredningen erfarit har man i regel räknat med att träffasenbart av den 10-procentiga realisationsvinstbeskattningen. Beredningenbetecknar transaktionerna som en avancerad metod alt omvandla lön tillkapitalvinst. TiU priset av den 10-procentiga realisationsvinstbeskattningenkan den skattskyldige till sig själv överföra likvida medel som svarar inteendast mot befintliga vinstmedel såväl beskattade som obeskattade - utanockså mot vinster i företaget som belöper på kommande år. Genom att låta köparbolagetamortera den vid överlåtelsen uppkomna skulden i den takt aktieägaren finnerdet nödvändigt för sin konsumtion kan han avstå helt ellerdelvis från löneuttag från sitt företag. Beredningen påpekar dessutom attuttagen ur bolaget ofta sker av de medel som kunnat kvarhåUas i bolaget genom skattemässigtgodtagen konsolidering varmed primärt avsetts att trygga bolagets fortbeståndoch tillväxtmöjligheter. Med hänsyn tiU den snabbt stigande frekvensen avifrågavarande interna aktieöverlåtelser, de avsevärda skatteförluster för detallmänna dessa kan medföra saml den betydande ökningen i skatte- och avgiftsbortfallsom vid en realistisk bedömning kan befaras för det innevarande och de närmastföljande åren är det enligt beredningens mening nödvändigt att omedelbartingripa med lagstiftningsåtgärder mot den använda skattetlyktsmetoden. Beredningenföreslår därför att, om en person säljer aktier i ett fåmansbolag till ettannat fåmansbolag, där han eller honom närstående personer har aktier,köpeskillingen för aktierna beskattas tUl . Den skärpta beskattningen börvidare gälla även i de fall den skattskyldige eller honom närstående personerinom efter avyttringen går in som aktieägare i det förvärvande bolaget.Till närstående bör i detta sammanhang räknas följande personkrets, nämligenföräldrar, far- eller morföräldrar, avkomling eller dennas make, syskon ellerdettas make eller avkomhng samt dödsbo, vari den skattskyldige eller nägon avnämnda personer är delägare. Som avkomling bör betraktas även styvbarn ochfosterbarn. Med aktieinnehav i det förvärvande bolaget bör även jämställasaktieinnehav i ett bolag till vilket rörelsen i något av fåmansbolagen helteller delvis efter avyttringen överlåtits. Beredningen vill understrykaatt tvåårsgränsen givetvis inte skall kunna kringgås genom att tUlgångarna irörelsen hyrs eller arrenderas för att först efter tidsfristens utgångöverlåtas. Samma gäller om förväi-v av aktier maskeras genom ett avtal omoptionsrätt som förfaller först efter det nämnda tid utgått eller om t. ex. tvåpersoner avtalar om ömsesidigt köp eller byte av aktier i varandras bolag. Om någon form av mellanförsäljning företas innan aktiernaövergår till bolag där säljaren eller honom närstående person är delägare isyfte att undvika effekten av de föreslagna bestämmelserna, exempelvis genomalt aktierna överlåts till tredje man som sedan vidareförsäljer dem till nämndabolag, torde detta enligt praxis betraktas såsom om mellanför-säljningen ejföretagits. Någon uttrycklig lagbestämmelse häremot krävs därför ej. Andra falldär bulvaner används är tänkbara men även sådana fall torde kunna angripas utan särskilda lagföreskrifler. Då ifrågavarande transaktioner kan avse även handels- ochkommanditbolag saml ekonomisk förening jämte andel i sådant bolag ellerförening bör de föreslagna reglerna utsträckas att gälla även vid dessaföretagsformer. De föreslagna bestämmelserna drabbar emellertid enligtberedningen även transaktioner som från skilda synpunkter kan te sigberättigade. Delta kan vara förhållandel när en huvudaklieägare vill ombildasin verksamhet för att anställda eller utomstående skall kunna tas in somdelägare. Ett annat fall som bör kunna undantas från de skärpta bestämmelsernaär då starka organisatoriska eUer marknadstekniska skäl talar för en ombildninginom en koncern, t. ex. inför en förestående börsintroduktion eller av annanliknande anledning. Detta kan vara befogat även då exempelvis ett handelsbolagutgör moderföretag inom en koncern, vilket av olika skäl kan befinnasolämpligt. Enligt 35 § 3 mom. sjätte stycket KL undantas i de flesta fallförsäljningar av organisationsaktier inom en koncern frånrealisationsvinstbeskattningen. Genom de föreslagna bestämmelserna kommeremellertid sådana försäljningar inom koncerner bestående av fåmansbolag attomfattas av den skärpta beskattningen. Vid en sådan omstmkturering börsjälvfallet dispens kunna komma i fråga. I del fall aktierna inköps frånutomstående och företaget sedan i oförändrat skick vidaresäljs bör ocksåundanlag vara möjligt. Andra liknande fall är givetvis länkbara. Beredningen föreslår därför att en dispensregel tUlskapasså alt här avsedda fall inte drabbas av den skärpta beskattningen. Däremotanser inte beredningen att dispens bör ifrågakomma då en aktieägare vidtagit ensådan transaktion för all erhålla medel tUl förmögenhetsskatt eller för altlösa ut andra delägare i företaget. Beredningen vill i detta sammanhang erinraom den möjlighet till dispens från låneförbudet i aktiebolag som föreligger bl.a. i det fall då fåmansbolagsdelägare skall lösas ut av övriga delägare. Enligt beredningens mening bör dispens kunna komma i frågaendast då betydande skatteförmåner inte blir följden. Som allmänriktpunkt vid dispensprövningen bör därför gälla att överlåtelsen av aktiernasker tUl belopp, som ej mera väsentligt avviker frän tillskjutet kapital elleraktiernas anskaffningsvärde. Beredningen framhåller att de interna aktieöverlåtelsernapå ökat i en mycket stor omfattning. Flera omständighetertyder på alt ökningen av dessa transaktioner kommer att ytterligareaccentueras. Inte bara de avsevärda skatteförmåner som är förknippade med dethär använda förfaringssättet utan också möjligheterna att undvika arbetsgivar-och andra avgifter tUl del allmänna gör detta antagligt. Även del nyligengenomförda låneförbudet i aktiebolag torde härvid ha en viss betydelse. Det börockså enligt beredningen understrykas att överlåtelserna inte berör någonutomstående part. Beredningen föreslår därför att bestämmelserna träder ikraft möjligt och tillämpas även på aktieöverlåtelser som skett efterden 31 2 1973. ! För att lindra verkningarna av denföreslagna lagstiftningen bör sådana aktieöverlåleiser, som skett under år1973 och som återgår på oförändrade villkor, inteutlösa realisationsvinstbeskattning. Beredningen vill vidare påpeka att de föreslagnadispensreglema gör det möjligt att undanta sådana fall, som inte avsetts skoladrabbas av de skärpta bestämmelserna. Treledamöter av beredningen. , och sig i reservationer avvisande till retroaktiv lagstiftning på sättberedningen föreslagit. förordar, med instämmande av , attikraftträdandet bör vara dagen efter pubUcerandet av beredningens promemoria.De båda sistnämnda ledamöterna anser vidare att lagstiftningen skall vara ettkortvarigt provisorium i avvaktan på utredning om en mer permanentlagstiftning. Från skattepliktig realisationsvinst bör, enligt dessareservanter, alllid få avräknas tUlskjutet belopp i det bolag vars aktierförsålts. Slutligen bör dispensreglerna ges en vidare innebörd och avse allaförsäljningar som till innehåll är att jämställa med försäljning tUl tredjeman. 2.3 Remissyttrandena 2.3.1 Allmänna synpunkter Del övervägande antalet remissinstanser instämmer iberedningens uppfattning att särskilda regler bör införas för att förhindraobehöriga skatteförmåner vid interna aktieöverlåtelser. Flertalet tillstyrkandeinstanser godtar också i princip den av beredningen föreslagna metoden allgenom en väsentligt skärpt realisationsvinstbeskattning förhindra sådanaöverlåtelser. Sålunda tillstyrks detta allmänt från länsstyrelsehåll och ävenav löntagarorganisationerna. Från de organisationer som representerarnäringslivet anförs däremot en rad kritiska synpunkter i fråga ombestämmelsernas materiella utformning samt deras räckvidd. Man ansergenomgående att bestämmelserna fått en alltför vid utformning och anser attbetydande begränsningar bör genomföras i förhållande till beredningensförslag. Detta anses komma att få alltför långtgående verkningar och träffaöverlåtelser som är företagsekonomiskt motiverade och även sådana som innebärfördelar från samhällsekonomiska och sysselsätt-ningsmässiga synpunkter. Manvill från dessa organisationers sida därför se förslaget som ett kortvarigtprovisorium och att hela beskattningsfrågan utreds ytterligare. Bland detillstyrkande instanserna framhåller kammarrätten i , som betraktardet nu aktuella förslaget som provisoriskt, att man bör inom den nuvarandelagstiftningens ram förhindra uppkomsten av skattevinsler genom internaöverlåtelser. Som ytterligare skäl för lagslift-ningsingripande pekarkammarrätten på att de stora skattevinster som vissa företag härigenom uppnårkan vara ägnade att snedvrida konkurrensförhållandena inom berörda branscheroch därmed ge upphov till skadeverkningar också i detta hänseende. och för all stärka den enskildes tUltro rillskattelagstiftningen erfordras enligt kammarrätten ett snabbt beslut. finner inte några bärande skäl för att deallmänna reglerna för beräkning av skattepliktig realisationsvinst skall varatillämpliga också vid interna aktieöverlåtelser. En översyn av gällandelagstiftning, som i princip behandlar alla försäljningar av aktier och andelarlika har därför framstått som motiverad. Verket anser att förslagetbör kunna förhindra genomförandet av interna överlåtelser somerfordras för alt beredningen mera slutgiltigt skall kunna behandla de problemsom rör beskattningen av fåmansbolag och deras ägare samt gränsdragnmgen mellanlöpande inkomst och kapitalvinst vid överlåtelse av rörelse i aktiebolagets eUerhandelsbolagets form. Ängelägenheten av ett snabbt lagstiftningsingripande motinterna överlåtelser gör det enligt verket motiverat med en stoppregel somträffar alla sådana överlåtelser. , som inte gått in på någonbedömning av om invändningar från andra synpunkter än rent tekniska kan görasmot förslaget, har inte något att erinra mot detta. i anför alt internaaktieöverlåtelser förekommit inom länet och i ökandeomfattning samt att i olika sammanhang påtalat detta förhållande.Någon möjlighet för skattemyndigheterna att ingripa har ej ansetts föreligga,bortsett från frågan om prissättningen av aktierna. Det genomfördalåneförbudet i aktiebolag kommer enligt bedömande liksombestämmelserna om förhöjt minimikapital att leda till ett mångdubbelt antal intemaaktieöverlätelser om åtgärder ej vidtas. Med hänsyn inte minst lUl sistnämndaförhållande anser för sin del angeläget att ett snabbt ingripandesker mot de ej företagsekonomiskt betingade överlåtelserna. Motsvarandeerfarenheter redovisas av i . delar i princip beredningensuppfattning alt ett ingripande lämpligen bör ske mot vissa transaktioner av denart som beskrivs i promemorian. I många fall har dessa genomförts på etl sättsom inte betingats av företagsekonomiska hänsyn utan har salts i system för attvinna skattelättnader med utnyttjande av de regelkomplex som åsyftar helt andraverkningar. Förbundet betonar dock att överlåtelser av till den yttre formenlikartat slag ofta utgör ett uttryck för även från allmän synpunkt önskvärdstrukturrationalisering eller sker för att åstadkomma bättre organisation,marknadsföring e. d. Med den föreslagna utformningen av lagstiftningenförmodas beredningen ha åsyftat att i praktiken förbjuda internöverlåtelser avaktier, en uppgift som inte åligger skattelagstiftningen ulan den akliebolagsrättsligalagstiftningen. Förbundet anser därför all betydande begränsningar börgenomföras i de föreslagna bestämmelserna. anser attden föreslagna lagstiftningen gjorts alltför vid och alt den därför i storutsträckning kommer att drabba även andra än obehöriga transaktioner.Liknande synpunkter uttalar Svenska revisorsamfundet, SHIO och Lantbrukets skatteddegation anför att orsaken tUl den nustigande frekvensen av interna aktieöverlåtelser måste sökas i någon annanomständighet än de av beredningen uppgivna skattefördelarna. Det nyligeninförda låneförbudet i aktiebolag ligger därvid närmast tUl hands. Om dettaförbud skaU få avsedd effekt behöver de interna aktieöverlåtelserna begränsas.Med hänsyn härtUl kan enligt delegationen förslaget, trots aUvarliga brister idetta, möjligen läggas lUl grund för en provisorisk lagstiftning. Direktnegativ till beredningens förslag är , som anserdetta komma att innebära ett definitivt stopp för inlernöverlå-telser med allvariigaåterverkningar som följd. Enligt föreningens uppfattning har flertalet sådanaöverlåtelser företagits i syfte att i möjligaste mån säkra företagets framtid,bemästra kapitalskatteproblemen samt att inom begränsade ramar åstadkomma dennaturliga strukturomvandling som kontinuerligt krävs i näringslivet. Föreningennämner ÖverlåtelsefaU som syftat tUl att stärka företagens ställning av hänsynframför allt tUl de anställdas trygghet. Föreningen anser sig ej kunna godkännaförslaget tUl lagstiftning, som enligt dess mening bygger på ett underlag somtagits fram under alltför stor lidspress och därför ej kan genomlysa hela dennaproblematik. Även auktoriserade revisorer, som i princip anslutersig till uppfattningen att missbruk bör stoppas, avstyrker beredningensförslag, då detta enligt föreningen inte fyUer kraven på att ingripanden börske med väl genomtänkta och motiverade åtgärder insatta i ett störresammanhang. Motsatt ståndpunkt intas av LO och TCO, som inte har någon erinranmot de i promemorian framförda förslagen. LO anser den rådande situationen orimUg,som innebär att ohka skatteutredningar inte hinner mer än täppa tUl luckor ilagstiftningen förrän nya skatteflyktsmeloder är i full användning. Det är, tUläggerLO, inte särskilt svårt att föreställa sig fall som den nu föreslagnalagstiftningen inte täcker, men som ändå kommer att kunna få exakt sammaverkningar som de här beskrivna överlåtelserna.