prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Den ekonomiskautvecklingen tyder sålunda på att en mera expansivproduktionstillväxt är att vänta förutom i nästan alla mindre västeuropeiskaländer i samtliga av de större länderna utom i . Även om enökad produktionstillväxt i den brittiska ekonomin 1973 i sig inte torde kunnauteslutas, präglas läget i ekonomin vid prognostillfället av så betydandeosäkerhetsmoment att en ökning av produktionstillväxten ej bedömtsvara det mest sannolika alternativet. För del föratses däremot enviss uppgång av den redan höga tillväxten och i väntas återhämtningengå vidare efter den utdragna stagnationen . Stortinflytande på konjunkturutvecklingen i föratses liksomtidigare år den västtyska ekonomin få. Utvecklingenav de olika efterfrågekomponenterna 1972 tyder på att Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 36 styrkani konjimkturen i successivt ökat under loppet av året. a. av de senaste siffrorna över orderingången. Under hösten 1972skedde sålunda en mer än säsongmässig ökning av industrins orderingång frånsåväl hemmamarknaden som exportmarkna-dema. Särskilt kraftig blev uppgången förinvesteringsvaraindustrin. Mot denna bakgrund torde frågan i första hand gällamed vilken styrka expansionen i den västtyska ekonomin fortsätter 1973. Enavgörande faktor förefaller därvid bli investeringamas utveckling. Visserligenvisade investeringsenkäter inga mer expansiva planer frånindustrins sida , Med tanke på det förhållandevis höga kapacitetsutnyttjandetinom industrin och trenden i totalefterfrågans utveckling under loppet av 1972finns det dock skäl att räkna med en revidering uppåt av dessa planer. Enytterligare faktor som pekar i samma riktning är det uppsving i lagercykeln somallmänt väntas inträffa 1973, En fördubbling av lagerinvesteringama skulle intevara en uppseendeväckande stor ökning om man jämför med motsvarandekonjunktarfas under tidigare uppgångar. Tillsammans med oförändradkonsumtions-tillväxt och en mindre försämring av den reala externa balansenfömtses en sådan investeringsutveckling innebära att totalproduktionen i Västtysklandkan väntas öka med 1973. Liksom i Förenta statema och Västtysklandväntas de privata investeringama såväl de fasta som lagerinvesteringama successivt komma in i ett mera expansivt skede i och Storbritannien.Den privata konsumtionen förutses kvarstå som en väsentlig tillväxtfaktor i deflesta västeuropeiska ländema 1973, även om dess roll inte väntas bli lika framträdandesom 1971 och 1972. Trots att den ekonomiska politiken av framför alltprisstabiliseringsskäl i flera länder efter hand kan väntas få en merrestriktiv prägel, torde under sådana omständigheter inte någon större riskföreligga för en konjunkturdämpning i området före utgången av 1973. Dettahindrar inte att den japanska exportutvecklingen i kan få ennedkylande effekt på exportutsikterna för åtminstone vissa industribranscheroch att marknadsutvecklingen för tyngre verkstadsprodukter kan komma att blimåttligt expansiv. Sammanfattningsvis väntas totalproduktionen i Västeuropa19721973 öka med att jämföra med 19711972. rådde somframgått tidigare en tendens till uppgång i prisstegringstakten i de flesta avOECD-områdets länder. De utsikter som föreligger för den realekonomiskautvecklingen i området 1973 med en fortsatt återhämtning i ochJapan samt en fortgående expansion i Förenta statema torde för prisernas delinnebära att fömtsättningama för en mera avsevärd dämpning är tämligen små.Visserligen har priskontroll av varierande styrka införts i flera länder 1972och olika initiativ tagits inom intemationella orga- 1 Preliminär nationalbudget 37 nisationer,t, ex. EEC, i syfte att nedbringa prisstegringstakten, men detta väntas inteuppväga de faktorer som kommer att verka i uppdragande riktning påprisökningstakten 1973. Förtjänstutvecklingen liksom den förväntade viden allmänt sett lägre arbetslöshet 1973 har därvid antagits konoma att ledatill ett betydande prisgenomslag även 1973, Vidare föratses som framgår nedan en kraftigare ökning av världshandelsprisema än 1972, Härtill konuner den iutgångsläget i flera länder rätt stora arbetslösheten, vilken i många falltorde bedömas utgöra ett hinder för en snar omläggning av den ekonomiskapolitiken i restriktiv riktaing. Även om skillnader förehgger mellan olikaländer både vad gäller kapacitetsreserverna i utgångsläget och prioriteringenav oUka ekonomisk-politiska mål, kan prisökningarna i mångt 1973väntas bli åtmmstone lika stora som 1972. Världshandeln kan 1973 i volymtermerväntas växa i några procentenheter snabbare takt än 1972, För OECD-ländernatorde ökningstakten uppgå till 1973. Uppgången i produktionstillväxteni och samt den fortsatta expansionen i Förenta statema 1973föratses leda till en mera allmänt utbredd ökning av importtillväxten än 1972,Genom att av den totala importen i OECD-ländema hämtas inom området kanäven en markerad uppgång i medlemsländernas exporttillväxt väntas ske. HärtUlkommer att den ekonomiska aktiviteten och därmed även importbehoven utanför OECD-området föratses öka 1973. Utvecklingen av råvaruländernasvalutatillgångar tyder på att det finns finansiella föratsättningar för enrätt betydande importökning till dessa länder 1973. Vad gällerutrikeshandelsutvecklingen i de olika länderna i OECD-området 1973 tordevolymeffektema av valutajusteringama bli avsevärt merauttalade än 1972. Även om en viss skillnad i konjunkturfasning mellan å enasidan och å andra sidan och väntas kvarstå1973, skulle därigenom en del av de eftersträvademarknadsandelsförskjutningama kunna komma till stånd. Sålunda föratses framförallt men även göra andelsförluster, medan Förenta statemaväntas göra betydande andelsvinster . , som 1972 fickvidkännas stora marknadsförluster, skulle genom pundets devalvering sedan juni1972 åtminstone inte behöva se en liknande negativ utveckling upprepas 1973, Det finns inga skäl att räknamed samma prisåterhållande effekter på världshandelsprisema som kom tilluttryck efter valutajusteringama , Dessa synesnämligen ha lett tUl en viss nedpressning av prisema på åtskilliga råvaror somtraditionellt noteras i dollar. Detta prisfall framträder vid omräkning tillsådana valutor som i genomsnitt vare sig har revalverats eller devalverats.Även för färdigvaror torde nettoeffekten gått i dämpande riktnmg, eftersom deamerikanska exportörema har kimnat sänka sina priser på export- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 38 marknadernaunder det att de revalverande ländemas exportörer i åtskilUga fall sänktpriserna i egen valuta för att hålla tillbaka prisökningen påexportmarknadema. Resultatet av detta blev att förändringen avvärldshandelsprisema i genomsnitt 1972 blev marginell. I stället tordeprisbildningen för den internationella handeln i betydande grad komma attpåverkas av den ökande aktiviteten i världsekonomin och såväl råvaruprisernasom priserna på industrivaror förutses öka i snabbare takt än 1972. Förvärldshandelspriserna har kalkylerats med en ökning på i genomsnitt ca 4 %.Handelns värdemässiga tillväxt i OECD-området väntas sålunda uppgå till ca 16 %1973, med en något snabbare ökning av den interna handeln i området än av denexterna. Sammantaget beräknas handelsbalans gentemot omvärlden1973 visa ett högre överskott än 1972, eller av samma storleksordning som 1971,dvs, 6,5 ä . Den amerikanska ekonomin har under 1972uppvisat en kraftig expansion på nästan alla områden. Totalproduktionenberäknas sålunda ha ökat med , att jämföra 1971. För alladelar av den slutliga inhemska efterfrågan noterades snabb tillväxt. Däremotuppvisade lagerinvesteringama en förhållandevis liten ökning. Jämfört medmotsvarande konjunkturfas tidigare exempelvis uppsvinget 19651966 vardetta en betydligt svagare utveckling. Även på pris-och kostnadsområdet harutvecklingen varit tämligen gynnsam. Detta torde till en del förklaras av detomfattande regleringssystem som gällt sedan pris- och lönestoppets utgång inovember 1971. På den externa sidan har utvecklingen inte varit likapositiv som inom landet, utan utrikeshandeln resulterade i ett kraftigt ökatunderskott. Tröt att brattonationalprodukten visade en betydande ökning hararbetslösheten blivit kvar på en hög nivå. uppgick den sålundatill efter att 1971 legat på i genomsnitt . Konjunkturutvecklingenunder loppet av 1972 har till synes utan avbrott gått i gynnsam riktning.Orderingången till industrin för i synnerhet investeringsvaror och varaktigakonsumtionsvaror har visat stora ökningar. Exempelvis var orderingången förverktygsmaskiner 1972 inemot större än undermotsvarande period 1971. Industriproduktionen beräknas 1972 ha ökat med ca 7 %efter en endast marginell ökning 1971, Även leveranserna från industrin ökadekraftigt , och lagerökningen i tillverkningsledet blev relativt begränsad.Inte heller i parti- och detaljhandeln har det inträffat några störrelagerförändringar. TiU följd av den högre produktionstakten harkapacitetsutnyttjandet inom tillverkningsindustrin successivt Bil.1 Preliminär nationalbudget 39 ökatunder loppet av året och beräknas ha legat på drygt 80 %jämfört med mte fullt i genomsnitt . Efter det 3 månader långa pris- ochlönestoppet uileddes den s, k. "fas 2" iurflationsbekämpningsprogrammet, vilken planerats pågå till utgången av april1973, Målsättningen för programmet är att begränsa prisökningarna i ekonomin såatt de exempelvis vid utgången av 1972 skulle uppgå till högst mellan 2 och 3 %uttryckt i årstakt. Kommissioner som är inrättade på området har till uppgiftatt granska föreslagna pris- och löneökningar och därvid inte tillåta störreökningar än 2,5 respektive , Övervakningen är koncentrerad till de störreföretagen, medan prissättningen inom flertalet mindre enheter är fri. Bland dedelar av ekonomin som inte omfattas av övervakningen märks jordbrakssektorn.Naturligtvis är det för tidigt att i detta skede göra någon fullständigutvärdering av åtgärdema då statistik på detta område inte föreligger försenare perioder än . Det kan dock konstateras att detmål som uppsatts för prisutvecklingen vid utgången av 1972 förmodligen intekunnat uppnås, Konsumentprisök-ningama över löpande 12-månadersperioder harsålunda varit tilltagande och uppgick i oktober 1972till . För konsumentprisema har ölcningama visserligen varit lägre efterprisstoppet 1971 än före, men skillnaden har varit tämligen liten, Partiprisemadäremot har 1972 visat en snabbare stegring än före pris- ochlönestoppet. Inte heller har de genomsnittliga tunförtjänsterna visat någramera påtagliga tecken till dämpning 1972, Jämför man å andra sidan pris- ochkostnadsutvecklingen i Förenta statema med motsvarande utveckling i Västeuropamåste en bedömning bli avsevärt mer positiv än den som gjorts ovan,Konsumentprisema i har sålunda allmänt ökat med 3 ä 4procentenheter mer än i . Den expansiva inriktning som givits denekonomiska politiken i redan före presidentens s, k, utspel iaugusti 1971 har kvarstått i stort sett oförändrad. Trots ett överuttag avpreliminärskatt på ca beräknas det federalabudgetunderskottet ha varit av storleksordningen 25miljarder dollar. Detta återspeglar i första hand en fortsatt kraftig ökningav transfereringarna till delstaterna och kommunerna men även en ökad satsningpå de federala sociala utgiftema. Däremot har de federala konsumtions- ochinvesteringsutgiftema ökat relativt måttligt. I stället är det på det delstatligaoch lokala planet som dessa utgifter visat en stark expansion. De totalaoffentiiga utgifterna för köp av varor och tjänster (inkl, investeringar) beräknas ha ökat med ivolym 1972 efter en viss minsknmg 1971, Även penningpolitiken har fåttbehålla sm allmänna expansionsbefrämjande prägel 1972, Penningmängden ökadesålunda i takt med bruttonationalprodukten i nominella termer och den långa Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 40 räntanhar förbhvit stabil. Den ökade efterfrågan på kreditmarknaden har däremotmedfört en dragning uppåt av den korta räntan , Detta harbl. a. inneburit en minskning av räntedifferensen gentemot medåtföljande konsekvenser för de internationella kapitalströmmama. Totalt setttorde emellertid inte utrikesekonomiska överväganden varit avgörande för denförda kreditpolitikens in-riktnuig. Ilikhet med 1971 har den privata konsumtionen givit ett stort bidrag till deninhemska efterfrågetillväxten. Hushållens disponibla inkomster har 1972påverkats av flera i olika riktning verkande faktorer, vilkas sammantagnaeffekt blivit en tämligen måttlig ökning av de disponibla inkomsterna. Ä ena sidan beräknas sålimdasysselsättningstillväxten 1972 varit större än året innan, men å andrasidan har timlöneökningarna varit något mindre än 1971. Härtill kommer dettidigare nänmda överuttaget av preliminärskatt 1972, motsvarande avinkomstema. Detta överattag antas emellertid ha kompenserats av hushållen genomen motsvarande sänkning av sparkvoten från den jämfört med 60-talet onormalthöga nivå som registrerades 1971. De nominella konsumtionsutgifterna hardärför ökat relativt snabbt 1972, trots en måttlig tillväxt av de disponiblainkomstema. Dessutom har konsumentprisökningama 1972 varit drygt enprocentenhet lägre än 1971, eller . Sammanfattningsvis beräknas denprivata konsumtionen ha ökat med i volym 1972 jämfört med mte fullt 4 %1971. Ävende privata fasta investeringama ökade starkt 1972 och liksom 1971 harbostadsinvesteruigama varit den mest expansiva delen. Visserligen blevökningen av bostadsbyggandet inte lika stor som 1971, men beräknas likväl 1972ha uppgått till , Antalet påbörjade lägenheter blev sålunda 2,3 miljoner1972 jämfört med 1,5 miljoner 1970 och 2 miljoner 1971. 1972 synesbostadsbyggandet ha planat ut på en hög nivå under återstående delen av året.För övriga privata investeringar noterades en tillväxt med efterstagnationen 1971. Industriinvesteringama har för varitoförändrade jämfört med , men utvecklingenav dessa investeringar har tiQ skillnad från bostadsinvesteringama gåtti en gynnsam riktning under loppet av året. En viktig orsak härtill har varitatt industrins kapacitetsutnyttjande ökat, så att det vid utgången av 1972torde ha legat på ungefär samma nivå som . Sammantaget beräknas deprivata fasta investeringama ha ökat med 1972 att jämföra med 6 %1971, I jämförelse med denna uppgång i tillväxten för de fasta investeringarnahar lagerinvesteringama utvecklats tämligen svagt 1972, även om de verkatuppdragande på totalproduktionens tillväxt. Devalveringen av dollam i slutet av 1971synes ha givit mycket begränsade volymeffekter på Förenta staternasutrikeshandel . 1 Preliminär nationalbudget 41 delsbalansensutveckling har i stället präglats av dels den av växelkursförändringenföranledda försämringen av bytesförhållandet och dels ett snabbt uppsvmg iimporten. Bakom den kraftiga unportillväxten 1972 torde förutom den ökadeinhemska efterfrågan också ha legat en viss upphämtningseffekt efter deomfattande hamnarbetarstrejkema i Förenta statema 1971. Totalt för 1972beräknas varuimporten ha ökat med i volymtermer. Exporttillväxtenuppskattas till och terms-of-trade-försämringen tUl ca 3 %.Sammanfattningsvis har detta inneburit en försämring av handelsbalansens saldofrån ett underskott på 1971 till ett underskott 1972 på ca6,5 miljarder. De avtagande månatiiga handelsbalansunderskottentorde i första hand återspegla den ökade ekonomiska aktiviteten utanförFörenta staterna men även till en del vara ett uttryck för att devalveringenefter hand börjat ge avsett resultat. Även tjänsteutbytet med utiandetförsämrades jämfört med och bjftesbalansunderskottet beräknas 1972 hauppgått till ca . Detta innebär en försämring medca 5,5 miljarder. Vid slutet av 1972 tyder tillgängligakonjunkturindikatorer på att expansionen är väl utbredd i den amerikanskaekonomin och i allmänna termer väntas en hög tillväxt fortsätta även 1973. Denprivata konsumtionen torde härvid liksom 1972 bli en väsentligexpansionsfaktor. Två särskilda förhållanden talar för en fortsatt snabbkonsumtionstillväxt 1973: den 20-procentiga höjningen avbidragen från socialförsäkringarna samt återbetalningen 1973 av övemttaget avpreliminärskatt 1972, Vidare stöder konsumentenkäter enförhållandevis hög prognos för den privata konsumtionen. På investeringssidanfinns det skäl att räkna med en viss minskning av bostadsbyggandet efter denstagnation på en hög nivå som karakteriserat denna sektor , Förövriga privata investeringar däremot väntas expansionen fortsätta 1973.Industriinvesteringarna kan i detta sammanhang förutses spela en framträdanderoll allt efter som kapacitetsutnyttjandegraden höjs. I samma riktaing pekarockså det förhållandet att bolagsvinsterna nådde en rekordhög nivå, vilkendessutom väntas överträffas 1973. I likhet med industrins investeringar väntaslagerinvesteringarna komma in i ett mycket expansivt skede och ett mycketstarkt uppsving i lagercykeln 1973 kan inte uteslutas. För den offentligasektom beräknas utgiftsexpansionen fortsätta på det delstatliga och lokalaplanet, medan en större restriktivitet än exempelvis 1971 och 1972 kan väntasfrån den federala sidan. Sammantaget skulle detta iimebära en fortsatt snabbtillväxt av den inhemska efterfrågan 1973 om än inte i fullt samma takt som1972. Den minskade tillväxten av den inhemskaefterfrågan 1973 förefaller emellertid gott och väl kuima komma attkompenseras av den extema sektoms utveckling, Volymeffektema avdollardevalveringen Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 42 islutet av 1971 torde sålunda bli avsevärt mera framträdande 1973 än 1972,Härtill kommer att efterfrågan i flera viktiga avnämarländer väntas ökakraftigt och att kostnadsutvecklingen i Förenta statema 1972 och1973 framstår som tämligen gynnsam vid en internationell jämförelse. Under sådana förutsättningar torde en ökning av exportens och minskning av importens volymtillväxt komma att ske 1973 och därmed totalt sett irmebära en kraftig förstärkning av den reala externa balansen. Tillsammans med den tidigare berörda inhemska utveck lingen skulle detta betyda att totalproduktionen i 1973 trohgen kommer att öka något snabbare än 1972 eller , Där med finns det också skäl att anta en markant sänkning av arbetslös heten. De stora produktivitetsstegringar som är förknippade med in ledningsfasen av ett konjunkturappsving minskar vanligtvis tämligen snabbt, varför en mera normal utveckling i detta avseende är att vänta 1973, Denamerikanska regeringens syn på den ekonomiska utvecklingen 1973 kommerinte att mera i detalj presenteras förrän i samband med budgetens framläggande . Från av regeringen friståen de konjunkturinstitut har emellertid framförts farhågor för att en dämpning kan komma till stånd i ekonomin redan i ett tidigt skede 1973Mot bakgrand av den konjunkturbild /1973 som tecknats ovan förefaller en sädan bedömningnågot pessimistisk. ligen torde inte tillväxten öka mellan de båda halvåren 1973, men ända verkar industri- och lagerinvesteringarna vilka ligger sent i konjunk turcykeln bli tillräckligt starka för att produktionstillväxten skall hållas uppe på en hög nivå även , Härtill kom mer som tidigare berörts det förhållandet att den reala externa balan sen kan fömtses förbättras successivt genom hela 1973, Under sådana omständigheter framstår inte risken för en markerad avmattning som särskilt stor, av nära nog totalstagnation i den brittiska ekonomin började produktionen återatt öka. Återhämtningen hejdadesvisserligen tillfälligt av den långa kolstrejken ,men fortsatte därefter med till synes oförminskad styrka.Bruttonationalprodukten beräknas sålunda 19711972 ha ökat med attjämföra 19701971. Arbetslösheten har dock legat kvar på en myckethög nivå under huvuddelen av 1972, Den för delförhållandevis höga tillväxt som kunde registreras 1972 har emellertidåstadkommits som allvarliga obalanser uppstått i ekonomin. Dettagäller såväl interna som externa balansmål. Pris- och kostnadsökningarna, vilkamot slutet av 1971 visat tecken till en viss avmattning, tilltog sålundasuccessivt under loppet av Bil.1 Preliminär nationalbudget 43 1972.Efter det att utdragna förhandlingar med arbetsmarknadens parter om frivilligapris- och lönebegränsningar bratit samman beslöt därför den brittiskaregeringen att införa ett långt pris- och lönestopp. I början avsommaren synes vidare spekulationer uppstått om en eventuelldevalvering av pundet före inträde i EEC , Även omorsaker till oro på valutamarknader i de flesta fall är svåra att fastställa,torde under alla omständigheter den ogynnsamma pris- och kostnadsutvecklingeni ha varit en viktig faktor i detta sammanhang. Tämligen snartbeslöt också den brittiska regeringen att låta pundet flyta efter det att del av valutareserven tagits i anspråk . Vid utgångenav låg pundet under den riktkurs som fastställdes . Denekonomiska politiken i har haft en expansivinriktning. Efter stagnationen i ekonomin 1971 och den tämligen svagaåterhämtningen beslöt regeringen att ytterligare ökaefterfrågan. Tanken synes därvid i huvudsak ha varit att ge den privatakonsumtionsefterfrågan en kraftig stimulans för att indirekt erhålla en ökadinvesteringsefterfrågan. I budgeten som framlades föreslogs sålundaför /73 (aprilmars) mycket stora skattesänkningar för fysiskapersoner. För företagen infördes fri avskrivningsrätt för maskininvesteringaroch ökade möjligheter till snabbare avskrivningar för byggnadsinvesteringar.Totalt kan skattesänkningarna uppskattas till avbruttonationalprodukten. Av detta faller ungefär 2/3 på hushållen motsvarandeca av hushållens inkomster. Även penningpolitiken har varit mycketexpansiv 1972 och penningmängden ökade under huvuddelen av året med mellan 30och i årstakt, I samband med pundkrisen höjdes diskontot med enprocentenhet till och den korta räntan har därefter höjts kraftigt. Dessaåtgärder vidtogs för att hindra en kapitalutström-ning från Storbritarmien ochtorde inte ha inneburit att några finansiella hinder förelegat för en expansionav investeringarna. Det kan i detta sammanhang nämnas att den brittiskacentralbanken slutat ange diskontot i tidigareform. I stället noteras en lägsta utlåningsränta, vilken är fastknuten till räntan på skatt-kammarväxlar. Genom slopandet av det traditionelladiskontot har man bl. a. önskat avdramatisera förändringar i kreditpolitikenfrån sida. Den offentliga sektorns inflytande på ekonomin såsomdetta kommer till uttryck genom köp av varor och tjänster har i likhet med 1971varit endast svagt expansivt. Totalt beräknas sålunda den offentliga sektomsreala efterfrågan ha ökat med 1972 eller ungefär lika mycket som 1971. från efterfrågesidan har den privatakonsumtionen varit det mest expansiva elementet. Genom den efterfrågestimulanssom givits hus- Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 44 hållensåväl 1971 som i budgeten samt genom fortsatt betydande löneökningar,ökade hushållens disponibla inkomster med 1972. Trots attkonsumentprisökningen varit nästan lika stor som 1971 ökningen t. o. m. uppgick till och trots att enviss uppgång av den redan tämligen höga sparkvoten noterades, beräknas denprivata konsumtionen i volymtermer ha ökat med 1972 jämfört med 2,5 %1971.1 första hand är det inköpen av varaktiga konsumtionsvaror som ökat.Exempelvis ökade nyregistreringen av personbilar mellan första halvåren1971 och 1972. Enannan viktig expansionsfaktor på efterfrågesidan 1972 var liksom 1971bostadsbyggandet. i följd ökade sålunda bostadsinvesteringamamed . Under loppet av 1972 kunde emellertid noteras en viss dämpning vadgäller igångsättningen som bostadskrediterna stramades åt frånsommaren. Tillsammans med den kraftiga höjning av räntenivån som inträffat torde detta ge anledning att räkna med en avsevärt lugnaretakt för bostadsinvesteringama 1973. Det kraftiga uppsvinget ikonsumtionsefterfrågan riktade sig i stor utsträckning mot importerade varor,vilket bl. a. indikeras av att industriproduktionens tillväxt 1972 beräknas hastannat vid . Då dessutom exportefterfrågan under huvuddelen av åretvar mycket svag, blev kapacitetsutnyttjandet i industrin kvar på en låg nivå1972. Mellan andra kvartalen 1971 och 1972 minskade exempelvisindustrisysselsättningen med .