prop · FW03134 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop.1973:134 Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1950: 596) om rätttill fiske; given . Kungl.Maj:l vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver jordbruksärenden, föreslå alt bifalla det förslag ora varsavlåtande lill föredragande departeraentschefen hemställt. Ipropositionen läggs frara förslag till lagstiftning som gör det möjligt alllängs hela utanför territorialgränsen inrätta en fiskezon uttill från kusten. Lagom ändring i lagen (1950: 596) om rätt till fiske Härigenoraförordnas, alt 1 § lagen (1950: 596) ora räll till fiske skall ha nedan angivnalydelse. Dennalag avser rätlen lill fiske inora Sveriges sjöterritoriura och svensk fiskezon. Fiskezonenorafattar det havs- Fiskezonen orafattar det havs område utanför territorialgränsen oraråde intill vid sora Ko- eller utanför terri nungen bestäraraer i enlighet med torialgränsen vid Sveriges kuster den i sora Konungen bestäraraer. lagen föreskrives om fiske i alhnänt vatten gäller även i fiskezonen, dockmed de begränsningar som föranledas av lagen om kon-linentalsockeln. Förområde, inom vilket fisket regleras genom överenskommelse med främraande makt,gälla ej besläramelserna i denna lag, i den mån de strida mot överenskomraelsen. Dennalag träder i kraft den dag Konungen bestäraraer. 'Senaste lydelse 1971: 854 (jfr 1971:1022). Utdragav protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsrainislern , rainistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring i lagen om rätttill fiske och anför. har i framställning med bifogande av enskrivelse från tillriksförbundet hemställt att åtgärder vidtas för att flytta ut den svenskafiskegränsen i tUl tolv sjömU från kusten och att i samband därmedöverläggningar tas upp med berörda länder, främst , för att tUlförsäkrasvenska fiskare rätt att bedriva fiske som tidigare i deras sedvanligafiskevatten i . har i skrivelse den 7 raars1973 heraställl att påskyndar beslut ora utflyttning av densvenska fiskegränsen i . Efterreraiss har yttranden över fraraställnmgarna avgetts av ,chefen för raarinen, , generaltuUstyrelsen och . Nuvarandebestämmelser m. m. Lagen(1950: 596) om rätt till fiske (fiskerättslagen) avser rätlen till fiske inoraSveriges sjöterritoriura och svensk fiskezon (1 § första stycket). Fiskezonen orafattardet havsoraråde utanför territorialgränsen vid sora Kungl.Maj:t bestäraraer i enlighet raed den i den 9 raars 1964 dagtecknade fiskerikonventionen(1 § andra stycket). Vad i lagen föreskrivs ora fiske i allraänt gälleräven i fiskezonen med de begränsningar sora föranleds av lagen (1966: 314) ora kontinentalsockeln(1 § tredje stycket). För område inom vilket fisket It 1973.1 saml Nr 134 reglerasgenom överenskommelse med främraande makt gäller inte bestämraelserna i fiskerältslageni den raån de strider raot överenskoramelsen (1 § fjärde stycket). Fisket iallmänt vatten i havet är i princip förbehållet svenska raedborgare. Utiänning sorasedan rainst är stadigvarande bosatt i är dock likställd raedsvensk raedborgare i fråga om fiske i allmänt (4 § första stycket). Iövrigt gäller sora huvudregel alt den sora inte är svensk raedborgare får fiskai allraänt vatten endast i den raån Kungl. Maj:l eller rayndighet sora Kungl. Maj:lbestäraraer medger del (4 § andra stycket). Fiskar utlänning på allmänt vattenutan sådant medgivande, kan han dömas för olovligt fiske till böter ellerfängelse (34 §). Fångst sora någon erhållit genoraolovligt fiske skall förklaras förverkad, ora det inle är uppenbart obilligt(36 § första stycket). Fiskredskap som använts som hjälpraedel vid olovligtfiske får förklaras förverkat, ora det är påkallat tUl förebyggande av brotteller annars särskilda skäl föreligger (36 § andra stycket). I stället förfångsten eller redskapet kan dess värde förklaras förverkat (36 § tredjestycket). Ertappasnågon på bar gärning då han bryter raot fiskerältslagen eller anträffas redskapsora använts vid sådant brott utsatt i vattnet har fiskelillsynsraan somförordnats av eller , befälhavare på statensfartyg vUket utsänts för att övervaka ordningen på fiskeplats ochbefattningshavare vid kustbevakning befogenhet alt la fångst,redskap, båt eller annat som kan antas ha betydelse för utredning ora brottet ibeslag (37 § första stycket). Anraälan om beslaget skall göras tillvederbörande polis- eUer åklagarmyndighet. Den som erhållit sådan anraälan haratt förfara sora ora han själv gjort beslaget (37 § andra stycket). Fiskerisiadgan(1954: 607) innehåller bestärarnelser sora i första hand avser fisket inoraSveriges sjöterritorium. Vissa bestäraraelser i fiskeri-stadgan gäller dockockså utanför territorialgränsen, nämligen i fråga om ordningen för fiskelsbedrivande olika fiskare eraellan, förbud mot fiske med sprängämne och liknandefångstmedel saral fångstförbud i fråga ora fisk sora inle håller vissa rainimunåll.Besläraraelserna är tUlämpliga endast på fiske från svenskt fartyg eller medredskap sora utsatts från svenska fartyg (23 §). Stadgan innehåller regler oraförverkande (32 §) och ora beslag (34 §) sora i huvudsak överensstäraraer raed raotsvarandebestäraraelser i fiskerältslagen. Enligtkungörelsen (1955: 275) angående skyldighet för befattningshavare vidtullverkets kust- och gränsbevakning alt utöva jakt- och fisketillsyn m. m.skall befattningshavare vid kustbevakning utöva tillsyn överefterlevnaden av fiskerisiadgan och av föreskrifter ora fiskets vård ochbedrivande som utfärdats med stöd av denna stadga. Övervakningen avser ocksåsådana överträdelser av fiskerättslagen sora sker i vatten där varje svensk raedborgarefår fiska (3 § första stycket). Kustbevakningstjänsteraännens skyldigheter ochbefogenheter regleras närraare i instruktionen (1955: 274) för fisketillsynsmän. Lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln avser havsbottnenoch dess underlag inora allraänt vattenoraråde saral inora det havsorarådeutanför territorialgräns där har suveräna rättigheter överkontinentalsockeln för dennas utforskande och tillgodogörandet av dess naturtillgångari enlighet raed Genévekonvention ora kontinentalsockdn. Till kontinenlalsockelnsnaturtillgångar räknas enhgt lagen även levande organisraer sora i detutvecklingsskede, då de kan bli föremål för fångst, är antingen orörliga påhavsbottnen eller därunder eller oförmögna till rörelse annat än i ständigberöring med havsbottnen eller dess underlag (1 § andra stycket). Inom allmäntvattenområde är lagen emellertid inte tUläraplig på fångst av sådana levande naturtUlgångarsora orafattas av svensk lagstiftning angående fiske (1 § tredje stycket). Rällenalt utvinna kontinenlalsockelns naturtillgångar tUlkoramer staten (2 §). Kungl.Maj:t eller myndighet sora Kungl. Maj:t bestämmer kan raeddela tillslånd förannan än staten att utvinna kontinentalsockelns naturtillgångar. Maj:tkan också föreskriva att visst slag av verksamhet, bl. a. utvinnande avnaturtillgångar från konlinen-lalsockeln, får ske utan tillstånd (3 §). Enligt lagen (1966: 374) om Sveriges sjöterritoriumomfattar Sveriges sjöterritorium inre och terrilorialhavel. Detbegränsas mot det fria havet eller annan stats territorium avterritorialgränsen (1 §). Till lerritorialbavet räknas det utanför landorarådenoch inre vatten belägna vatlenorarådet raed en bredd av fyra nautiska rail eUer7 408 raeter (3 §). Ytterligare bestäraraelser ora sjöterritoriet finns ikungörelsen (1966: 375) med närmare bestämmelser om beräkningen av Sverigessjöterritorium. Enligt kungörelsen (1968:486) om den svenska fiskezonensomfattning begränsas den svenska fiskezonen i norr av räta linjer raellan denvästligaste punkten på den yttre gränsen för Sveriges sjöterritorium motNorge, punkten 58''53'34,0"N, 10°38'25,0"O och punkten 58°45'41,3"N,10°35'40,0"O samt i söder av en rät linje raellan Kullens fyr och Gil-bjergHoved. Fiskezonen omfattar havsområdet utanför territorialgränsen intill åttanautiska mil eller 14 816 raeter från denna gräns, dock längst intill en linjepå vilken saratliga punkter ligger på sararaa avstånd från närraaste punktenpå lågvatlenlinjerna vid den svenska kusten och fräraraande stats kust. I kungörelsen (1968: 487) om utlännings riUt alt fiskainom Sveriges sjöterritorium och i den svenska fiskezonen, sora utfärdats raed slödav 4 och 21 §§ fiskerättslagen, har i viss utsträckning raedgells fiske i densvenska fiskezonen från danskt och norskt fiskefartyg (1 § första och andrastyckena). Medborgare i övriga nordiska länder har också raedgells rätt attbedriva fritidsfiske raed spö, pilk eller liknande handred- skåpi den svenska fiskezonen saral vid havskust, utora vid Nedertomeå koraraunskust, i allraänt vatten och i enskilt vatten i viss omfattning (1 § Iredjestycket). , eller polismyndigheten i orten kan iviss utsträckning raeddela andra utlänningar tillstånd till raotsvarande rätttill fritidsfiske sora gäller för raedborgare i övriga nordiska länder (2 §). De idet föregående näranda bestäraraelsema om fiskezon vid bygger påden i dagtecknade fiskerikonventionen sora bl. a. geranslutna stater raöjlighel att inrätta särskilda fiskezoner utanförterritorialgränsen. Konventionen tillkora under medverkan av 16 europeiskastater, däribland och Danraark. Den godkändes för del av 1964års höstriksdag (prop. 1964: 167, UU 1964: 9, rskr 1964: 367) och ratificeradesi deceraber 1964. Avtalsslutande parts raöjlighet att inrätta fiskezoner avsertvå zoner med en bredd av vardera, räknat från baslinjerna för detyttre territorialvattnet. I den inre av zonerna har kuststaten uteslutande rättalt fiska saral även uteslutande jurisdiktion i fiskerifrågor. I den yttrezonen har kuststalen rätt alt reglera fisket. Där får eraellertid fiskebedrivas också av annan konventionsstat vars fiskefartyg under åren 19531962vanligen utnyttjat dessa fiskevatten. Konventionen är utanför Sveriges kuster tUlärapligendast beträffande norr ora en linje raellan Kullen och Gilbjerg Hoved.Den hindrar enligt uttryckliga bestämmelser inte att i konventionsområdetsärskilda ordningar behålls eller införs i fiskefrågor som berör , Norgeoch inbördes eller som avser och . Kungl.Maj:t har genom beslut medgett att fiskefartyg frånFörbundsrepubliken får bedriva fiske inora vissa oraråden av densvenska fiskezonen vid . Sverigehar träffat vissa avtal i fiskefrågor raed grannländerna. Enligten överenskommelse om avgränsningen av och Norgesfiskeområden i nordöstra har avtalals ora gränserna för de bådaländernas fiskeoraråden utanför territorialgränsen (prop. 1967: 118, UU 1967:9, rskr 1967: 259). Enligten i undertecknad överenskommelse mellanDanmark, och om ömsesidig rätt UU fiske i och (prop. 1967: 117, UU 1967: 8, rskr 1967: 258) skall var och en av de trestaterna oavsett de fiskegränser de kan koraraa all fastställa tillåtafiskefartyg från de båda andra staterna att inora överenskoraraelsensgeografiska tillärapningsoraråde bedriva fiske intill fyra nautiska raU frånbaslinjen för terrilorialhavel. De båda andra staternas fiskefartyg är därvidinte underkastade kuststatens jurisdiktion. I överenskoraraelsen förpliktarsig vidare de tre staterna att söka fastställa så enhetiiga regler sora raöjligtför fiskels utövning inora överenskoraraelsens geografiska tillärapningsoraråde. Överenskoraraelsen har en första giltighetstid av 35 år.Först därefter kan den sägas upp. överenskoraraelsen inte sägs upp av någonav staterna förlängs den autoraaliskt raed fera år åt gången. Mellan och gäller konventionen den 31december 1932 angående fiskeriförhållandena i de lill och gränsandefarvattnen (SÖ 1933: 13, 1956: 19) sora i huvudsak innebär följande. IKattegatt är vartdera landels fiskare berättigade att fiska intiU ett avståndav tre distansrainuter från del andra landels kust. I skall fiskeöverallt vara gemensarat för båda ländernas fiskare, dock raed deninskränkningen att innanför ett djup invid stranden av sju raeter det andralandets fiskare inte får bedriva annat fiske än sillfiske raed garn saral underraånaderna juli, augusti, septeraber och oktober även krokfiske. I fråga oraÖstersjön orafattar konventionen den svenska kusten från fyr till Sirarisharansfyr saral Bornholras och ögruppen kuster. Inora dessa orarådenskall sUlfisket raed drivgarn vara geraensaral för de båda ländernas fiskarefr. den 1 raaj t. o. ra. Konventionen innehåller ocksåföreskrifter för fiskets bedrivande inora de oraråden konventionen avser.Överträdelser av föreskrifterna skall beivras i det land där fartyget hör heraraa.I anledning av konventionen har Kungl. Maj:t utfärdat kungörelsen (1933: 282)med vissa bestämmelser rörande fiskeriförhållandena i de till ochDanmark gränsande farvattnen. Överläggningar har inletts ora översyn av 1932års konvention. Av betydelse för fisket i är vidareöverenskommelsen med och FörbundsrepublikenTyskland rörande skydd för beståndet av lax i (prop. 1963: 7, UU1963: 1, rskr 1963: 77). TUl denna överenskoraraelse har senare anslutitsig. Enligt lagen (1971: 850) med anledning avgränsälvsöverenskommelsen mellan och (prop.1971: 137, JoU 1971: 63, rskr 1971: 283) gäller särskilda bestämmelser orafiske inom det område som utgörs av gränsälvarna raed sidogrenar och utflöden järateden inora finska och svenska Nedertomeå socknar norr ora lalitudsparallellen65° 35' N belägna delen av (älvs fiskeområde). Bestämraelsernaom fiske i gränsälvsöverenskom-raelsen avser bl. a. fredningszoner och vissaandra fiskeförbud i havs-orarådet. Vidare gäller kungörelsen (1971:1018) omtillämpning av stadgan för fisket inom älvs fiskeområde. Territorial- och fiskegränser i övriga Östersjöstater har regler ora det danska fiskelerrilorietsutsträckning i "lov om saltvandfiskeri" . Med stöd avdenna lag har fiskeriministem bestämt att den danska fiskezonen i , och fr. o. ra. den 1 juU 1967 skall ha en breddav tolv sjörail räknat från de danska baslinjerna. Fiskegränsen utanför dendanska kusten vid andra , bl. a. , sararaanfaller raedterritorialgränsen sora går tre sjörail från kusten. Enligt en lag av den 15 deceraber1972 som trätt i kraft har fiskeriministem bemyndigats attutvidga fiskegränsen i de områden där f. n. inle har särskUd fiskezon. hävdar i likhet raed fyra sjöraUs territorialhav,vars yttre gräns också utgör fiskegräns. har ett tolv sjörail brett territorialhavutanför vUket någon fiskerijurisdiklion inte hävdas. har från inrättat fiskezon uttill från kusten. I saraband raed utflyttning av sinfiskegräns har mellan och träffats en överenskommelse den 5oktober 1970 om medgivande för svenska fiskefartyg att bedriva vissl fiske iden polska havsfiskezonen (SÖ 1971: 13). Överenskomraelsen innebär att svenskafiskefartyg har rätt att fiska i den polska fiskezonen dels i området raellantre och sex sjömU räknat från baslinjen för det polska terrilorialhavel lillden 31 deceraber 1973, dels i ett särskilt oraråde i under sararaalid och dels i området mellan sex och tolv sjöraU under obegränsad lid. och FörbundsrepublikenTyskland hävdar ett tre sjörail brett territorialhav utanför vilket fisket ärfritt. har i sin fraraställning orasvensk fiskezon i hänvisat till en skrivelse den 31 raars 1971 tillriksförbundet från . I skrivelsenanför centralförbundet alt andra länders fiskare i stor utsträckning utnyttjarfiskevatlnen utanför den svenska ostkusten och alt delta visat sig raenligt fÖrde svenska fiskarnas fångster. Enligt centralförbundet är det synnerligenangeläget all en utflyttning av den svenska fiskegränsen i sker såsnart som raöjligt innan t. ex. ett omfattande fiske intill nuvarandefiskegräns från vissa andra Öslersjöstaters fiskeflottor vinner hävd. Enutflyttning av den svenska fiskegränsen måste enligt centralförbundetkombineras med en överenskommelse med som bl. a. säkerställer fortsaltsvenskt fiske utanför Bomholm. framhåller ianslutning härtill alt fisket i enligt samstämmiga uppgifter ökalmycket starkt , kanske främst på grund av den minskade tUlgångenpå sill i och angränsande fiskevatten. anför alt det utanför den svenska territorial-gränsenvid Gotiand pågått ett intensivt fiske av stora Detta fiske har ytterligare ökal den senaste vintern ochdetta irmebär enligt förbundet fara för alt fiskbestånden överfiskas. Förbundetanhåller därför att påskyndar beslut om en utflyttning avden svenska fiskegränsen i till tolv sjömU. Saratligareraissinstanser tillstyrker bifall till fraraställningarna eller lämnar demutan erinran. Fiskeristyrelsenbekräftar fiskarorganisationernas påståenden att utländska fiskare i större utsträcknmgän tidigare utnyttjar fiskevattnen utanför den svenska ostkusten, framför alltutanför och och längs kuststräckan från Utklippan i söder lillAlmagrundet i Stockholras yttre skärgård i norr. svensk fiskezon inrättas iÖstersjön bör enligt styrelsen även inbegripas. Rikspolisstyrelsenerinrar ora att det enligt kungörelsen (1967: 10) ora skyddsoraråden m. ra.åligger polisrayndigheten all under medverkan av krigsmaklens och tullverketspersonal se tUl att utlänning eller utländskt fartyg inte olovligen uppehåUersig inom skyddsområde eller konlrollområde. Förutom fördelar ur andrasynpunkter skulle en fiskezon på ostkusten ut till tolv sjörail från kustenenligt styrelsen även innebära att tillsynen av skydds- och konlrollorarådenunderlättades. Ett otillåtet närmande av sådana områden från utländskafiskefartygs sida skulle lättare kunna upptäckas och svenska myndigheter skullepå ell effektivare sätt hinna vidta erforderliga skyddsåtgärder. Chefenför marinen anför alt ett inrättande av ny fiskezon kommer att medföra ökatbehov av bevakning. Denna bevakning lorde i första hand få skötas avtullverkets kustbevakning. En förstärkning av bevakningen genom marinensförsorg kan ske, varvid dock bör beaktas alt tillgängliga resurser för dettaändamål i dagslägel är starkt begränsade. För alt örlogsfartyg skall kunnadelta i bevakningen bör till-lägg ske i instruktionen för krigsmakten vidhävdande av rikets oberoende under allmänt fredstillstånd samt under krig raellanfräraraande raakler varunder är neutralt (IKFN). Generaltullstyrelsenvitsordar alt utländska fiskeflottors verksarahet kraftigt ökatlängs praktiskt tagel hela den svenska ostkusten. Särskilt livligt har deltafiske varit kring , vilket föranlett att öka sinaövervakningsinsatser där. Fiskezonen i bör enligt styrelsen avse helakustorarådet från gränsen raot i i norr ned till isöder. Den förstärkning av resurser sora kan koraraa altpåkallas vid ett införande av fiskezon längs ostkusten bedöraer styrelsen intestörre eller mer brådskande än att frågan kaii tas upp i ordinarie petilasamraan- häng.Genoni att införa fiskezon ut till tolv sjöraU från kusten torde enligtstyrelsen en viss fredning av havsfisket kunna nås. För att effektivt förebyggaöverfiskning av anser eraellertid styrelsen del vara nödvändigt att Östersjöstaternaträffar en överenskommelse om begränsning av fisket, geraensara övervakning m.ra. av motsvarande slag som tillärapas i enligt den nordostallantiska fiskerikonventionen. har raed åberopande av en fraraställning från krävt att den vidtar förberedelser för att inrätta en svensk fiskezon i ul till tolv sjörail från kusten. Även har begärt en utflyttning av fiskegränsen. Till stöd för fraraställningarna har anförts all andra länders fiskare i stor utsträckning utnyttjar fiske vatlnen utanför den svenska ostkusten och att detla visat sig raenligt för de svenska fiskarnas fångster. Saratidigt har riksförbundet hemställt att överläggningar las upp med övriga berörda Östersjöstater i syfte alt tiUförsäkra de svenska fiskarna raöjlighet att fortsätia alt bedriva fiske i nuvarande orafattning utanför andra staters kuster, särskilt vid Bornholra. Reraissinstansernahar tUlstyrkt bifall lill fraraställningarna eller läranat dera utan erinran. Undersenare tid har staterna i allt större utsträckning reserverat havets fiskelillgångarutanför sina kuster för det egna landets fiskerinäring. Sålunda hävdar början av 1960-lalet i princip en exklusiv fiskezon ora tolv sjöraU.Sovjetunionen har sedan åtskiUiga år ett territorialhav.Polen har utsträckt sin fiskegräns till tolv sjömU. Enligt 1964 årsLondonkonvention om fisket, lUl vilken anslutit sig, får kuststaternakring Nordostallanten inrätta särskilda fiskezoner ut till tolv sjömU frånkusten. Med stöd av konventionen har , efler överenskoraraelse raed Danraarkoch ora örasesidig rätt till fiske i och , år 1968inrättat en fiskezon om tolv sjörail utanför den del av på vilkennäranda konvention är tilläraplig, nämligen från gränsen raot Norgened till en rät linje raellan Kullens fyr och Gilbjerg Hoved. har år1967 inrättat motsvarande fiskezon vid de danska kusterna intill ,och Kattegalt. Genora en lag sora trätt i kraft den 1 januari 1973har den danske fiskeriministem fåll fullmakt att utvidga den danska fiskezonen tUltolv sjörail i de vatten där Danraark inle redan har tolv sjörails fiskezon. Östersjöfiskelhar bedrivits ulan någon raer orafattande mellanstatlig reglering förfiskbeståndens bevarande. För svenskt vidkoraraande utgörs de viktigasteavtalen härvidlag av en överenskoraraelse tillskydd för laxen, som träffades raellan , Danraark ochFörbundsrepubliken och till vilken senare anslutit sig, saml1971 års gränsälvsöverenskommelse mellan . I gränsälvsöverenskommelsenfinns vissa bestämmelser om fiske inom älvs fiskeområde, innefattande ävenviss del av . Besläraraelserna avser bl. a. fredningszoner ochvissa andrå fiskeförbud i havsområdet. Fisket i har eraellertid nuraeranätt en sådan omfattning all det framstår sora angelägel att del blir föreraålför en allraän reglering i syfte att bevara fiskbestånden och tillförsäkrastrand-staterna en rimlig avkastning på lång sikt. I detla syfte deltar Sverigeaktivt i arbetet på att få liU stånd en fiskekonvenlion för . Sverigeavser att raedverka i en raellanstallig konferens i denna fråga i septeraber1973 till vilken utfärdat inbjudan. Ävenom en multilateral reglering tUl skydd för fiskbestånden i enligtmin uppfattning är den raest angelägna åtgärden, betyder detta inte attanledning saknas all tillvarata de svenska fiskeintressena genora införande aven fiskezon i . har andra länders fiskare i alltstörre utsträckning utnyttjat fiskevatlnen utanför den svenska ostkusten. Dettahar visat sig ha negativa återverkningar på de sven.ska fiskarnas fångster. Detär därför enligt rain, raening raotiverat all nu vidtar åtgärder föratt inrätta en fiskezon i utanför territorialgränsen ut tUl tolv sjömilfrån kusten. Fiskarorganisa-lionernas förslag härom har tUlstyrkts eUer läranatsutan erinran av samtiiga remissinstanser. Såsora föreslagitanser jag alt fiskezon bör kunna inrättas vid hela den del av därfiskezon inle finns f. n., således även i . Fiskezonenbör i princip orafatta havsorarådet intill åtta nautiska rail eller utanför territorialgränsen vid Sveriges kuster. Författningsteknisktlöses frågan lämpligen genom en ändring i 1 § andra stycket fiskerältslagen somnu innehåller regler om fiskezonen vid . Någraytterligare,bestäraraelser i fiskerättslagen raed anledning av den nyafiskezonen torde inte krävas. Saratiiga bestäraraelser i lagen sora är tiUärapUgapå fiske, i allraänt , t. ex. ora ansvar för olovligt fiske, förverkandeoch beslag av fiskredskap eller fångst, koramer att gälla även för fiske ifiskezonen. I fråga om den svenska fiskezonens närmare sträckning bör det få ankommapå Kungl. Maj:t att meddela bestäramelser. Där avståndet raellan och Danraarkeller raellan och är kortare än 24 sjörail bör raittiinjenutgöra gräns, ora annat inte överenskoras raellan berörda stater. Ävenora inrättandet av den nya fiskezonen inte inger några betänkligheter frånfolkrättslig synpunkt, anser jag i överenssläraraelse raed Sverigestraditionella instäUning i liknande sararaanhang del vara väsentligt atteftersträva att åtgärden så vitt möjligt vidtas i saraförslånd med övrigastrandstater kring . Med hänsyn tUI den särskilda