prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Sorajag tidigare understrukit steg lUlväxttakten i den svenska ekonomin i fjol.Uppgången var fraraför allt betingad av de raycket omfattandeekonomisk-politiska insatser som vidtogs i konjunkturstimulerande syfte. Vihar nu korarait in i ett skede där den fortsatta expansionen frärast ärbetingad av eri uppåtgående konjunktur, och där uppgången således i huvudsaksynes kunna baseras på de raera självständigt verkande, expansiva krafterna iekonorain. Ävenom konjunkturuppgången ännu inte resulterat i en mera påtaglig förändring avsysselsättningsläget, är det uppenbart att industrins efterfrågan påarbetskraft har stegrats. Saratidigt sora arbetslösheten fortfarande ärrelativt hög i stora delar äv landet, har begynnande tendenser till brist påarbetskraft visat sig i vissa branscher och regioner. Denna utveckling koraraeratt ställa stora krav på en aktiv syssdsätinmgspoli-tik, vars huvuduppgift bliratt underlätta och stödja anpassningen av resurser och efterfrågan tillvarandra. Utvecklmgenhittills och bättre klarlagda tendenser pekar raot att tillväxten iden svenska ekonorain koraraer att bli något snabbare än vad jag förutskickadei finansplanen. Enligt de bedömningar som kan göras skulle nationalproduktenkoraraa att öka med . Somjag berört i det föregående fortsätter prisema att stiga snabbt på detintemationella planet. Genom vår stora utrikeshandel undgår vi inte att berörashärav. Den prisstegringstakt som vi trots en dämpad konjunktur fick registrerai fjol, , väntas bestå även detta år. Denökningstakten kan förväntas bli ett intemationellt mönster. Den högainternationella prisstegringslakten har ett samband med den starkakonjunktumppgång sora nu råder i vår oravärld. Denna utveckling understrykermed skärpa vikten av att konjunktumppgången i vårt land hålls under kontroll såatt inte takten i prisstegringarna tillåts accelerera. Det genomfördaprisstoppet på viktiga livsraedel raed anslutning till den träffadejordbruksuppgörelsen komraer att raedverka tUl att begränsa prisuppgången. Denintensifierade prisövervakningen ger möjligheter till ingripanden mot tendensertUl omotiverade prisstegringar. Ifråga om den inhemska efterfrågeutvecklingen förutsåg jag ingen störreförändring i investeringsvolymen. De totala fasta investeringama väntadessåledes totalt sett öka endast obetydligt. Ett omslag förutsågs däremot för denprivata konsumtionen och lagerinvesteringama. Några skäl att gå ifrånbedömningen för de båda sistnäranda användningsområdena har intefrarakorarait. De:tta innebär följaktligen att den privata konsuralionenberäknas öka kraftigt , även vid ett bibehållet eller t.o.m. någotökat-hushållssparande. Vad lagren beträffar, beräknas en klar orasvängning tUllagemppbyggnad koraraa tUl stånd. Investeringsprognosen hardäreraot räknats upp. På gmndval av nu tillgängligt underlag kan de totalafasta investeringama beräknas stiga med . Uppgången avindustriinvesleringama 1973 har av uppskattats till intemindre än . Med hänsyn till osäkerheten i dessa bedöraningar finner jagdock en försiktigare uppskattning raotiverad, sora vidhåller ökningslalet frånfinansplanen ora . vill jag betona, ai:t den ekonomiska politikenär inriktad på att utrymme, såväl pä arbetsmarknaden sora på kreditraarknaden,skall kunna beredas för en större ökning av industriinvesleringama, ora ensådan tendens uppstår. Ifinansplanen förutsåg jag en snabb uppgång av den svenska exporten 1973.Exportens ökningstakt beräknades kunna bli dubbelt så hög sora i fjoleller . fijrdiggande uppgifter ger anledning att revidera upp dennaprognos. Som jag redan frarahållit innebär de bedöraningar som kan göras avden internationella konjunktursituationen, att efterfrågetillväxten blir någotsnabbare än sora tidigare antagits. Uppgången av den svenska exporten underårets tre första raånader blev också mycket betydande. Den bedömning av densvenska uidustrins exportutsikter sora bl. a. mot bakgrund härav nukan göras, innebär en volymmässig ökning av exporten raed . Av särskildbetydelse för denna exportprognos är de påtagliga ökningar i industriinvesteringaroch industriproduktion som väntas komraa till stånd i flertaletvästeuropeiska länder. Efterfrågan på den svenska verkstadsindustrinsprodukter har som en följd härav beräknats stiga snabbt. Till grund för dengynnsanmia exportprognosen ligger naturhgts också antagandet att kapaciteteninte i någon mer betydande grad skall utgöra För några vamgmpper i första hand trävaror och järnmalra synes dock utförseln av kapacitetsskäl inte helt kunna stiga i takt raed denutiändska efterfrågan. Utvecklingenpå valutaraarknaderna ställde liksora andraländer inför flera viktiga avgöranden. Vid de beslut sora vi härvid träffade,lades vikt vid att på det valutapolitiska orarådet skapa förutsättningar föratt vidraakthålla det svenska näringslivets konkurrenskraft. Nedskrivningen ifebmari av den svenska kronan torde t. o. ra. innebära en viss förstärkning avvårt relativa konkurrensläge, när verkningama för de olika exportnäringamavägs sararaan. Härvid har också effektema för vårt vidkommande beaktats av deväxelkursjusteringar som andra länder saratidigt vidtog. De förstärkningar avvalutaregleringen som sedermera fick vidtas som skydd mot inflöde avspekulativt kapital, var ett uttryck för vår bestärada avsikt att fasthålla dennya, etablerade kursen för den svenska kronan. Beslutet i raars att behålla enfast kurs för kronan genteraot ett antal av våra viktigaste avnämarländer, varett uttryck för samraa strävan. Härigenom skapades så säkra betingelser somraöjligt för industrins planering av produktion och investeringar, vilketlångsiktigt är av stor betydelse för upprätthållandet av det svenskanäringslivets konkurrenskraft. Sararaantagetter sig utsikterna för den ekonomiska utvecklingen i nu någotgynnsamraare än vad jag kunde redovisa i finansplanen. Vi har kommit in i enbegynnande konjunktumppgång. Ökningen av arbetskraflefterfrägan kan dockbedömas bli olika i olika branscher och regioner. Den ekonomiska politikensuppgift blir i detta läge mångfacetterad. Under de två gångna åren har denekonomiska politiken främst inriktats på den centrala uppgiften att hållasysselsättningen uppe på en så hög nivå sora raöjligt. I detla syfte har enaktiv stimulanspolitik bedrivits, i vUken en rad olika ekonomisk-politiskamedel har använts. Sora jag erinrade om i finansplanen har det varit enhuvudlinje för den ekonomiska politiken under konjunkturdärapningen att stärkabetingelsema för en långsiktig expansion av den svenska ekonorain. Desysselsättningsstiraulerande ätgärdema har i betydande grad inriktats på attstiraulera investeringama, inte rainst på näringslivets oraråde. En betydandesysselsättning har skapats genora olika arbetsraarknadspoli-liska insatser.Särskild tyngdpunkt har inora arbetsmarknadspohtiken lagts på en utbyggnad avresurserna för utbUdning och omskolning. Välutbildad arbetskraft stårhärigenom till arbetsmarknadens förfogande. Genoraden inriktning den ekonomiska politiken getts har godaförutsättningar skapats för att vi skall kunna möta konjunktumppgången medbevarad yttre och inre stabilitet. Kravet att säkra en full sysselsättningkomraer eraellertid bl. a. för vissa speciella gmpper av arbetssökande attfordra fortsatt stor uppmärksamhet. En hög arbelsraarknadspolitisk beredskapmåste därför även fortsättningsvis hållas,så att de åtgärder sora kan visa sig nödvändiga snabbi skall kunna sättas in.Samtidigt blir kraven stora på den ekonomiska politiken att bevaka varjetendens till rubbning av den sarahällsekonoraiska balansen. I första hand ärdet utvecklingen på prisorarådet sora raåste stå under noggrann uppsikt. Föratt undvika att en balanserad expansion övergår till en överhettning iekonorain raåste det totala efterfrågetrycket självfallet hållas underkontroll. En hög handlingsberedskap behövs därför också för alt sådanaoraläggningar av den ekonoraiska politiken, som läget kan kräva, snabbt skallkunna vidtas. Styrkan i den ekonomiska aktiviteten framöver fårhärvid bli avgörande för om en omläggning av den ekonomiska politiken irestriktiv riktning blir nödvändig. Enligtarbetskraftsundersökningama uppgick arbetslösheten 1971 och 1972 till omkring2,av arijetskraften och det talet kan jämföras med de soraregistrerades under . Ser man till arbetslösheten blandde mer etablerade på arbetsmarknaden, dvs. andelen ka,ssamedlemmar sora vararbetslösa, blir raotsvarande tal oralcring och för1970 . Inlernationdlt sett får dessa arbetslöshetstal anses som låga.Enligt regeringens uppfattning har dock arbetslösheten legat på en för högnivå. Den ekonoraiska politiken i allmänhet oc;h arbetsmarknadspolitiken isynnerhet har därför varit starkt inriktade på att öka sysselsättningen. Denhögre arbetslösheten får ses i saraband raed all utbudetav arbetskraft ökat i betydligt snabbare takt än sysselsättningen.Utvecklingen kan Ulustreras av en jämförelse mellan medmotsvarande period . Enligt arbetskraftsundersökningama ökade antaletpersoner i arbetskraften raed 93 000 medan sysselsättningen ökade raed 44 000 iförhållande tUl 1970 raed det läge av påtaglig arbetskraftsbrist som då rådde.Hela ökningen av arbetskraften kan hänföras till kvinnoma. Den ökning av denkvinnliga arbetslösheten som därvid uppstiitt synes i stor utsträckningåterspegla en ändrad attityd i arbetssökandet. Den ökade kvinnligaarbetslösheten uppvägs nämligen av en minskning av den latenta arbetslöshetenbland kvinnor. I stället för att som tidigare uppge sig önska arbete ora sådantfunnits tillgängligt har raan gått över till att aktivt söka arbete. Isyfte att öka sysselsättningen har de arbetsmarknadspoliliska insatserna haften omfattning sora legat avsevärt högre än . De har späntöver ett brett register av åtgärder som beredskapsarbeten,arbetsmarknadsutbildning, skyddat arbete, invesleringsfondsfri-släpp,tidigareläggning av offentiigt byggande, frisläpp av småhusbyggande etc. Deltahar också medverkat till att läget på arbetsraarknaden under de senastemånaderna har utvecklats i en positiv riktning. Säsongrensat har arbetslöshetenvarit i klart avtagande ; arbetslöshetstalen liggernu klart under dera för raotsvarande tid . Antalet varsel oradriftsinskränkningar och företagsnedläggningar har också minskat påtagligt.Under den senast registrerade 12-raånadersperioden ligger de sålunda ca 35 %lägre än under raotsvarande period . Utvecklingenpå industrisidan har redan lett till en klart ökad efterfrågan på personal förtillverkningsarbete frärast inora ett antal län i södra och raeUersta Sverigeutanför storstäderna, dvs. de län där industrin har en särskilt stor andel avsysselsättningen. På en del orter har redan svårigheter att rekryterayrkeskunnig arbetskraft uppstått. Med den utveckling som kan förutses inomindustrin inle minst till följd av den påtagligt ökade efterfrågan påexportmarknaden bör en alltraer raarkerad efterfrågan på såvälyrkesutbildad sora annan arbetskraft korama till uttryck, främst frånverkstadsindustrin. Ökningen av sysselsättningen inora den offentliga sektornväntas fortsätta i relativt hög takt och även i fråga ora de privatatjänsterna förutses en viss ökning. Inora byggbranschen får raan däreraoträkna raed att den nedåtgående utvecklingen fortsätter. Mot den bakgrunden ärdet naturligt att hålla en särskild beredskap för alt genora extra insatserstiraulera sysselsättningen och därigenora underlätta den raer långsiktigaoraställning som branschen står inför. Sammanfattningsvis innebär detta, altden förbättring av arbetsmarknadsläget sora kommit tilluttryck beräknas fortsätta under loppet av 1973. Detär uppenbart all den period vi nu står inför raåste innebära entyngdpunklsförskjulning i fråga ora de arbelsraarknadspolitiska insatserna.Den centrala uppgiften för arbetsraarknadspolitiken måste nu bli att sökaåstadkoraraa den örasesidiga anpassning av arbetskraftsefterfrågan ocharbetskraftsutbud sora är nödvändig för att reducera arbetslösheten ochtUlgodose de ökande personalbehoven. Saratidigt frarastår det dock sora heltklart att de sysselsättningsskapande åtgärderna raåste forlsälla på vissaoraråden av ekonorain. Det är mot den bakgrunden som regeringen beslutat medgeatt investeringsfonderna får användas för byggnadsinvesteringar även underkoramande vinter. Av sysselsättningsskäl bör också det privatfinansieradesmåhusbyggandet släppas fritt inför koraraande vinter. Även beredskapsarbetenainora byggsektorn torde få fortsätta att ligga på en hög nivå. Ätgärderför en ökad yrkesraässig och geografisk rörlighet frarastår sora ell särskUtangeläget inslag i den aktuella arbetsraarknadspolitiken. Den snabbautbyggnaden av kapaciteten för arbetsraarknadsulbildningen sora skett under konjunkturavraattningenfår raot den bakgmnden stor betydelse. Det är väsentligt att den kan inriktaspå att täcka de behov av yrkesutbildad arbetskraft som finns inora framför alltindustrin. Soratidigare nämnts har ungdomsarbetslösheten legat på en hög nivå under de bäggeföregående åren. har eraellertid tendensen varit klartnedåtriktad. Särskilt för ungdom som söker sitt första arbete bör en geografiskrörlighet vara naturlig. Förhållandevis stora krav måste därför kunna stäUas påde arbetslösa ungdomarna i det hänseendet, vilket även frarahållits i sambandmed den reforraering av arbetslöshetsunderstödet sora föreslagits till åretsriksdag. Här kan vidare erinras ora fattade beslut oravidgade möjligheter för ungdomar som avslutat sin gyranasieutbildning attfå flyttningsbidrag. Detär i delta sammanhang angeläget att understryka vikten av att även näringslivetsöker anpassa sin personalpolitik. Fortsatta insatser för att förbättraarbetsrailjön och utforraningen av arbetsplatserna, bl. a. för att raöjliggöraen ökad rekrytering av äldre eller svårplacerad arbetskraft, raåste spela enviktig roll. Ökade sådana insatser bör ses som ett uttryck för ökat socialtansvarstagande frän företagens sida genteraot dessa grupper. Denna arbetskraftkan även tillföra förelaget betydande värden i förra av erfarenhet ochstabilitet. Enrad olika åtgärder har vidtagits från sarahällets sida för att ökaraöjlighelema för handikappade alt få arbete på den öppna arbetsraarknaden. Iförsta hand koncentreras härvid intresset till den nya förra av halvskyddadsysselsättning sora infördes och sora innebär att staten svarar för40 % av lönekostnaden för handikappad arbetskraft. Mot bakgrund av den raerbegränsade nivå sora personalrekryteringen legat på har dennaverksamhet inte vuxit i den orafattning sora varit önskvärd. I det förändradeläge sora nu kan förutses bör fömtsättningarna för att placera de handikappadei verksarahet på den öppna arbetsraarknaden vara väsentligt bättre. De s. k.anpassningsgrupperna där arbetsgivaren, företrädare för de fackliga organisationemaoch arbetsförraedUngen saraverkar för att placera handikappad arbetskraft torde i det här sararaanhanget koraraa att spela en betydelsefull roll.Antalet sådana anpassningsgrupper kan f. n. uppskattas till ca 2 400 och ökarsnabbt. Detär vidare en betydelsefull uppgift för regionalpolitiken att verka för att desysselsättningstillfällen sora följer av näringslivets utbyggnad i så storutsträckning sora raöjligt koraraer lill stånd inora de oraråden där behovet avsysselsättningstill skott är störst. På det sättet kan en raer balanseradutveckling av landets oUka delar uppnås. Den nya regionalpoliliska planering sorariksdagen fattade beslut om syftar till att skapa mer likvärdigasysselsättnings- och serviceraöjlig-heter raellan olika regioner. För att uppnåtillräcklig konkurrenskraft raot andra delar av landet och tillräckligtunderlag för de insatser som görs är en viss koncentration av insatserna inomde olika regionema nödvändig. I syfte att stimulera den regionala utvecklingenhar under våren förslag förelagts om åtgärder på en radolika oraråden, främst i fråga ora regionalpolitiskt stöd,skatteutjäraningsbidrag, oralokalisering av statiig verksamhet, särskildatransport- och koraraunika-tionspolitiska insatser särat särskilda åtgärder föratt stödja servicen i glesbygden. Utgångspunkten för de fortsatta arbelsraarknadspolitiskainsatserna måste självfallet även i fortsättningen vara att rainskaarbetslösheten. En hög beredskap i den sysselsättningsskapande politiken ärfortfarande nödvändig inte minst när det gäller byggnads- ochtjänstemannaorarådet, där utvecklingen aUtjärat förutses bli svag. En annanutgångspunkt för de arbelsraarknadspolitiska insatserna raåste vara altarbetstillfällena skall besättas raed dem som är arbetslösa inora landet innanrekrytering utomlands sker. Den takt med vilken arbetslösheten kan minskas kommer ihög grad att vara beroende av möjligheterna att bättre anpassa efterfrågan ochutbud av arbetskraft till varandra. Likaså är det väsentligt att näringslivetkan umytlja de ökade avsättningsmöjligheter sora raarknadsutveck-lingen nukoraraer alt raedge utan alt hindras av flaskhalsproblem i form av brist påpersonal. Rörlighet bland de arbetssökande och en bättre anpassning avföretagens rekrytering och utformning av arbetsplatserna har därför avgörandebetydelse för möjligheterna till fortsatt utveckling och förbättradsysselsättning. Den beskrivning av budgetutvecklingen under innevarandeoch nästa budgetår sora gavs i årets finansplan är i allt väsentligtfortfarande aktuell. Under innevarande budgetär ökar utgifterna bl. a. tillföljd av de syssdsättningspoliliska insatserna avsevärt snabbare äninkorasterna och underskottet på statsbudgeten blir därför väsentiigt större änför /72. Budgetförslaget /74 innebär attfinanspolitiken får en raer återhällsara inriktning och att upplåningsbehovetreduceras i förhållande till innevarande budgetår. Järafört raed beräkningarnai finansplanen har såväl inkoraslerna sora utgifterna justerats upp. Somframgår av tabell 3 är effekterna härav på budgetsaldot dock relativt Totalbudgeten 1971/721973/74 1971/72 Utfall 51 830 55 497 54 112 61 333 60 513 66 247 2 1973.1 saml Nr 125 begränsade.Tolalbudgelens underskoll, som /72 var Ca ,ökar enligt de nya beräkningarna till ca . För /74 skulle tolal-budgeten enligt de bedömningarsora nu kan göras koraraa att visa ett underskott på inemot . Budgetunderskottetför innevarande budgetår blir enligt de beräkningar som föreligger 165milj. högre än enligt finansplanen. Såväl relativt som absolut sett måstestorleken på underskottet sägas vara betydande. i relation tUlbruttonationalprodukten motsvarar det , att jämföra med ett genomsnittunder de senaste fera budgetåren ora . Statsutgifterna för innevarandebudgetår förutses bli ca 560 milj. kr. högre än enligtstalsverkspropositionen. Det kan kanske förefaUa förvånande alt uppjusteringeninle blir större med häns)'n till att omfattande medelstilldelning, i huvudsakavseende kostnader för arbetsmarknads- och regionalpoliliska insatser,föreslagits på tUläggsstat sedan statsverkspropositionen avlämnades.Eraellertid tyder nya beräkningar på att en betydande del av dessautbetalningar, vilka avser verksarahet sora bedrivs under innevarande budgetår,koraraer alt verkställas först nästa budgetår. Delta gäller t. ex. kostnademaför vissa arbelsraarknadspolitiska åtgärder. Budgetunderskottet skulle för innevarandebudgetår bli inte oväsentligt större och budgetunderskottet för nästa budgetårmindre ifall tidsförskjutningen av de näranda betalningarna inte funnits. Jagvill betona att förskjutningen enbart avser betalningarna. De verksarahetersora betalningarna avser äger i huvudsak rum under innevarande budgetår. Inkorastemastillväxt för /74 har justerats upp med ca 925 milj. kr. Jämförtmed beräkningama i finansplanen har tillkorarait de inkomstförstärkningar somsammanhänger med finansieringen av prissloppet pä vissa livsmedel. Det ändradeuppbördsförfarande av vissa vägtrafikskalter som träder i kraft vid ingången av1974 innebär vidare alt inkomsterna under ett övergångsskede blir något högreän vad sora annars skulle blivit fallet. Utöver dessa tvä nytiUkommandefaktorer har även inkorastema från den allraänna arbetsgivaravgiften ochmervärdeskatten nu anlagils bli någol högre än vad som tidigare beräknades. Utgifternaför /74 förutses bli ca 850 milj. kr. högre än vad som antogs ifinansplanen. Härav ulgör ca hälfien en ökad förbrukning av reservationsmedel.Den höga reservationsmedelsförbrukningen har flera förklaringar. Sålundakoraraer sora nämnls en betydande del av medelstilldelningen på tUläggsstatunder /73 inte att utbetalas förrän /74. Redan avdetta skäl behöver beräkningen av den samlade förbrukningen av reserveraderaedel räknas upp. HärtUl kommer även andra förändringar jämfört med laget vidStatsverkspropositionens tiUkomst. Hit hör bl. a. att utgiftsökningama isamband med prisstoppet för vissa livsraedel koraraer att ta forraen avanslagsöverskridande. Förskjutningen avfinanspolitiken i raera restriktiv riktning under /74 konnmertill uttryck på olika sätt. Statens konsuration och investeringar sorasararaantagna ökade raed i runt tal i volyra under budgetåren1971/72 och 1972/73 väsentiigen tiU följd av de sysselsättningsstiraulerandeinsatsema komraer såvitt nu kan bedöraas att ligga på en i stort settoförändrad nivå under nästa budgetår. Detta är naturligt raot bakgrund av deorafattande konjunktur-slLraulerande insatser sora satts in under innevarandebudgetår och det konjunkturläge som förutses för nästa budgetår. De statligatransfere-ringsulgifterna till bl. a. korarauner och enskilda komraer däreraotatt växa i fortsatt snabb takt. Statensfinansiella sparande, som motsvarar budgetsaldot beräknat raed bortseende frånfinansiella transaktioner av typen utlåning, visar en utveckling avraotsvarande innebörd. Det finansiella sparandet beräknas sålunda gå ned raedca . under innevarande budgetär, raedan en uppgång på ineraot2 railjarder kr. förutses för nästa budgetår. Finanspolitikensinriktning avspeglas också i budgetsaldots utveckling. De nya kalkylernainnebär att budgetunderskottet ökar med ca . från förra tillinnevarande budgetår. För nästa budgetår reduceras underskottet raed ca 1 720railj. Deninriktning av finanspolitiken under nästa budgetår sora jag har berört innebäratt statens anspråk på kreditraarknaden rainskar. Andra angelägna ormåden kandärmed bättre trygga sin kreditförsörjning. Jag vill dock betona attbudgelåtstramningen inle är av den storleksordningen att en begynnandehögkonjunktur riskerar att bromsas upp . Budgetens utformning harhärutöver, som jag framhöll i finansplanen, möjliggjort att ett antalangelägna reformer nu kan genomföras. Iförsörjningsbalansen sararaanfattas den produktionstillväxt och resursanvändningsora beräknas för . I finansplanen beräknades altbrutlonationalprodukten skulle öka med . Enligt denreviderade nationalbudgeten beräknas nu brutlonalional-produklen komma alt ökaraed . Det är fraraför allt bedöraningen av exportutvecklingen ochinvesteringarna sora ger anledning till denna uppjustering. Defasta investeringarna förutses växa speciellt snabbt inora näringslivet,raedan koraraunernas investeringar och bostadsbyggandet antas komma alt minskai omfattning. minskanågot medan maskininvesteringarna bedöras öka raycket snabbt. Näringslivetsinvesteringar förutses sålunda öka raed . Sora tidigare närantsräknar jag för industrins del raed en uppgång på . Denna gynnsammautveckling betingas till stor del av de investeringsstimulerandeekonomisk-politiska åtgärder sora vidtagits. kanäven ett allt högre kapacitetsutnyttjande i export-inriktade branscher komraaatt föranleda en ökning av investeringarna. Särskilt kraftig stegring avin'esteringarna förväntas inora den kemiska industrin, verkstadsindustrin samtinom jäm- och stålverken. Investeringarna i handelsflottan fortsätter att öka.Handelns investeringar däremot väntas minska något. Destatliga myndigheternas och affärsverkens investeringar beräknas öka med 7,5 %under år 1973. Det är därvid fraraför allt affärsverkens maskininvesteringarsom ökar i omfattning. Kommunernasrestriktiva budgetpolitik 1973 komraer till uttryck i att koramunerna iminskande utsträckning sätter igång nya byggnadsinvesteringar.