prop · FW03130 · 1973-12-31 00:00:00 — 1 anslutning till en redovisning av synpunkter påskyddsombudens verksamhet föreslår utredningen dessutom vissa kompletteringarav arbetarskyddskungörelsen för att åstadkomma ökad fasthet i formerna förskyddsombudens handlande. Det gäller här frågor om skyddsombuds framställninglill arbetsgivaren samt skyddsombuds möjlighet att påkalla behandling avskyddskommittén resp, yrkesinspektionen. Utredningen föreslår att i 64 § arbetarskyddskungörelsenanges alt arbetsgivaren skall underrätta skyddsombud om till vem framställningskall ske i skyddsfrågor, I framställning skall bl, a, kunna begäras alt vissundersökning sker av förhållandena inom skyddsombudels bevaknings-område.Vidare föreslås i samma paragraf en föreskrift om alt skyddsombud på begäranskall erhålla skriftligt bevis om framställning som han gjort lill arbetsgivaren. En jämkning förordas av dengällande bestämmelsen i kungörelsen om rätt för skyddsombud att påkallaskyddskommitténs behandling av skyddsfråga. Sådan rätt bör enligt utredningenavse alla frågor som skyddsombud anser bör behandlas direkt av skyddskommittén.Utredningen föreslår också att särskilda bestämmelser införs i kungörelsen ommöjlighet för skyddsombud att påkalla ingripande av yrkesinspektionen i fall dåombudet inte ulan dröjsmål får besked i en fråga där framställning gjorts tillarbetsgivaren samt i fall då framställning till arbetsgivaren inte beaktas inomskälig tid. Arbetarskyddslagens samverkansbestämmelser är tillämpligaockså när det gäller att förebygga personskador lill följd av brand. En erinranhärom finns i brandstadgan (21 §). Utredningen framhåller bl. a. att medverkanmåste kunna påräknas av skyddsombud beträffande brandförsvarsuppgifter sommotiveras från arbetarskyddssynpunkl. Utredningen ser det som angelägel altskyddsombud ges tillfälle att närvara vid förrättningar enligt brandlagen påarbetsstället. 1 sistnämnda avseende föreslår utredningen att en regel införs ibrandstadgan (21 §). Skyddsombuds rätt att få upplysningar Utredningen framhåller att skyddsombud för alt kunnafullgöra sina uppgifter måste ha möjlighet att följa utvecklingen inom sittskyddsområde genom att ta del av handlingar som ger upplysningar av betydelseför bedömande av skyddsförhållandena. Arbetarskyddskungörelsen ochpartsöverenskommelserna innehåller f. n. vissa bestämmelser i ämnet. Med hänsyntill frågans vikt anser utredningen all bestämmelser av detta slag bör tas in ilagen. I första hand skall skyddsombud ha rätt att ta del avuppgifter i sådana handlingar som nämns i 64 § arbetarskyddskungörelsen,nämUgen arbetsbok, minderårigförteckning, meddelanden från tiUsynsorgan samtintyg över besiktning och provning av tekniska anordningar av olika slag.Skyddsombudets befogenheter i delta avseende bör emellertid enhgt utredningeninte låsas genom någon uppräkning utan bör avse en rätt att ta del av dehandlingar och erhålla de upplysningar i övrigt som är ay betydelse förskyddsombudets verksamhet. Den bestämmelse härom som föreslås intagen iarbetarskyddslagen (40 a §) bör innebära en rätt all få del även avupplysningar som arbetsgivaren inhämtat från exempelvis utomståendekonsultföretag. Utredningen understryker vikten härav bl. a. med hänsyn tillatt skyddsombudet enligt utredningens förslag skall delta vid planeringen avnya eller ändrade lokaler, anordningar och arbetsmetoder. Skyddsombudets rätt till ledighet för uppdraget Utredningen anser att det är av grundläggande betydelseatt bristande tid inle lägger hinder i vägen för skyddsombudet all fullgörasina uppgifter. För all ge tUlräckligt fast form åt skyddsombudsinstilulionenoch för alt tillförsäkra skyddsombuden möjlighet att ägna sig åt skyddsverksamheten är del enligt utredningen nödvändigt all i lagen skriva in en bestämmelse att skyddsombud skall beredaserforderlig tid för att fuUgöra sina uppgifter. 1 en sådan bestämmelse liggeratt skyddsombud skall kunna verka ulan att göra ekonomiskaförluster genom minskad arbetsinkomst. 1 alla akuta situationer Ugger det enligt utredningen isakens natur att ombudet på egen hand bestämmer lidsålgången förskyddsåtgärden. Beträffande det löpande skyddsarbetet, såsom allmänna översynersamt rådgivning och diskussioner i skyddsfrågor, är det å andra sidan lämpligtatt arbetsgivare och arbetstagare genom lokala förhandlingar träffaröverenskommelser. Utredningen anser all arbetsgivare och skyddsombud i deflesta fall bör kunna nå enighet om den lid som bör stå lill ombudets förfogande.Kan man i någol fall inte enas får frågan hänskjutas till avgörande avyrkesinspektionen. Mot bakgrunden av all det kan vara fråga om vikligaskyddsfrågor skall enligt utredningens (majoritetens) uppfattning skyddsombudeti avvaktan på inspektionens ställningslagande ej vidkännas löneavdrag för denlid han ägnar åt del löpande skyddsarbetet. Om sedan yrkesinspektionen finnerall skyddsombudet uppenbarligen tagit ut alltför mycket tid förskyddsombudsuppdragel får delta regleras i efterhand genom löneavdrag eller påannat lämpligt sätt. På den förevarande punkten har arbetsgivarnas bådarepresentanter i utredningen anmält reservation. De har hävdat altulredningsmajoritelen här uttalat sig på ell sätt som strider mol gällandeprincip om tolkningsföreträde för arbetsgivaren i tolkningslvisler omarbetsskyldigheten. Därjämte har reservanterna ansett att utredningen överhuvud taget inte bort gå in på en fråga som gäller tolkningsföreträ-del medhänsyn till att hela detta problemkomplex ligger inom ramen för arbetsrättskommitténsuppdrag. En överenskommelse mellan parterna om den lid som skallstå till skyddsombudets förfogande bör enligt utredningen gälla till dess nyöverenskomrnelse ingås mellan parterna eller nytt avgörande träffas avyrkesinspektionen, Detla får betydelse i fall då omständigheterna ändratsenligt den ena partens uppfattning. Parterna kan även överenskomma att frågorav denna art skall hänskjutas lill avgörande av samarbetsorgan. Dessa frågorfinner utredningen väl ägnade all avgöras i sådan ordning. Kostnaderna för de regionala skyddsombudens verksamhet börenligt utredningen bäras av arbetsgivarna. De arbetsgivare som har lokalaskyddsombud förutsätts ju enligt utredningsförslaget ersätta dessa för förloradarbetsförtjänst. Utredningen föreslår att principen om arbetsgivarnasersättningsskyldighet slås fast i lagstiftningen. Detta sker lämpUgen så, attKungl. Maj:t genom en bestämmelse i arbetarskyddslagen bemyndigas att utfärdaföreskrifier i ämnet. Med stöd härav intas en bestämmelse i arbelarskyddskungörelsenav innebörd att ersättning för skyddsarbete som regionalt skyddsombud utförskall utges av arbetsgivaren vid arbetsstället. Hur ersättningsfrågorna ipraktiken skall regleras bör enligt utredningen med den angivna utgångspunktenkunna lösas mellan parterna. Utredningen anser all överenskommelser branschvisligger nära till hands. Särskild befogenhet för skyddsombud Utredningen anmärker att del inte funnits någonallmän reglering vare sig i lag eller pä annat säll beträffande skyddsombudsinöjlighet all ingripa i farliga situationer. Skyddsombud har alltså f. n. intenågra befogenheter att avbryta ett arbete även om han bedömer att delta äralltför riskabelt för den arbetstagare som skall ulföra uppgiften. Det ärenligt utredningens uppfattning en brist i nuvarande lagstiftning attskyddsombud, till vars uppgifter det hör att verka för säkerhet i arbetet, inlehar tillräckliga befogenheter att handla då allvarlig fara hotar på grund avbristfälliga skyddsförhållanden. Föreliggeren fara skall ombudet i första hand vända sig till arbetsgivaren eller dennesföreträdare och begära att åtgärder vidtas. Ger denna framställning inleresullal har skyddsombudet alt påkalla ingripande av yrkesinspektionen. aktualiseras frågan om all avbryta arbelet genom skyddsombudetsingripande i de fall där rättelse på grund av all faran är överhängande intekan ske den normala vägen. Utredningen anser all skyddsombud i delta lägemåste ha särskUd befogenhet att agera. Innebär arbetsuppgift omedelbar ochallvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsa bör skyddsombudet, i avvaktanpå yrkesinspektionens ställningstagande, under angivna förutsällning ha rällall bestämma att arbetet skall avbrytas. Utredningen föreslår en bestämmelse avdetta innehåll i arbetarskyddslagen (40 b §). Utredningen framhåller att desituationer som avses inle behöver vara av livshotande karaktär. Det räcker ioch för sig med risk för kroppsskada. måste hällas fast vid att detskall vara fräga om lägen då faran är överhängande och dessutom av allvarUgbeskaffenhet. Den förordade bestämmelsen bör enligt utredningen tUlämpas endastdå den förelagda arbetsuppgiften går utöver de åtaganden som följer avanställningsavtalet. Det måste nämUgen beaktas all i många arbetsuppgifterligger ett risklagande och all detta är nödvändigt från samhällssynpunkl. Somexempel härpå nämns brandmannens arbetsuppgifter i samband med eldsvåda. Iförutsätlningarna för ingripande ligger alltså också alt risklagandel framstårsom onödigt och gående utöver vad som kan vara förutsatt med hänsyn lillarbetets karaktär. En annansituation då motsvarande befogenhet för skyddsombud som sagts bör varamotiverad är enligt utredningen del fall all överträdelse sker avtillsynsorgans förbud mot visst arbete eller mot användning av viss lokal,maskin e. d. Utredningen föreslår att skyddsombud ges räll att bestämma altarbete skall avbrytas om arbetsgivare underlåter alt ställa sig tillefterrättelse meddelat sådant förbud som vunnit laga kraft eller som skallgälla . Ett tillägg i arbetarskyddslagen föreslås också i detlahänseende. Föreslagna utvidgningar av skyddsombudens befogenhetersyftar enligt utredningenlill alt ge ökad tyngd åt skyddsombudens handlande i riskfyllda lägen och allinskärpa viklen av all förelagen har en effektiv skyddsorganisalion medmöjlighet att utan dröjsmål fatta beslul i skyddsfrågor. Det framsiår förutredningen som uppenbart att rätten att stoppa ett -arbete endast bör aktualiseras iundantagsfall. Med en fungerande lokal skyddsorganisalion bör i de allra flestafall möjlighet finnas alt behandla frågan inom denna organisation. Utredningen erinrar om att skyddsombud som förfaritvårdslöst eller mot bättre velande i samband med sitt ingripande enligtallmänna skadeståndsrättsliga regler kan åläggas skyldighet att ersätta deskador som ingreppet medfört. Utredningen anser emellertid att en särskildreglering av skadeståndsfrågan i stället bör gälla på området. Denna regleringbör i vissa avseenden knyta an till kollektivavtalslagens skadeståndsbestämmelser. Rätt till ersättning för arbetsgivaren bör enligtutredningens uppfattning inträda endast om skyddsombud avbryter arbete fastänskäl härtill uppenbarligen saknas. Liksom enligt koUeklivavtalslagen bör vidbedömande av om och i vad mån skada uppstått hänsyn skall las även tillomständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Vidare bör skadeståndetunder vissa omständigheter kunna nedsättas och, beträffande skyddsombudet,vara begränsat liU beloppet. Vid utformningen av reglerna bör hänsyn las lillalt skyddsombud, som valts av fackförening eller annan liknande förening avarbetstagare eUer tUlhör sådan förening, uppträder inle för egen räkning utansom företrädare för föreningen. Skyldighet all utge skadestånd bör då kunnauppkomma för vederbörande arbetslagarorganisation. Detta skall dock gällaförst sedan organisationen haft tUlfälle att la ställning i frågan. Någonskadeståndsskyldighet skall inle inträda om organisationen därefterförklarar att arbete bör återupptas. 1 fråga om skadeståndsansvaret föreslår utredningen attbestämmelser i enUghet med det anförda tas in i arbetarskyddslagen (40 b §),Talan om skadestånd bör enligt utredningen föras inför arbetsdomstolen. Bestämmelsehärom föreslås i 44 § arbelarskyddslagen. Utredningen pekar också på att det för skyddsombud sommissbmkal sina befogenheter att ingripa kan bli fråga om avskedande på grund avkontraktsbrott i anställningsförhållandet. Ans tälln ings trygghet .Arbetarskyddslagen (42 §) upptar i sin gällande lydelseett förbud för arbetsgivare mot att skilja arbetstagare från anställningen pågrund av all han utsetts till skyddsombud eller i anledning av hans verksamhetsom skyddsombud. Utredningen har kommit fram lill alt man bör söka ytterligareförstärka skyddet för skyddsombud beträffande uppsägning och avskedande.Skyddsombud, som gör gällande att han skilts från sin anställning med anledningav uppdraget att vara skyddsombud, bör sålunda enligt utredningen ha rätt attkvarstå i anställningen till dess frågan avgjorts genom förhandlingsuppgörelseeller av domstol. Undantag måste dock göras för sädana fall då arbetsgivarenvisar att åtgärden vidtagits på grund av förfarande som berättigar honom attomedelbart häva arbetsavtalet. En reglering med motsvarande innehåll finns iöverens- kommelse mellan SAF och LO omklubbordförandens ställning i förelaget. Utredningen föreslår att lagbestämmelserav nu angiven innebörd tillskapas genom ett tillägg i 42 § arbelarskyddslagen. Utredningen framhåller att skyddskommittéinslilutionen ärav väsentlig betydelse för att samarbetslanken beträffande skyddsarbete skallkunna förverkligas i önskvärd utsträckning. Är riskerna för yrkesskadorpåtagliga finns det enligt utredningen ofta anledning att ha skyddskommittéredan då antalet arbetstagare är avsevärt lägre än 50, Utredningen anser detemellertid rimligt all som låta antalet 50 arbetstagare vara dennedersta gränsen för de fall då skyddskommitté under alla förhållanden skallfinnas. Dessutom föreslår utredningen all skyddskommitté oberoende av antaletanställda alltid skall lillsällas om arbetsgivaren eller arbetstagarna begärdel. Bestämmelse härom föreslås intagen i arbelarskyddslagen (41 §).Utredningen klargör att den inte anser att del finns något att erinra mot attförelagsnämnd handlägger även skyddsfrågor. Därvid förutsätter utredningen dockatt parterna är ense om att företagsnämnden skall ersätta skyddskommitté ochatt nämnden i sin angivna funktion inrymmer de ledamöter som enligtutredningens förslag bör ingå i skyddskommitté. skall enligt utredningens uppfattning haen central ställning inom den lokala skyddsverksamheten. skall vara att verka för och få till stånd en god arbetsmiljö, Ingaväsentliga arbelsmiljöfrågor bör få undandras skyddskommittén. Kommittén skallbl, a. avhandla målsättningen för och planeringen av skyddsverksamheten samtdiskutera investeringsbehoven. skall redan enligt gällande lagstiftningnoga följa utvecklingen i frågor som rör skyddet mot ohälsa och olycksfall iarbete, TUl skyddskommitténs område hör traditionsenligt skyddsförhållandena påarbetsstället saml även utbildnings- och upplysningsfrågor beträffandearbetsmiljön. Utredningen vill emellertid särskilt fästa uppmärksamheten påskyddskommitténs befattning med företagshälsovårdsverksamhel som berörarbetsstället. Planeringen av företagshälsovården på det lokala planetskall enligt utredningens uppfattning i princip ske inom skyddskommittén. Därskall således inriktningen av verksamheten läggas upp. Där skall också handläggasandra frågor om företagshälsovården så att de anställda ges inflytande både dåden planeras och byggs upp och då den utövas. Utredningen framhåller att det är den förebyggandeverksamheten inom företagshälsovården som de anställdas inflytande framför alltbör inriktas på. Som exempel på frågor där detla inflytande bör komma till uttryck nämns förelagshälsovårdens organisation samtuppläggningen av förelagshälsovårdens arbetsrutiner och av generellt verkandehälsovårdsåtgärder som direkt berör arbetstagarna. Vidare kan frågorna gällaexempelvis vilka yrkeshygienisk-lekniska mätningar och utredningar som börföretas liksom ergonomiska bedömningar i samband med planering ochkonstruktion. Med del sagda avser utredningen inte att hindra attparterna lokalt väljer alt bedriva samarbetet i frågor angåendeföretagshälsovård i annat samarbetsorgan, exempelvis företagsnämnd ellersärskilt råd för företagshälsovård. skaU dock inte kunnaförbigås. Har behandling i särskilda former skett måsle i vart fall enredovisning av resultatet härav ske i skyddskommittén. Därvid skall alltidtinnas möjlighet att påfordra ytterligare behandling också i skyddskommittén. Utredningen understryker alt skyddskommittén i sinverksamhet inle endast skall inrikta sig på de rådande förhållandena inom dessskyddsområde. Stor uppmärksamhet skall även ägnas ål frågor om planering avlokaler, anordningar och arbetsmetoder. Denna sida av skyddskommitténsverksamhet behandlas närmare i avsnittet om förhandsprövning (se under 4,2), Utredningen föreslår alt det genom nya bestämmelser iarbetarskyddslagen (41 a §) slås fast att skyddskommitténs uppgifter skallutformas i enlighet med vad utredningen anfört. Om en fråga faller inom skyddskommitténs område skallenligt utredningen därav följa att frågan i princip skall behandlas inom kommitténinnan något avgörande sker, I undanlagsfall kan dock situationen vara sådan attdet är motiverat alt exempelvis skyddsombud för frågan direkt lillyrkesinspektionen. Vidare får undanlag göras för sådana frågor varom enighetkunnat uppnås redan i ett tidigare skede mellan skyddsombud och företrädare förarbetsgivaren och där åtgärd kommer lill stånd pä denna väg. Rörande ordningen för skyddskommitténs behandling anförutredningen följande. Uppnås enighet mellan å ena sidan dem som representerararbetsgivaren och å andra sidan dem som företräder arbetstagarna finns grundför skyddskommittén alt fatta beslul som kan förutsättas bli verkställt. företrädare för de båda parterna inte ena sig om beslut bör denordningen gälla att fråga som faller inom ramen för arbetarskyddslagstiftningenutan dröjsmål hänskjuts tUl yrkesinspektionen på begäran av ledamot. Därvidskall protokoll från skyddskommitténs sammanträde så snart det kan ske genomordförandens försorg översändas till yrkesinspektionen, som har att laställning i den hänskjut-na frågan. 1 anslutning härtill framhåller utredningen attyrkesinspektionen vid sin prövning av hänskjulna frågor självfallet har atttillämpa den gällande arbetarskyddslagstiftningen och att hålla sig inom degränser som beting- Utredningen pekar på att vissa frågor somuppkommer i skyddskommittén lorde vara av den art att de mera lämpar sig förbehandling i särskilt samarbetsorgan. Eventuellt omfattas de inle avlagstiftningen och kan då inte avgöras av yrkesinspektionen. Utredningenunderstryker värdet av att samarbetsorgan tillskapas till vilka frågor av sådanart kan hänskjutas frän skyddskommittén. Utredningens förslag innebär bl, a, en garanti för attskyddsfrågor, inberäknat frågor om förelagshälsovård, blir behandlade iskyddskommittén. Kan enligt angivna förfarande avgörande inte ske beroende på att parterna ej kan gemensamt nå fram till beslut i skyddskommitténoch att ej heller annat samarbetsorgan slår lill buds samt att frågan ej fallerinom yrkesinspektionens kompelens - tillkommer avgörandet arbetsgivaren.Utredningen erinrar om alt också frågor av denna art kan hänskjutas tillförhandUng, Utredningen anför att svårigheter ibland synes föreliggaatt få skyddsåtgärder verkställda utan dröjsmål, även om enighet i och för sigföreligger om alt åtgärden skall vidtas. Därför bör enligt utredningens uppfattningsamtidigt som skyddskommittén beslutar om viss åtgärd anges den tid eller detlidsprogram som gäller för beslutels verkställighet. Har åtgärden intevidtagits inom denna tidsram eller, om ej har angetts, inom skälig tidefler beslutets fattande, kan yrkesinspektionens ingripande påkallas. Medhänsyn lill all parterna en gång varit överens om att åtgärden skall vidtasanser utredningen en sådan utveckling tänkbar endast i undanlagsfall. Ensärskild bestämmelse att skyddskommittén om möjligt skall ange den tid, inomvilken åtgärd skall vara verkställd, bör emellertid enligi utredningen gearbetsgivaren särskild anledning att se till hur verkställigheten fungerar. Utredningenföreslår all den förordade ordningen för handläggning av skyddsfrågor kommerlill uttryck i lagstiftningen förutom genom tidigare nämnda bestämmelse omskyddskommitténs uppgifter genom bestämmelser som införs iarbelarskyddskungörelsen. Där bör sålunda föreskrivas all fråga, som fallerinom ramen för arbetarskyddslagstiftningen, på begäran av ledamot iskyddskommitté skall hänskjutas till avgörande av yrkesinspektionen om inleföreträdare för arbetsgivare och arbetstagare kunnat ena sig om kommitténsbeslut. Där föreslås också en bestämmelse som anger att i beslut avskyddskommitté bör anges den tid inom vilken beslutet skall vara verkställt. Utredningen anser att om arbetet i skyddskommittén skallkunna bedrivas effektivt måste i kommittén ingå företrädare för arbetsgivarenmed tillräckliga beslutsbefogenheter. En representant för ledningen påarbetsstället bör enligt utredningen ingå i skyddskommittén. Det framhålls inte kan fordra alt arbetsgivarrepresentanten har oinskränkta befogenheteratt fatta beslut beträffande arbetsmiljön på arbetsstället. Utredningen syftaremellertid till ett smidigt beslutsförfarande, som gör att inom skyddskommittén behandlade frågor inte behöverprövas ytterligare. För all trygga en stark ställning för skyddskommittén börpå motsvarande säll företrädare för arbetstagarnas organisationer på arbetsställetom möjligt ingå i kommittén. Skyddsombud skall också finnas bland kommitténsledamöter. Utredningen föreslår att bestämmelser om skyddskommitténssammansättning i angivna avseenden förs in i arbelarskyddskungörelsen.Därjämte föreslås i kungörelsen bestämmelser om att företrädare förföretagshälsovården bör vara närvarande vid kommitténs sammanträden samt omatt skyddskommitté bör sammanträda minst en gång . Utredningenframhåller att den velat undvika formaUsering av det lokala skyddsarbetet ochatt den därför avstått från att föreslå ytterligare bestämmelser omskyddskommitténs sammansättning eller organisationen kring kommittén. Med hänsyn till de utökade befogenheter som föreslås förskyddsombud och skyddskommitté och den vidgade insyn för skyddsombud ochledamot i kommittén som kan följa därav bör enligt utredningens uppfattning fördem införas tystnadspUkt i vissa avseenden. Det bör sålunda åligga skyddsombudoch ledamot av skyddskommittén att inte obehörigen yppa eller nyttja vad hanunder uppdraget erfarit om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållandeeller förhållande av betydelse för landels försvar. Bestämmelser om tystnadspliktav sådan innebörd och straffbestämmelser som ansluter därtill föreslås iarbelarskyddslagen (51 och 68 §§), Alt sålunda viss tystnadsplikt åvilarskyddsombud och ledamot i skyddskommitté bör enligt utredningen ytterligarebidra till att stärka skyddsombuds och skyddskommittés ställning ochhandlingsmöjligheter. 3,3 Remissyttrandena 3.3.1 Allmänna synpunkter Remissinstanserna instämmer allmänt i utredningensbedömning att samarbetet mellan arbetsmarknadsparterna i de lokalaskyddsorganisationerna bör byggas ut och intensifieras. Stor enighet råderockså om att huvudtemat därvid måste vara ökad medverkan och förbättratinflytande vid arbetsmiljöns utformning för dem som är sysselsatta påarbetsplatserna. Synpunkter i remissyttrandena av denna innebörd bl, a, frånarbetsplatsremissen har redovisats i avsnitt 2,2. Utredningsförslaget beträffande den lokalaskyddsverksamheten uppfattas genomgående av remissinstanserna som välmotiverat.Bl, a, LO har åsikten att förslaget otvivelaktigt ökar förutsättningarna för deanställda att påverka sin arbetsmiljö. LO, TCO och arbetsrättskommittén noterar att utredningen inte ansett sig kunna gå så långt i sina förslag attarbetstagarna blivit jämställda med arbetsgivarna när det gäller alt fattabeslut i arbetsmiljöfrågor.