prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — För finansiering ochredovisning av generellt användbar datamaskinutrustning finns statensdatamaskinfond inrättad. Fonden har två delfonder, varav en för försvaret.Statskontoret förvaltar båda delfonderna. Från investeringsanslagen till fondenbestrids dels utgifter för förvärv av datamaskinutrustning, dels andra utgifterav investeringskaraktär i samband med anskaffning av utrustning, vilka är avsådan art att de bör periodiseras. Anskaffningen avdatamaskiner kan inte hänföras till visst huvud- eUer delprogram utan täckerhela försvaret. Verksamheten budgeteras på ett primäruppdrag och finansierasfrån investeringsanslaget Anskaffning av datamaskiner. Programplan för perioden /74-1977/78 Beträffande utvecklingenunder programplaneperioden anför bl. Maj:t har i juni1972 föreskrivit att rationaliseringsinstitutet skall lämna förslag tiUlångsiktig inriktning av informationssystemutvecklingen i samråd med berördamyndigheter och ledningsgruppen för fortsatt utveckling av försvaretsplanerings- och programbudgetsystem. Med utgångspunkt i det förslag som kommeratt tas fram planerar institutet en genomgripande översyn av försvaretsframtida behov av datamaskinkapacitet. Resultatet av en sådan översyn kanläggas fram . Behovet av datamaskintidpå moderna och kraftfulla anläggningar har ökat starkt under de senaste åren.En viss stabilisering av maskintids-behovet kan dock väntas mot slutet avprogramplaneperioden, när gamla anläggningar beräknas vara helt ersatta avmodern utrustning. kommer attpågå en omfattande utveckling av nya informationssystem för stabsverksamhet ochfömödenhetsförvaltning samt system som behövs för försvarets planerings- ochprogrambudgetsystem. För att tillgodose kapacitetsbehovet främst för de tvåförstnämnda områdena har Kungl. Maj:t beslutat om anskaffningav två datamaskinsystem benämnda och . Systemen beräknas kunnalevereras . Utveckling av informationssystem som ärgenerella för statsförvalt- Prop.1973:1 Bilaga 6 265 ningen kan komma att minska behovet avdatamaskinkapacitet inom försvaret. Institutet räknar dock tills vidare med attkapacitet för exempelvis personaladministrativ verksamhet behöver anskaffasunder senare delen av perioden. Beslutade och föreslagnautflyttningar av vissa centrala försvarsmyndigheter kan komma att påverkalokaUseringen av datamaskiner. Utflyttningarna kommer också att ställa krav påeffektiva kommunikationssystem. Utvecklingen inom detdatatekniska området bedöms gå mot en ökad användning av terminaler för datakommunikation.Sekretesskrav har dock hittillsutgjort ett väsentligt hinder för att utveckla terminalanvändning inomförsvaret. F. n. pågår emellertid ett utrednings- och utvecklingsarbete inomdetta område som bedöms leda till en lösning av problemet inom en inte alltföravlägsen framtid. Behovet av terminaler kommer att öka fortlöpande i takt medatt de nya förråds- och reservdelssystemen vid försvarets materielverkutvecklas och genomförs. Andra system som har redovisat behov av terminaler ärbl. a. materielverkets produktionsplaneringssystem samt värnpliktsverketsinskrivnings-och personalredovisningssystem där försöksverksamhet pågår. Chefen för armén haranmält behov av datamaskinkapacitet på lokal nivå för att förenkla deadministrativa rutinerna. har planeratendast enkla terminaler för den lokala nivån. Institutet har inte-tillräckligtunderlag för att kunna"bedöma de lokala myndigheternas behov av att utföraegna bearbetningar i datamaskin. Behov av ett antal smådatamaskiner för har redovisats till institutet.Flertalet av dessa ingår dock i olika experiment och forskningsprojekt och debör därför inte belasta försvarets delfond. Vissa generellt användbaradatamaskiner kan emellertid behöva anskaffas . kommer en datamaskin benämnd att installeras för bl. Anläggningen som avses utnyttjas helt genom terminalerberäknas bli utökad i takt med ökat antal anslutna terminaler. Anskaffningsverksamheten underprogramplaneperioden kommer i stort att inriktas på att tillgodose systemutvecklingens ökade krav pådatamaskinkapacitet dels genom nyanskaffning, dels genom komplettering ochutökning av befintliga anläggningar, att anskaffa programutrustning, att anskaffa terminalutrustning för myndigheterpå olika nivåer i den takt som dessa kan ges en meningsfull användning i utvecklade att nyanskaffa och ersättamellanregistreringsutrustningar och annan dataregistreringsutrustning samt att tillföra försvaret olika typer avkringutrustning. Den av 'rationaliseringsinstitutet beräknadeutvecklingen av anslaget Anskaffning av datamaskiner framgår av följandesammanställning (prisläge ; 1 000-tal kr. 1972/73' 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 Summa 1973/78 16 000 16 000 16 000 16 000 1972/73 Anslag 23 000 000 1973/74 Förslag 16 000 000 Primäruppdrag m. m. 1972/73 1973/74 Anskaffning avdatamaskiner (50832) 23 000 000 16 000000 Summa kostnader för primär uppdraget 23000 000 16 000 000 Summa medelsbehov(anslag) 23 000 000 16 000 000 16 000 000 16000 OOO Anslaget bör föras uppmed 16 milj. kr. och ett beställningsbemyndigande om 15 milj. kr. Det begärda anslaget äravsett för att betala datamaskinutrustning m. m. som har beställts med stöd avlämnade bestäUningsbemyndiganden. Beställningsbemyndigandenaavser främst datamaskinutrustningar till och demyndigheter som kommer att lokaliseras till . Behovet avdatamaskinutrustning för kan komma att påverkasav beslut om försvarsforskningens framtida organisation och lokalisering. Försvarets rationaliseringsinstitutanser att systemutvecklingen inom försvaret kommer att medföra ökade krav pådatamaskinkapacitet. Enligt institutet bör anskaffningsverksamheten underprogramplaneperioden inriktas på att tillgodose dessa krav. Jag kan i huvudsakgodta den inriktning som institutet har angett. I enlighet med försvaretsrationaliseringsinstituts förslag bör bemyndi- 1973:1 Bilaga 6 267 gande inhämtas att för nästa budgetår medgebeställningar av datamaskinutrustningar tiU ett belopp av 15 milj. kr. Min beräkning av medelsbehovet framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jag hemställer att Kungl. 1. till Anskaffning avdatamaskiner för /74 anvisa ett investeringsanslag av 16 000 000kr., 2. medge attdatamaskinutrustning beställs tiU en kostnad av -utöver tidigare medgivetbelopp - högst . Vad föredraganden sålunda med instämmande avstatsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. 1973:1 Bilaga 6 268 Lag om ändring i familjebidragsförordningen(1946:99) Härigenom förordnas, att 6 §familjebidragsförordningen (1946:99)' skall ha nedan angivna lydelse. Familjepenning utgår för familjemedlem somomnämnes i 3 § med högst nedanstående belopp för dag: Kronor l)För hustru och fränskild hustru ävensom - därest värnpUk- tig icke sammanlever med hustru eller hustrun, med vilken han sam manlever, är arbetsoförmögen för annan familjemedlem, som förestår hemmet åt värnpliktig med hemmavarande familjemed lem under 1 ....................... Kronor l)För hustru och frånskild hustru ävensom därest värnplik tig icke sammanlever med hustru eller hustrun, med vilken han sam manlever, är arbetsoförmögen för annan familjemedlem, som förestår hemmet åt värnpliktig med hemmavarande familjemed lem under ........................ 17. 2)För annan familjemedlem än som avses under 1) ...8: När synnerliga skäl därtill äro må eftersärskilt medgivande, enligt vad i 39 § stadgas, familjepenning förvärnpliktigs moder, som förestår hans hem, utgå med högst för dag,oaktat den värnpliktige icke har hemmavarande familjemedlem under . När synnerliga skäl därtill äro må efter särskiltmedgivande, enligt vad i 39 § stadgas, familjepenning för värnpliktigs moder,som förestår hans hem, utgå med högst // kronor för dag, oaktat denvärnpliktige icke har hemmavarande familjemedlem under 16 är. Denna lag träder i kraft den . ' Förordningen omtryckt1960:152. Senaste lydelse av förordningens rubrik 1962:674. 1973:1 Bilaga 6 269 8 Programplaner för det militära försvaret ochcivilförsvaret 35 Ramberäkningar för /74 m. m. A Försvarsdepartementet m. m. 51 Försvarsdepartementet 10 700 000 51 Vissa nämnder m. m. 54 Kommittéer m. m. 54 Extra utgifter 900 000 54 Reglering avprisstegringar för det militära försvaret 525 000 000 57 Reglering av prisstegringar för civilförsvaret 9 600 000 64 Ledning och förbandsverksamhet 1731000 000 68 Materielanskaffning 536 900 000* 68 Iståndsättning av befästningar ochkaserner 42 230 000 71 Forskning och utveckling 51 100 000 2 361 230 000 79 Ledning och förbandsverksanihet 533 700 000 82 Materielanskaffning 364 000 000* 83 Iståndsättningav befästningar och kaserner 17 500 000 85 Forskning och utveckling 29 000 000 94 Ledning och förbandsverksamhet 961200 000 100 Materielanskaffning 880 128 000* 100 Iståndsättning av befästningar ochkaserner 27 000 000 103 Forskning och utveckling 391600 000* E Central och högre regional ledning 104 Försvarsstaben 36 800 000 108 Arméstaben 30 265 000 111 Marinstaben 23 720 000 114 Flygstaben 30 800 000 116 MUitärområdesstaber m. m. 120 500 000 119 förvissa staber m. m.: 121 Ledningoch förbandsverksamhet 12 380 000 122 Materielanskaffning 26 250 000 123 Centraloch högre regional ledning: Iståndsättning av befästningar och kaserner 9 910 000 F Gemensamma myndigheter och funktioner 167 Frivilliga försvarsorganisationer m. m. 169 Insatsberedskap m. m. 171 Viss gemensam verksamhet I 74 Vissa ersättningar m. m. 179 Anskaffning av fortifikatorisk materiel m. m. 181 Gemensamma myndigheter m. m.: Iståndsättning av befästningar och kaserner 184 Civilförsvar * Beräknat belopp 14 100 000* 37 810 000* 111 000 000* 2 750 000* 15 220 000* 18 350 000 31 210000 19 350 000 26 490 000 3 100 000 675 431 000 122 210000 122 210 000 195 Beredskapsstyrka för FN-tjänst 197 Viss anskaffning för militära anläggningar m. m. m. för vissa skyddsrumsanläggningar 208 Identitetsbrickor 1 155000 9 000 000 4 000 000 1 900 000 2 790000 400 000 27 795 000 7 238 049 000 214 Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar216 Anskaffning av vissa skyddsrumsanläggningar 218 Arméförband: Anskaffning av anläggningar 230 Marinförband: Anskaffning av anläggningar 237 Flygvapenförband;Anskaffning av anläggningar 250 Central och högreregional ledning: Anskaffning av anläggningar 25 5 Gemensammamyndigheter m. m.: Anskaffning av anläggningar 260 Gemensammamyndigheter m. m.: Anskaffning av anläggningar för 263 Anskaffning av vissa militära anläggningar Statens datamaskinfond: Försvarets delfond264 Anskaffning av datamaskiner 268 Förslag till Lagom ändring i familjebidragsförordningen 16 OOOOOO 16 000 000 311 901 000 7 549 950 000 BUaga 7 tiU sfatsverkspropositionen 1973 Prop. Till hör den allmännaförsäkringen sjukförsäkring, folkpensionering och ATP stöd åtbarnfamiljerna, sociala serviceåtgärder, hälso- och sjukvården, de socialavårdområdena, vissa åtgärder för handikappade, arbetarskyddet m. m. De förslag till utgifter inomsocialdepartementets verksamhetsområde som läggs fram för /74omfattar , varav . Detta innebär en ökning av socialhuvudtiteln med ca 3 020milj. från innevarande budgetår. HärtUl kommer avgiftsfinansieradereformkostnader på omkring 900 milj. kr. avseende den allmännaförsäkringen. De nämnda beloppen innesluter förslag omen rad viktiga sociala reformer och ökade insatser på väsentliga områden somläggs fram i socialhuvudtiteln och i kommande propositioner till årets riksdag. Arbetarskyddslagsriftningenreformeras, skyddsombuden ges ökade handlingsmöjligheter och arbetarskyddettillförs kraftigt ökade resurser. En allmäntandvårdsförsäkring genomförs. En föräldraförsäkringinförs som ersätter den nuvarande moderskapsförsäkringen. Rätt till sjukpenningvid vård av sjukt barn införs. Vårdbidraget tillsvårt handikappade barn förbättras. Folkpensionerna höjsoch anslaget för statsbidrag tUl den sociala hemhjälpen ökas. Statskommunalabostadstillägg införs även för låginkomsttagare utan barn och bostadstilläggenför vissa ensamstående med barn förbättras. De statliga bidragentill daghem och fritidshem höjs. Anslaget förstatsbidrag till undervisning av psykiskt utvecklingsstörda ökas kraftigt. Glasögon förstarropererade blir bidragsberättigade. Handikapporganisationernatillförs ökade anslag. 1 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 7 2 Denstatliga läkemedelskontroUen förstärks. Hälsovårdsupplysningenfår ökade anslag. En ny socialkatalogmed aktuell social information ges ut till alla hushåll. Förslaget om en reformeradarbetarskyddslagstiftning med bl. a. ökade handlingsmöjligheter förskyddsombuden och om ökade resurser till utbildning för skyddsombuden kommeratt läggas fram i en särskUd proposition vid årets riksdag. I socialhuvudtitelnföreslås förstärkningar under nästa budgetår med över 80 nya tjänster förarbetarskyddsstyrelsen och för yrkesinspektionens verksamhet ute påarbetsplatserna. De nuvarande anslagen på ca 48 mUj. tillarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen höjs med drygt 9 milj. kr. Den allmänna försäkringen byggs ut ochreformeras i flera viktiga avseenden. Förslag om genomförande av en allmäntandvårdsförsäkring läggs fram för i en särskildproposition, som också kommer att innefatta frågan om ett lagfäst ansvar förlandstingen att som huvudmän för folktandvården lämna avgiftsfri tandvård förbarn och ungdom. genomförs en omfattande reformering avsjukpenningförsäkringen, som innebär beskattade sjukpenningförmåner med 90 %av den försäkrades arbetsinkomst upp till en viss gräns. Även denna frågakommer att närmare redovisas i en särskild proposition. Familjeförmånerna inom den allmännaförsäkringen föreslås förbättrade på flera punkter från den 1 januari 1974.Den nuvarande moderskapsförsäkringen ersätts med en föräldraförsäkring,innefattande en garantinivå och anknuten tUl sjukpenningförsäkringen. I sambanddärmed införs också rätt till sjukpennmg vid vård av sjukt barn m. m. DesärskUda vårdbidragen för handikappade barn förbättras och anknyts till beloppsnivån för förtidspension inomfolkpensioneringen. Även barnpensionerna inom folkpensioneringenförbättras och kommer därigenom att bättre stämma överens med de förmåner somutgår i form av bidragsförskott. Dessa frågor kommer likaså att närmareredovisas för i särskild proposition. Nya finansieringsregler försjukförsäkringen kommer att föreslås i en särskUdproposition i anslutning till dessa reformer inom den allmänna försäkringen.I socialhuvudtiteln tas upp ett preliminärt anslagsbelopp på 2 220 milj. kr.för bidrag till sjukförsäkringen under /74. Det innebär enökning med 1 350 milj. kr. Folkpensionsanslaget höjs med ca 1 155milj. Folkpensionens års-belopp beräknas under loppet av öka medomkring . för en ensam pensionär och med ca . Statsbidragsanslaget till social hemhjälpåt åldringar och handikappade samt barnfamiljer räknas upp med 25 milj. kr. Desärskilda insatserna för social service i glesbygder fortsätter. 1973:1 Bilaga 7 3 somavser olika direkta insatser för handikappade höjs med 40 milj. kr. a. en utbyggnad av undervisningen för psykiskt utvecklingsstörda,införandet av bidragsrätt för glasögon till starropererade och ökade anslagtill handikapporganisationerna. Bostadstilläggen till barnfamiljerförbättrades väsentligt . föreslås en utvidgning av dehyresanknutna bostadstilläggen så att de fr. o. m. omfattaräven låginkomsttagare utan barn. genomförs förbättringar avbostadstilläggen till vissa ensamstående med barn. Reformkostnaden beräknas tUlca 100 milj. kr. Anslagsbehovet för bostadstiUäggen beräknas tillsammanlagt 965 milj. kr. för nästa budgetår. Nya utbetalningsregler föreslåsför de hyresanknutna statskommunala bostadstilläggen, som från den 1 januari1974 skall avräknas på hyran. Bostadstilläggens statliga grundbelopp betalasliksom nu ut till familjen. Samhällets insatser för barnomsorgförstärks genom kraftigt höjda driftbidrag och anordningsbidrag för daghem ochfritidshem. Statens kostnader för barnstugor och familjedaghem beräknas nästabudgetår öka med 100 milj. kr. Utbyggnaden av den decentraliserade öppnasjukvården vid läkarstationer och värdcentraler samt åldringssjukvården ochpsykiatrin prioriteras på hälso- och sjukvårdens område. Ökade förutsättningarför närsjukvården i form av allmänläkarvård och viss specialistvård utanförsjukhusen har skapats genom ändringar i sjukvårdslagstiftningen iår. Genom den ökade läkarutbildningen tUlförs sjukvården under de närmaste årenca 1 000 nya läkare . I samråd med landstingen som huvudmän försjukvården håller ett nytt läkarför-delningsprogram på att upprättas. Ökade resurser ställs till förfogandenästa budgetår för hälsovårdsupplysningen, bl. a. för en infonnationskampanjom preventivmedel och andra abortförebyggande åtgärder. Socialstyrelsensläkemedelsavdelning får kraftigt ökade resurser. Inom ungdomsvård och nykterhetsvårdförstärks de öppna och frivilliga vårdformerna. Vårdarbetet grundas på enhelhetssyn och den s. k. närhetsprincipen tillämpas i största möjligautsträckning. Nya värdformer prövas. Ungdomsvårdsskolornas anslag på driftbudgetenhöjs med ca 7 milj. kr. och för nykterhetsvården beräknas en ökning med 18milj. för nästa budgetår. Socialpolitiken har till uppgift atttillförsäkra medborgama social trygghet och omvårdnad med allt vad dettainnesluter av omfattande åtgärder inom samhälle och arbetsliv. Den är ett av deviktigaste instrumenten i en trygghetsskapande politik. Den fortgåendeutvecklingen av socialpolitiken är därigenom av grundläggande betydelse då detgäller att i ett föränderligt saiTihälletillgodose medborgarnas sociala trygghetsbehov. Det är mot dennabakgrund som en rad förslag till viktiga Prop.1973:1 Bilaga 7 4 socialareformer och ökade insatser inom socialpolitiken nu läggs fram för nästabudgetår. För att få en fullständig bild avsamhällets insatser på det sociala området bör man till socialhuvudtitelnsutgifter lägga de socialpolitiska anslag som redovisas under andra huvudtitlar,de kostnader för allmän försäkring som inte belastar statsbudgeten samtlandstingens och kommunemas kostnader för sjukvård och olika sociala insatser.I följande sammanställning återges de totala samhällsutgifterna försocialpolitiken (utom vad som avser arbetsmarknad ochbostadsproduktion). Utgifter i milj. kr. 1968 1973 milj. kr. Sjukvård och sjukförsäkring 9 950 18 350 8 400 84 Åldringar och handikappade 8 000 15 850 7 850 98 Barnfamiljer 3 530 6 550 3 020 86 Övrigt 470 950 480 102 Sammanlagt 21950 41700 19 750 90 tUl ochmed har insatserna för den sociala tryggheten räknat i fastpenningvärde ökat med . Samhällets sammanlagda årskostnader för socialomvårdnad och trygghet 1973 kan beräknas till ca 42miljarder kr. Den andel av bruttonationalprodukten som används för medborgarnastrygghet stiger från till . kommerde socialpolitiska insatserna att byggas ut ytterligare bl. a. genom detidigare nämnda reformerna. En utredning om utformningen av en allmäntandvårdsförsäkring har lagts fram. Försäkringen, som avses träda i kraft den 1januari 1974, skall ingå i den allmänna sjukförsäkringen och ge ersättning medi regel av tandvårdskostnaden för alla personer fr. o. m. ålder.För bam och ungdom föreslås landstingen få ett lagfäst ansvar att lämnaavgiftsfri tandvård med bidrag från försäkringen. Försäkringen avses omfattafolktandvårdens vuxentandvård och tandvård hos privatpraktiserande tandläkaresom förbinder sig att tillämpa en föreslagen maximitaxa för tandbehandling.Utredningen har beräknat kostnaderna för tandvårdsförsäkringen till ca 650milj. En proposition om genomförandet av en allmäntandvårdsförsäkring läggs fram vid vårsession. har i sittbetänkande föreslagit en höjning av ersättningsnivån för sjukpenningen från denallmänna försäkringen och att sjukpenningförmånerna görs skattepliktiga. De avses också bil Prop.1973:1 Bilaga 7 5 Därmed blir sjukpenningen jämförbar med sjuklön från arbetsgivaren.Förslaget innebär att sjukpenningen skaU utgöra av den försäkradessjukpenninggrundande inkomst upp till en årsinkomst som motsvarar 71/2basbelopp, vUket f. n. betyder . Reformen kommer att genomföras den 1januari 1974. Även i denna fråga läggs fram en särskUd proposition vidriksdagens vårsession. Familjeförmånernainom den allmänna försäkringen kommer också att från den 1 januari 1974förbättras på flera punkter som tagits upp i familjepolitiska kommitténsslutbetänkande. Dessa reformer, som behandlas närmare under det följandefamUjepolitiska avsnittet, avser införandet av en föräldraförsäkring i ställetför nuvarande moderskaps-försäkring, rätt till sjukpenning för förälder vidvård av sjukt barn och för fadern vid vård av barn i samband med attytterligare barn föds i familjen samt förbättringar av vårdbidrag förhandikappade barn och barnpension inom folkpensioneringen. Reformkostnadenberäknas till 275 milj. kr. Samtliga dessa frågor kommer likaså attredovisas i särskUd proposition vid vårsession. Ianslutning till de omfattande reformerna avseende tandvårdsförsäkringen,sjukpenningförsäkringen och familjeförmånema inom den allmänna försäkringenkommer i en särskild proposition att läggas fram förslag till nyafinansieringsregier för sjukförsäkringen. Reglerna kommer att förenklas ochgöras enhetliga för hela den obligatoriska sjukförsäkringen. Statsbidrag avsesutgå med en tredjedel av samtliga kostnader inom sjukförsäkringen, bl. a. medhänsyn till att sjukpenningförmånerna kommer att utgöra skattepliktig inkomst.Omkring 40 % av sjukförsäkringens totala kostnader avses finansieras genomarbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift och genom avgifter från de försäkrade.Detta innebär att arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen behöver höjas från3,till av löneunderlaget från , vilket beräknastUlföra sjukförsäkringen ca 665 milj. kr. Härigenom kan höjningenav de försäkrades avgifter för de väsentligt förbättrade förmåner som följer avtandvårdsförsäkringen, föräldraförsäkringen och reformeringen avsjukpenningförsäkringen begränsas till i genomsnitt ca . per försäkrad ochår eller totalt i runt tal 250 milj. kr. Det är avsikten att därvid ändrasjukförsäkringsavgiftens konstruktion så att den på ett bättre sätt än nuanpassas till den enskUdes inkomstnivå. med de nämnda reformförslagenkommer att läggas fram förslag även beträffande ATP-avgiften för . Nuvarandeavgiftsnivå på för ATP-avgiften kommer att bibehållas oförändrad ävenför i stället för den höjning tUl som tidigare fastställts.Frågan om avgiftsuttaget för ATP kommer attprövas på grundval av ett förslag från som f. n.remissbehandlas. 1973:1 Bilaga 7 6 Flera andra frågor som berörsocialförsäkringen är under utredning. I pensionsålderskommittén pågår enöversyn av hela det regelsystem som gäller för uttag av ålderspension frånfolkpensioneringen och ATP. Utredningen skall behandla såväl frågan om enallmän sänkning av pensionsåldern som frågan om en mera rörlig pensionsålder.Även de problem som hör samman med frågan om standardsäkring inom den allmännapensioneringen skall prövas av utredningen. Yrkesskadeförsäkringenär föremål för en genomgripande översyn. skallutarbeta förslag till åtgärder för en bättre samordning mellanyrkesskadeförsäkringen och den allmänna pensioneringen. Vidare skall kommitténlägga fram förslag till utbyggnad av vissa förmåner inomyrkesskadeförsäkringen. På grundval av ett delbetänkande från kommittén läggsvid början fram en proposition med förslag om decentralisering frånriksförsäkringsverket till försäkringskassorna av handläggningen av vissayrkesskadeärenden. Flerautredningsuppdrag som berör socialförsäkringen har lämnats till riksförsäkringsverketoch . Dessa gäller bl. a. frågan om reglema försjukförsäkringens ersättning vid privatläkarvård och en undersökning ominvaliditetsförmånerna inom den allmänna försäkringen. På det administrativaområdet pågår inom ett omfattande utredningsarbetebeträffande möjlighetema att bl. a. genom användningen av den modemaADB-tekniken rationalisera administrationen inom den allmänna försäkringen. Påförslag av arbetsgruppen för låginkomstfrågor har en sakkunnig tillkallats föratt gå igenom det socialpolitiska bidragssystemet i syfte att klarläggaeventueUa brister i avseende på samordningen av olika bidragsformer.