prop · FW0348 · 1973-12-31 00:00:00 — Hos bolagenkvarstående ersättningsskyldigheter, som kommer att övertas av verket,uppskattas vid ingången av ha motsvarat ett kapitalvärde av storleksordningen500 . Vid övergången till fördelningsmetodik fr. o. m. år 1972uppgick tillgångarna i verkets yrkesskadeförsäkringsfond för obligatoriskförsäkring till ca . Härtill kom fordringar på gmnd avskadestånd, utestående avgifter m. m. på tillhopa ca . Om manockså räknar in det förut nämnda beloppet av ca som skallgäldas av socialförsäkringsbolagen, uppgick den /72 aktuellafondbUdningen för obligatorisk yrkesskadeförsäkring till drygt 1 600 miljonerkronor. Motsvarande årskostnader utgjorde ca . De beräkningar rörande utveckling av kostnader och intäktersamt fondlillgångar som verket nu ulfört har förts fram ända . Ensådan långsiktig kalkyl har bl. a. det värdet att den återspeglar de relativainverkningarna av olika anlaganden om den nominella löneutvecklingen, konsumenlprisslegringenoch nyplaceringsräntan. Som realistiskt underlag för bedömningen avavgiftsbehovet har kalkylen däremot begränsat värde särskilt som verkningarnaav lagändringar inom yrkesskadelagsliflningens område kan bli betydande(yrkesskadeförsäkringsutredningens arbete pågår, medan sjukpenningutredningenredan föreslagit att sjukpenningen från yrkesskadeförsäkringen skall höjas isamband med att den underkastas beskattning). Vid beräkningarna har verketförutsatt oförändrad lagstiftning. Såväl försäkringens avgiftsinkomster som dess utgifter äri väsentlig mån beroende av löneläge och basbeloppets storlek. Beräkningar harulförts efter följande sex alternativa antaganden om den nominellagenomsnittliga inkomstökningen och försäkrad samt utvecklingen avkonsumentprisindex, vilket bestämmer basbeloppets storlek: Nominell inkomstökning, % Det försäkrade personbeståndet har förutsatts utveckla sigi anslutning till prognoser i statistisk redogörelseBe 1971: 6. Avgiftsunderlaget lönesumman inom 7,5 basbelopp som för år 1972räknats fram till ca , har antagits komma alt förändras (utomi anslutning till centralbyråns prognoser) i den omfaltning som föranleds av depresumerade inkomsländringarna. Beräkningar har verkställts med tillämpning avskadefrekvenser och svårhetstal för nytillkommande skadefall som överensstämmermed motsvarande genomsnittliga värden för skadeåren 19651970. Under nämndaperiod har variationerna i dessa värden varit relativt små. I vad avserlivräntorna har kostnadsspridningen mellan skadeår och ut-belalningsårbeaktats. Prop.1973: 48 39 Vid a-wecklingenav livräntebestånden till följd av dödsfall har centralbyråns värden förbefolkningsdödlighet tillämpats, vilka enligt tidigarestickprovsundersökningar nära ansluter sig till dödlighetsutvecklingen inomhär ifrågavarande bestånd. Ifråga om reaktivering har de för verketövergångsvis gällande värdena räknats upp . Nyplaceringav fondmedel har förutsatts ske efter följande sex alternativa procenttal förårlig ränteavkastning: 4 5 6 7 7,5 Ränteavkastningenpå yrkesskadeförsäkringsfondens medel är . Omplacering tUlden alternativa nyplaceringsräntan har förutsatts ske av 15år. Somnämnts har förvaltningskostnadsandelen för åren 19721974 fastställts till 1/20av avgiftsuttaget 0,. För motsvarar detta 12,0 miljonerkronor. En av utredningen angående yrkesskadeförsäkringens finansiering m mutförd mätning av och försäkringsrådets kostnader isamband med handhavandet av obligatorisk yrkesskadeförsäkring (exkl. stats- ochmilitärskador) resulterade i ett kostnadsbelopp av för år1970. Uppgången till lämnar utrymme för en kostnadsutvecklingpå , vilket ansluter sig till den genomsnittligalöneuppgången bland statsanställda. Mellan avgiftsinkomster ochförvaltningskostnader föreligger en sådan samvariation att verket har ansettsig kunna tillämpa förvaltningskostnadsandelen 1/20 somberäkningarna avser. Verketsberäkningar redovisas i tabeller som tagits in i en särskild bilaga.1 Intäkter(exkl räntor) och utgifter: tabellerna AF Ianslutning till ovan angivna antaganden om inkomstutvecklingen har i tabellemaAF redovisats de årliga intäkterna vid fortsatt avgiftsuttag på medundantag av räntor samt utgifterna med fördelning efter förmånens art ochårligt nettoutfall före inräkning av ränteintäkter. Räntoroch fondutveckling: tabellerna A: 48 F: 48 Förvarje kombination av inkomstutveckling A F och nyplaceringsränta (4, 5, 6,7, 7,5 och ) har i tabellerna A: 48 F: 48 redovisats ränteavkastning,fond samt fondens storlek i förhållande till årskostnaden. Itabellerna har därjämte redovisats fondändring som uppkommer därestavgiftsuttaget förändras med början år1975,1980,1985,1990 eller 1995. Angivnatabeller, som utvisar de framkomna beräkningsresultaten, ingår i bilagan. Idenna har på sid. 43 intagits en sammanställning 1Här har endast tagils med tabellerna D och D7 som bihang. 1973: 48 40 övervissa av de resultat, som redovisas i tabellerna A: 48 F: 48. Med början år1974 framgår härav för delsfondbildningen i förhållande till den aktuella årskostnadenIY vid avgiftsuttaget (dvs. det antal år, varunder fortsattutbetalning pa denna kostnadsnivå skulle kunna ske frän fonden utan ytterligaretillskott av vare sig avgifter eller räntor), delsfondavvikelsen i förhåUande till årskostnaden/ j) därest avgiftsuttaget fr, o,m, ändras . Föryrkesskadeförsäkringen föreligger fr. o. m. ingången av inte någotdirekt krav på att fondbildningen skall vara av en viss bestämdstorleksordning. Den fondbildning som beräknades föreligga vid övergången tillnuvarande avgiftssystem motsvarade dåvarande kapitalvärdet av försäkringensersättningsförpliktelser med undantag för uppräknings- och värdesäkringstillägg.Det för inledningsperioden 1974 fastställda enhetliga avgiftsuttaget av0,motsvarar den genomsnittliga bruttoavgiftsnivån i det dessförinnantillämpade risk-differentierade avgiftssystemet. Detta innebär att man medtillämpning av nuvarande avgiftsuttag tills vidare kan förutsätta attfondbildningen inom försäkringen kommer att utveckla sig på i stort sett sammasätt som om det förutvarande avgiftssystemet hade bibehållits oförändrat. Verkethar räknat med att avgiftsbehovet för perioden 19751979 i första hand börbedömas på grundval av det i tabellbilagan redovisade inkomstalternatlvet D.Detta innebär att den nominella inkomsten ökar , varav motsvaras avsamtidig konsumentprisstegring. Ifråga om förräntningen fömtsätter verket att nyplaceringav fondmedel bör kunna ske efter en räntefot på . De fullständiga beräkningsresultatenvid dessa antaganden framgår av tabellerna D och D: 7 på sid. 22 respektive 26i tabellbilagan. Ettoförändrat avgiftsuttag på beräknas vid detta alternativ medföra balansmellan avgiftsinkomster och utgifter i fördelningssystemet (se tabell D sid.22 i tabellbilagan). Det innebär också en relativt sett i det närmasteoförändrad fondstyrka . För tiden närmastdärefter skulle ett fortsatt bibehållande av avgiftsuttaget på samma nivåmedföra en viss förbättring av fondställningen. Vid en ofördelaktigförsäkringsutveckling i framliden eller i samband med framtida reformer inomförsäkringen skulle därigenom behovet av avgiftshöjningar minska. Ipropositionen 1971: 22 anförde föredragande departementschefen bl. a, (s, 49): "kan i inledningsskedet en viss sänkning av den nuvarandegenomsnittliga avgiftsnivån vara motiverad. För egen del är jag emellertid intebenägen att förorda en sådan sänkning, I stället bör man enligt min meningsträva efter en från avgiftssynpunkt i det närmaste jämn övergång. Härigenombehöver inte försäkringens fonder minska i samma mån som utredningen avsett isamband med att de tas i anspråk för försäkringens förpliktelser på grund avskadefall som inträffat före övergången. Avgiftsuppräkningar kandärmed också begränsas." 1973: 48 41 Medhänvisning till vad sålunda anförts föreslår verket, att den i 39 § lagen omyrkesskadeförsäkring avsedda procentsatsen för uttag av försäkringsavgift föråren 19751979 bibehålles vid 0,30 och att av försäkringsavgiften liksom förnärvarande en tjugondedel skall anses svara mot förvaltningskostnader. Beträffandeförvaltningskostnadsandelen vill verket slutligen erinra om att verket i årets petitaskrivelsehemställt om Kungl. Maj:ts uppdrag att verkställa en särskild utredning omfinansieringen av socialförsäkringsorganens administration. Ihandläggningen av detta ärende har, förutom undertecknad , deltagitöverdirektören samt ledamöterna . Därjämte har närvaritsuppleanten Bartley, avdelnmgschefema örtengren och , tf.avdelningscheferna samt byråchefen . Tabell D (till bilaga 2) Avgiftsuttag (med 1/20 förvaltnuigskosinadsandel) 0, i milj. kr. Summa ut-- gifter inkl. (2)-(6) '735,6 '517,5 ' Därav 475,0 milj. kr. från socialförsäkringsbolagen den31 . Tabell D:7(till bilaga 2) Ränte- och fondbeloppen i milj. kr. (R), fond 31/12 (F) Fondändring 31/12 (f) och fondändring 31/12 och fond 31/12 i i förhållande tih årskostnaden ( kände uttag på med början : (X)vid