prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Inkluderas offentligaffärsverksamhet enligt de definitioner som används i nationalräkenskapernastiger denna andel till , Brattonationalproduktens tUlväxt under1973 förutses nu komma att uppgå tUl och eftersom ökningen av denoffentliga sektorns direkta efterfrågan beräknas bli kommer det offentliga att 1973 ta i anspråk en mindre andel av de tillgängligaresursema än , Räknat utifrån löpande priser blir andelsminskningensannolikt mindre än i fastprisberäkningarna eftersom kostnadema normalt stigersnabbare inom den offentliga sektom än vad gäller inom samhällsekonomin iövrigt. Som ovan nämnts går en del av den offentiigasektorns inkomster 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 170 tillbakatUl de privata sektorerna. Dessa inkomstöverföringar är till viss delkomponenter i socialförsäkringsprogrammet och finansieras ibland medförsäkringstekniskt beräknade avgifter från hushållen, medan andraöverföringar är avsedda att bidra till en omfördelning mellan olikainkomstskikt. En mindre del av sektorns inkomster går som subventionertillbaka tUl företagssektorn och kan beräknas komma främst hushållssektorntillgodo i form av lägre priser. Totalt beräknas transfereringarna från denoffentliga tUl den privata sektorn öka i långsammare takt 1973 än 1972, eUermed mot . Schematiskt kan man säga att inemot 60 %av det offentligas inkomster används för att direkt efterfråga realatillgångar och att ungefär 1/3 av inkomsterna återförs tUl de privata sektoremagenom olika former av inkomstöverföringar. Den resterande delen upptas av detfinansiella sparandet. Det finansiella sparandet försvagades 1972 med ca 700milj, kr. Nedgången kan helt hänföras till den statliga sektom medan däremotkommunernas finansiella sparande förstärkts med inemot 1 1/. För1973 föratses däremot en viss ökning av det offentiigas inkomstöverskott, om änendast med . Det är i huvudsaksocialförsäkringssektorn som bidrar till uppgången, Det är inte möjligt att på gnmdval enbartav förändringar i budgetens saldo eller idet finansieUa sparandet göra några flUlständiga bedömningar avstatsbudgetens verkningar på samhällsekonomin i sin helhet. En givenförändring i budgetsaldot eller i det finansiella sparandet kan nämligenorsakas av ett stort antal kombinationer av förändringar i budgetens delposter,där varje kombination kan ha sin karakteristiska effekt på samhällsekonomin.Ett analogt resonemang kan givetvis tillämpas vad gäller de kommimalabudgeterna. har i national-budgetarbetet använts enförenklad modell som avser att på ett överskådligt sätt sammanfatta effektemapå samhällsekonomin inte bara av statsbudgetens förändringar, utan även avförändringar i en sammantagen offentiig sektor innefattande staten,kommimerna, bostadsinvesteringama,socialförsäkringssystemet och investeringsfonderna, vUka tiU-sammansutgör basen för finanspolitiken i vidaste bemärkelse. En naturlig följd avdenna syftning har varit att innehållet i staten och kommunema fått vidgas tUlatt även avse statUga affärsverk och bolag samt kommunala bolag och stiftelser. Den principiella och tekniskabeskrivningen av tUlvägagångssättet vid modellberäkningarna har allt sedan 1969utförligt relaterats i ett flertal nationalbudgeter. Det har därför denna gångbedömts som möjligt att endast lämna en summarisk redogörelse. I modeUen uppdelas somett första led förändringar i statens och kommunemas budgeter i två huvuddelar.Först beräknas förändringen i statens och kommunemas konsumtion och investeringar,vUken kan sägas vara ett mått på den efterfrågan på reala faktorer som dessautövar. Hämtöver införs den grova approximationen att alla icke fuiansiella in-och utbetalnmgar i form av löneutbetalningar, varainköp, transfereringar samtolika former av skattemedelsindragningar har bortsett från teckenskillnader likvärdiga effekter på den icke offentliga efterfrågan, dvs. i huvudsakhushållens och företagens efterfrågan. Slutsatsen bUr då att förändringen avstatens och kommunemas utgiftsöverskott (av det finansiella sparandet) ger enföreställning om inverkan på de andra sektoremas efterfrågan. Bostadsbyggandet har,liksom stat och kommun, direkt effekt på efterfrågan på reala faktorer ochpåverkar dessutom resten av samhäUs-ekonomin genom förändringar i sitt negativafmansieUa sparande. Bo-stadssektoms negativa sparande antas, med vissakorrigeringar, motsvara sektoms investeringar i löpande priser. När det gällersocialförsäkringssystemet och investeringsfonderna är det närmast förändringeni deras finansiella sparande, som antyder deras inverkan på den privatasektorns efterfrågan. De direkta effektema avförändringar i verksamhetens volym inom de offentUga sektorema summeras med deindirekta effekter, som följer Diagram Vin:l. Denoffentiiga sektorns kalkylerade inverkan pä samhäHsekonomin 19611973 Procent av brattonationalprodukten i fastapriser 1 1 1 / 1 / 1 / If 1961 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 A = Den sammantagna ofientliga sektoms inverkanpå den samlade efterfrågan. B = Den sammantagna offentliga sektoms inverkan påden samlade efterfrågan då vissa automatiska effekter på det offentligasinkomster eliminerats. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell VIII: 6. Denoffentliga sektoms kalkylerade inverkan på samhällsekonomin 19611973 Procent av BNP i fasta priser 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 0,4 0,4 0,5 0,2 -0,1 0,7 0,1 0,2 -0,2 -0,2 0,8 -0,3 -1,0 -0,7 -0,4 -0,4 -0,2 -0,9 -0,5 -0,1 -0,1 -0,4 0,5 2,5 3,0 2,3 0,2 0,7 3,3 1,4 1,0 2,0 -0,6 1,8 0,7 2,2 3,0 3,2 0,2 0,3 2,7 Kommunerna därav direkt efterfrågan Totaleffekt när vissa automatiskainkomstförändringar eliminerats -2,30,1 1,3 0,7 0,7 0,3 1,1 1,6 0,2 0,1 0,8 0,5 0,3 0,7 1,0 1,7 1,6 0,1 0,8 1,3 1,1 0,2 0,8 0,8 1,2 0,3 0,9 0,7 0,6 -0,2 O 0,1 2,3 0,2 0,3 -0,4 0,3 0,2 0,5 0,5 0,6 0,2 0,5 1,5 1,5 1,2 2,3 -0,3 -0,2 0,3 0,9 1,6 1,3 1,1 1,6 -0,2 0,6 0,3 -0,2 1,4 0,2 0,5 -0,2 -0,3 0,1 -0,3 -0,1 2,7 -3,1 0,7 0,3 av den genom flödesförskjutningar i detfinansiella sparandet föranledda förändringen av de icke offentliga sektoremasdisponibla intäkter. Härvid har summariskt föratsätts att dessa båda slag av förändringarär likvärdiga med hänsyn tUl effekterna på aktiviteten i samhällsekonomin ochsåtillvida summerbara. Det har vidare antagits att man i dessa fall kan insättaen multiplikator lika med 1, Effekten av budgetens förändringar erhållssålunda som summan av förändringarna av det offentligas köp av varor ochtjänster och, med negativt förtecken, förändringen i det finansiella sparandet,varvid båda termerna förses med en multiplikator av -f 1, Denna summa uttrycksslutiigen, liksom aUa komponenter och totaleffekten, i procent avbrattonationalprodukten i fasta priser.i Resultat t. o. m. De resultat som erhållsnär modellen appliceras på den sammantagna offentliga sektom och dess häranvända delsektorer framgår av tabell 6, Tabellen ger även en uppfattnuig om dekalkylerade efterfrågeeffekter som utgår från de olika delsektorerna, I diagram1 återfinns en grafisk presentation av den efterfrågepåverkan som beräknas utgåfrån den sammantagna offentliga sektorn. Som framgår av diagrammet kurva A visar denna påverkan relativt kraftiga variationer såväl från 1970 till 1971som 1971 tiU 1972, lämfört med den reviderade nationalbudge- ' Genomnationalräkenskapemas omläggning av basår för fastighetsberäkningarna har tvåolika är utnyttjats. För perioden 19611968 har liksom tidigare utgåtts från1959 medan 1968 utnyttjats för perioden 19691973, Bil.1 Preliminär nationalbudget 173 tenför 1972 har totaleffekten 1971 ytterhgare reviderats ned. Förändringen, somhelt faller på kommunsidans direkta efterfrågan, sammanhänger med de tidigareortmämnda av gjorda korrigeringarna inationalräkenskapsmaterialet. Kurva B belyser, som avslut-nuigsvis kommer attberöras, den sammantagna offentliga sektorns inverkan då vissa automatiskaeffekter på det offentligas inkomster eliminerats. Som framgår av tabell 6 angerberäkningarna avseende 1972 en positiv totaleffekt motsvarande avbruttonationalprodukten. Detta är avsevärt mer än de som beräknades påföreliggande prognosdata i den reviderade nationalbudgeten . Merpartenav differensen förklaras av den statiiga sektorns utveckling. Denna har i sintur även kommit att påverkas av förändringar i bl, a. den ekonomiska politikensutformning. Av specialavsnittet om staten framgår att sektoms finansiellasparande försvagades 1972 med . En stor del häravsammanhänger vid sidan av skatteomläggningens effekter med kraftigtstigande transfereringar till icke-statliga sektorer. Enligt modellen beräknasstatens ökade utgiftsöverskott motsvara en expansiv effekt om avbruttonationalprodukten. Statens direkta efterfrågan i form av konsumtion ochinvesteringar utvecklades däremot svagare än vad som föratsågs , iförsta hand beroende på en dämpadkonsumtionstiUväxt, Denna uppgick endast tUl i volym. Att denstatliga konsumtionsökningstakten blev så relativt begränsad sammanhängerfrämst med en stark nedgång av de militära materielinköpen. Exklusive demilitära inköpen växte den statliga konsumtionen med i volym. Destatiiga investeringama visade en tämligen gynnsam konjunkturanpassning med enuppgång om inemot i volym. Vid en återblick på den offentligasektorns inverkan på samhällsekonomin 1971 och 1972 kan det vara av intresseatt något jämföra utveckhngen 1966 och 1967, dvs, med en period somlikaledes kännetecknades av en relativt begränsad produktionstillväxt, I nedanståendetablå återges dels den sammanlagda tUlväxten inom respektive sektorer uttryckti nationalräkenskapstermer, dels den effekt på samhällsekonomin som modellengett tUl resultat. Tillväxt av sektor- Inverkan päsamhälls- Procent Procent av brutto- 19651967 19701972 1965-1967 19701972 Stat 0,2 9,4 1,6 2,5 Kommun 9,4 2,1 2,0 0,1 Bostäder 12,5 2,9 1,2 0,6 Prop.1973:1 Bilaga 1 Fuiansplanen Som framgår föreliggeravsevärda skillnader mellan de respektive perioderna.i Påtaglig är exempelvisstatens relativt expansiva roll 1970 1972. Denna har dock mer än motvägts avden kommimala sektoms och bostadsbyggandets mycket svaga utveckling 19701972. Från ett rentkonjimkturpolitiskt betraktelsesätt visar utvecklingen av kommunemas direktaefterfrågan enligt tablån ovan en mindre gynnsam anpassning under de senasteåren än under den föregående konjunkturaedgången. I de två senastenationalbudgeterna har även ifrågasatts om kommunernas utveckling under i förstahand överensstämmer med modellens grundläggande förutsättning om en istora drag enhetiigt styrd, konsoliderad offentiig sektor. Diagram VIII: 2. Denoffentliga sektorns inverkan på samhällsekonomin 1963 1973 vid altemativasektoravgränsnlngar Procent av bmttonationalprodukten i fasta priser C, Kommunerna, inkl, flerfamiljsbyggande men exkl. statsbidrag A, Staten, inkl, statsbidrag 1963 64 65 66 67 68 69 A = Staten inkl, statsbidrag B = Staten 1 Huvudansvaret för vissaverksamhetsområden överfördes från staten tillkommunema. Detta förhållande förklarar emellertid endast till en mindre delolikheten i tillväxt mellan stat och kommun . Bil.1 Preliminär nationalbudget 175 tveksamtom kommunemas beroende av statliga styrmedel på kort sikt är så utpräglat somhittills varit imderförstått i modellen. Det kan mot ovanstående bakgrund finnasanledning att i några specialberäkningar justera den sektorindelning somhittills använts i modellen. Avsikten härmed är bl. a. att mycket grovt sökaskilja ut de delar av exempelvis kommimemas verksamhet som mera omedelbartberörs av statsmakternas styrimpulser. Flera, mer eller mindre sofistikerade,försök att åstadkomma uppdelningar av denna typ har tidigare gjorts i Sverige.De teoretiska och praktiska svårighetema är emellertid betydande och hittillskan inga sådana fördelningar sägas ha vunnit allmän anklang. Här skall därföringa avancerade försök i denna riktning göras utan enbart grova skattningar medvissa altemativa sektorindelningar. Idiagram 2 återges den kommunala sektoms inverkan på samhällsekonomin 19631973enligt altemativa modellberäkningar. Kurva B bygger på de sedvanligaberäknuigsmetoder vUkas resultat anges i tabell 6, Kurva A avserstatsbidragens omfattning. Dessas storlek uppgick tiU avbrattonationalprodukten. över har statsbidragen uppvisat ensnabb tUlväxt; från ca . 1960 till knappt 12 mUjarder kr. 1972,dvs. en årlig tillväxttakt om . För att ge ett begrepp om bidragensbetydelse för kommunemas ekonomi kan nämnas att de motsvarandeca av de direkta skatteintäkterna. Jämförtmed kurva B visar statsbidragens utveckling en betydligt gynnsammarekonjunkturanpassnmg. Speciellt påtagligt är detta , något somi och för sig är naturligt med tanke på att de faktiska utbetalningama avkommunalskatt gmndar sig på inkomstförhållanden. Variationerav statsbidragens storlek kan sägas vara en tänkbar möjlighet för statsmaktemaatt på kort sikt påverka det kommunala beteendet, speciellt i lägen av låg ekonomiskaktivitet, I första hand torde emellertid statsbidragen betraktas som ett medelatt stimulera och möjliggöra ett tillfredsställande och mera stadigvarandeutbud av ekonomisk, social och kulturell service. Vid försök att skatta denstatliga finanspolitikens effekter kan det likväl vara av intresse atttillämpa ett extremt tolkningsschema där förändringar i de statligabidragsbeloppen föranleder lika stora förändringar av de kommunala utgifternaför varor och tjänster. Vidare kan skäl anföras för att till en del sebyggandet av flerfamiljshus som en handlingsparameter. Omfattningen,och kanske än mer förläggningen i tiden, av byggandet styrs i hög grad frånkommunalt håll, exempelvis via bostadsplaner och byggnadstillstånd.Kommunernas inflytande torde vara mera påtagligt i samband medflerfamiljsbyggande än vid småhusbyggande. Nedgången av de volymmässigabostadsinvesteringarna har verkat neddragande på den beräknadetotaleffekten i diagram 1. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 176 Minskningeni byggandet kan så gott som helt hänföras till flerfamUjs-husen medaninvesteringama i småhus visat en inte obetydlig tillväxt. Mot bakgrunden av dessa överväganden harkurva C konstruerats. Det kommunala sektorbegreppet har här utvidgats medbyggandet av flerfamiljshus som statsbidragens kalkylerade inverkanhar fråndragits. Detta har tillgått så att den slutliga användningen av varoroch tjänster minskats med belopp motsvarande statsbidragens storlek. Som framgårav diagrammet uppvisar en på ett sådant sätt konstruerad sektor enbetydligt ogynnsammare konjunkturanpassning än enligt den idetta avsnitt normalt använda avgränsningen. I diagram 2 B, som avser den statligasektorn, motsvarar kurva B de värden som anges i tabell 6, I kurva A hardäremot den slutliga användningen ökats med ett belopp motsvarandestatsbidragen. Som framgår är kurvornas profil mycket likartade även om deexpansiva effekterna, speciellt under lågkonjunkturår, är mera påtagliga ikurva A än i kurva B. När modellen i sin sedvanliga utformningappliceras på den sammantagna offentliga sektorns utveckling 19721973 erhållssom resultat en svag positivt verkande förändring (diagram 1 resp. tabell 6). Efterfrågepåverkanfrån stat och kommun beräknas bli positiv. I motsatt riktning verkar ettnegativt inflytande från bostadssektorn. beräknas den direktaefterfrågan från stat och kommun växa relativt måttligt. En viss accelerationföratses av den sammanlagda statliga och kommunala konsumtionstillväxten.Detta motvägs dock av en realinvesteringsminskning med sammantaget något i volym. Nedgångenav investeringarna sammanhänger med en antagen successiv nedtrappning av bl.a. de kommunala och statliga beredskapsarbetena under loppet av 1973. Deindirekta ef terf rågeeffekterna från stat och kommun väntas visa endastobetydliga förändringar (dvs. det finansiella sparandetundergår endast små förskjutningar). För statens del innebär dock detta ettfortsatt relativt betydande utgiftsöverskott med åtföljande krav påkreditmarknadens resurser. Den statliga sektom kan antas visa ennågot olikartad utveckling under de två halvåren 1973. Vidtagnastimulansåtgärder torde resultera i en relativt väl hävdadslutlig efterfrågan på varor och tjänster , Inte minstigångsatta statliga beredskapsarbeten föratses bidra härtUl. Den inationalbudgeten antagna produktionstUlväxtenmot slutet av 1973 väntas åtföljas av en viss dämpning av den statligadirekta efterfrågans ökningstakt. ' Beräkningama förbostadssektorn bygger på de av presenterade kalkylerna. Bil.1 Preliminär nationalbudget 177 I det tidigare berörda diagram 2 har ävenvärden insatts. För den kommunala sektor som konstruerats som underlagför kurva C i diagram 2 A framträder en mera expansiv påverkan 1973 än 1972.Alltjämt erhålls dock en svag negativt verkande effekt på samhällseko-nomin.i Vissaautomatiska effekter på inkomstsidan I den använda tabellen är förändringar iden utvidgade offentiiga sektorns finansiella sparande en av de variabler sombestämmer de efterfrågeeffekter som utgår från den offentliga sektorn. TUlföljd av skattesystemets konstruktion påverkas det offentligas inkomster i höggrad av förändringar i aktiviteten i samhällsekonomin och det offentligas utgiftertorde inte heller vara helt opåverkade därav. Förändringar i det finansiellasparandet som är resultatet av förändringar i den samhällsekonomiskaaktiviteten är, i varje fall till den del de utgör effekten av opåräknade elleroregelbundna förändringar, svåra att uppfatta som något utslag av medvetenefterfrågepåverkan utgående från det offentliga. Det kan därför vara avintresse att försöka konstruera en serie över det finansiella sparandetsutveckling under antagande om ett normaliserat realekonomiskt förlopp. Detsynes härvid rimligt att utgå från en tillväxt av bruttonationalproduktenmotsvarande den potentiella tillväxten. Här har helt skönsmässigt valts attanse att den potentiella tUlväxten för perioden 19601964 ungefärligenmotsvaras av den genomsnittliga tillväxten tUl 1964. För tidendärefter har antagits en årlig potentiell tUlväxt motsvarande den tillväxt somuppnåddes 1965. I den mån brattonationalproduktcns faktiska tillväxt avvikitfrån den potentieUa, har en del av avvikelsen endera tillfallit det offentligai form av skatter eller socialförsäkringsavgifter eller altemativt bortfallitdärifrån. Den metod som valts för att beräkna detfinansiella sparande, vilket skulle ha framkommit om tillväxttakten hademotsvarat den potentiella, innebär att till det faktiska finansiella sparandethar lagts eller dragits ifrån det belopp som framkommer, när den faktiskaårliga skattekvoten har applicerats på skillnaden mellan den realiserade ochhypotetiska brattonationalprodukttillväxten respektive år. Detta hypotetiskafinansiella sparande har ersatt det faktiska i modellen och en kurva utvisandedet resultat som då erhålls har inlagts i diagram 1. Som synes är det en mindreskillnad mellan de efterfrågeeffekter som de två kurvorna indikerar. Skillnadenkan sägas vara ett tentativt mått på effekter av renodlad budgetautomatik, dvs.den del av förändringen som kan återföras på oväntade eller oregelbundnaförändringar i beskattningens inkomstunderlag. Det är naturligt att de tvåkurvorna nära sammanfaller ' Den i diagrammetangivna nära nog oförändrade statsbidragsnivän 1973 sammanhänger bl. a, medatt från statsbidragsbeloppen i denna analys exkluderats delsskattebortfallsbidrag, dels kompensation för arbetsgivaravgiftens höjning. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 178 underår då den faktiska tillväxten i stort sett motsvarar den potentieUa. Såsomockså kan väntas går kurvorna isär (och kan eventuellt förbli på avstånd frånvarandra) när samhällsekonomin övergår från en situation med en tUlväxt somnära motsvarar potentiell tiUväxt till en tUlväxttakt som i ena eller andrariktningen påtagligt avviker från den potentiella. Detta var fallet bl. 1964och i än högre grad , vilket tydligt framgår i diagrammet. Huvuddragen i det lättakreditmarknadsläge som kännetecknade 1971 har bestått . Riksbankensdiskonto, som imder loppet av 1971 sänktes från tiU , har legat kvar pådenna lägre nivå. Affärsbankerna har dock fortfarande haft att iaktta dekassa- och likviditetskvotskrav, som infördes . För samtiiga affärsbankerhar således gäUt en kassakvot på . De fem största affärsbankema samtSparbankemas bank och Jordbrukets bank har varit ålagda att upprätthåUa enlikviditetskvot på medan kvotkravet för övriga banker uppgått tUl 24 %.Fr. o. m. ingången av 1972 har även sparbankerna, jordbruks-kassoma samtpostbanken omfattats av krav på likviditetskvoter. Sparbankerna samtjordbrukskasserörelsen som en enhet har varit ålagda att under loppet av 1972uppnå en likviditetskvot på . För sparbanker som ej nått en likviditetskvotom gällde en margineU likviditetskvot på . För postbanken hardet fastställda likviditetskvotskravet uppgått tUI . Placeringskvoteraaför försäkringsbolagen har bibehållits . Diagram IX: 1. Likvida tiUgångar i procent av skulder vid slutet av vaije månad.Genomsnitt för samtUgabanker Anm. På grund av ändrade beräkningssätt avlikviditetskvoterna förekommer brottpå kurvan. Källa: och . 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 180 I stort bibehöllkreditpoUtiken sin expansiva karaktär. m. växte den totala kreditgivningen med ca 6 mUjarder kr.,dvs, i stort lika snabbt som under närmast föregående period. Som exempel påden grad av lätthet som kännetecknade kreditmarknaden kan nämnas attaffärsbankernas garantiförbindelser sjönk med ett hundratalmilj, kr. Den mycket snabbautiåningsökning från affärsbankema, som har pågått , harmöjliggjorts av deras relativt starka likviditetssituation. HärtiU kan läggasen hög efterfrågan som synes ha motiverats bl. a. av en strävan att ökalikviditeten och konsolidera tUl-fäUiga kreditarrangemang inom sektorer medansträngda finansiella resurser. Utvecklingen av den genomsnittligalikviditetskvoten för samtliga affärsbanker redovisas i diagram 1. Såsomframgår av diagrammet ökade den genomsnitthga kvoten kontinuerligt (bortsettfrån vissa till-fälUga svängningar) fram tUl början av1971. Nettoförändring, rrulj, kr. 1970 1971 1971 1972 Total valutareserv 394 1208 990 1287 Statens kassamässigautgiftsöverskott 3 208 2634 1187 260 Nettoförsäljning avstatspapper m. m. affärsbankerna ()! -3 261 - 514 224 -1679 1 ()' Allmänhetens sedelinnehav ()' - B. Affärsbankernas likvida tillgångar ' Tecknet () irmebär att förändringarna iposten ifråga erhållit omvänt tecken, dvs. minustecken vid en ökning ochplustecken vid en minskning. Källor: och bankinspektionen. Bil.1 Preliminär nationalbudget 181 Underloppet av 1971 och 1972 har kvoten sakta sjunldt. Vid slutet av 1972 var dendock fortfarande hög och översteg väsentligt det stipulerade kvotkravet. (Detgenomsnittliga kvotkravet för samtliga affärsbanker kan sägas ligga ungefärvid .) Minskningen av likviditetskvoterna sammanhänger främst med en i höggrad från utiåningssidan genererad relativt snabb inlåningsökning. Bidragandevar också en långsam takt i avlyften av byggnadskrediter. Det kassamässiga utfallet avstatsbudgeten medförde en ökad likvidisering av samhällsekonomin.Utgiftsöverskottet uppgick till . att jämföra med drygt2,. En andra faktor som likaledes verkade ilikviditetspåspädande riktning var den kraftiga ökningen av valutareserven 1972.Denna steg ca . I avsikt att delvisneutralisera effekterna härav på banksektorns likviditet placerades en stor delav statsupplåningen 1972 på den långfristiga marknaden. En relativt liten delav den mera kortfristiga statliga upplåningen föll på affärsbankssek-torn. DenåterhåUande effekten på bankernas likviditetstillskott var dock ej större änatt bankerna kunnat hålla sin kreditgivning 1972 på en fortsatt hög nivå (setabell 1), Affärsbankemas likviditet är underkastadmycket kraftiga säsongvariationer. Statsbudgetens regelmässigt storautgiftsöverskott , bl. a, i samband med utbetalningen avden överskjutande skatten, inverkar direkt på affärsbankemas likviditet något som vad beträffar 1971 också tydligt framgår av tabell 1, Under fjärdekvartalet uppgick statens kassamässiga utgiftsöverskott till ca 6 mUjarderkr,, dvs, betydligt mer än .