prop · FW03126 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop.1973:126 Kungl.Maj:ts proposition med förslag om särskilt forskningsavdrag ochexportkreditstöd för industrin; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtande lillriksdagen föredragande departementschefen hemställt. Minallernådigste Konungs och frånvaro, enligtDess nådiga beslut: Ipropositionen föreslås alt ett särskilt forskningsavdrag medges förindustriföretagens forsknings- och utvecklingskostnader 1980.Forskningsavdraget skall enligt förslaget utgå i form av dels ett basavdrag,som utgör av nedlagda totala forsknings-ochutvecklingskostnader, dels ett ökningsavdrag, som utgår av den ökningav forsknings- och utvecklingskostnaderna som skett jämfört med föregående årsmotsvarande kostnader. Enligtförslaget får Kungl. Maj:t möjlighet att medge avdrag för förlust som beräknasframkomma i bl. a. utländska forskningsbolag. Propositioneninnehåller slutligen förslag om införandet av ett exportkreditstöd för attfrämja exporten av kapitalvaror. Exportkreditstödet får formen av enskattelättnad som kompensation för den ränteförlust som uppstår för de svenska exportöremagenom att räntan för refinansiering av exportkrediten är högre än exportkrediträntan.Kungl. Maj:t föreslås därför under vissa förutsättningar kunna i fråga om export-kreditavlal,som ingåtts före utgången av , medge svenska företag avdrag vidinkomsttaxeringen med belopp, som motsvarar skillnaden mellan refinansieringsräntanoch exportkrediträntan så länge skUlnaden inte överstiger . Denya bestämmelserna avses skola tillämpas första gången vid taxering. 1 1973.1 saml Nr 126 Förordningom särskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt Härigenoraförordnas som följer. 1 § Denna förordning äger tiUämpningpå skattskyldig, som driver industriell tUlverkning och som under åren19731980 har kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete. 2 § Skattskyldig, som avses i 1 §,får vid taxering till statlig inkomstskatt åtnjuta särskilt avdrag vidinkomstberäkningen för den förvärvskälla i vilken rörelsen ingår för kostnaderavseende tekniskt och naturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete,som har eller kan antagas få betydelse för rörelsen genom att leda till nyaeller väsentligt förbättrade produkter, produktionsprocesser ellerproduktionssystem (särskilt forskningsavdrag). Fråganom särskilt forskningsavdrag prövas vid den taxering som sker närmast efter detkalenderår under vilken kostnad, som avses i första stycket, nedlagts. 3 §Det särskilda forskningsavdraget består av ett basavdrag och ett ökningsavdrag. Basavdragetutgör tio och ökningsavdraget tjugo procent av underlaget beräknat enligt 4 §första stycket respektive 4 § andra stycket. Basavdragoch ökningsavdrag får åtnjutas endast om underlaget för respektive avdraguppgår till . Ökningsavdrag får vidare åtnjutas endast ombasavdrag kunnat åtnjutas under närmast föregående år. 4 §Underlaget för basavdraget beräknas till fem tredjedelar av den skattslcyldiges kostnader under kalenderåret för lön i pengar eller natura förmåner i form av kost eller bostad, som avser hos den skattskyldige anställd personal, vars arbete utgöres av forsknings- eller utvecklings arbete, som avses i 2 §. Den beräknade kostnaden för anställd får om fatta endast vad som hänför sig till forsknings- eller utvecklingsarbete och får ej uppgå till högre belopp än det på vilket allmän arbetsgivar avgift enligt förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift be räknats . Endast kostnad för sådan anställd som till övervägande del utfört forsknings- eller utvecklingsarbete får inräk nas i underlaget. Underlaget ökas med vad den skatlskyldige under ka lenderåret utgivit i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete och de kostnader han haft för förvärv av forsknings- och utvecklingsresultat och minskas med vad han under kalenderåret erhållit i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete och vad som influtit genom avyttring av sådana resullal. Bidrag och kostnader avseende forsknings- och ut vecklingsarbete i utlandet, som sammanlagt överstiger , får inräknas i underlaget endast om Kungl. Maj:t medger det. Underlagetför ökningsavdraget beräknas till ökningen för kalenderåret av denskattskyldiges underlag för basavdrag enligt första stycket i förhåUande tillmotsvarande underlag under närmast föregående kalenderår. 5 § Särskilt forskningsavdrag åtnjutesendast om den skattskyldige yrkar det i allmän självdeklaration och företer tUlfredsstäUandeutredning för bedömning av frågan om rätt tUl avdraget. 6 § I fråga om handels- ellerkommanditbolag beräknas särskilt forskningsavdrag för bolaget. Dennaförordning träder i kraft efter den dag, då förordningen enligt däråmeddelad uppgift utkommit från trycket i , ochtillämpas första gången vid taxering. Ökningsavdrag får åtnjutasförsta gången vid taxering. Lagom ändring i komniunalskattelagen (1928: 370) , Härigenomförordnas, att 43 § 3 mom. kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedanangivna lydelse. 3m o m.i Äger svenskt aktibolag eller förening som avses i 1 § lagen omekonomiska föreningar (moderföretag) mer än nio tiondelar av aktierna i ett eUerflera svenska aktiebolag (dotterbolag), skall koncernbidrag, som något avbolagen lämnar ett annat av bolagen eller föreningen eller som denna lämnarnågot av bolagen, anses såsom avdragsgill omkostnad för den som lämnatbidraget och skattepliktig intäkt för den som mottagit detta, även om bidrageticke för bidragsgivaren utgör omkostnad för intäktemas förvärvande ellerbibehållande. Som villkor härför gäller attden huvudsakliga verksamheten för bolag eller förening, som lämnar ellermottager koncernbidrag, avser jordbruksfastighet, annan faslighet eller annanrörelse än försäkringsrörelse som drives av livförsäkringsanstalt, attsåväl givaren som mottagaren av bidraget redovisar detta till samma årstaxering öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga, att,om bidraget lämnats av moderföretag till dotterbolag eller av dotterbolag tUlmoderföretaget, detta ägt mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolagetunder hela beskattningsåret för båda skattskyldiga eller sedan dotterbolagetbörjade driva verksamhet av något slag, att,om bidraget lämnats av dotterbolag tUl moderföretaget, delta är frikallat frånskattskyldighet för utdelning från dotterbolaget, oavsett den omfattning i vUkenmoderföretaget utdelat vinstmedel till delägarna, ochatt, om bidraget lämnats av ett dotterbolag till annat dotterbolag hos sammamoderföretag, moderföretaget dels ägt mer än nio tiondelar av aktierna idotterbolagen under hela beskattningsåret för båda dotterbolagen eller sedandessa började driva verksamhet av något slag, dels antingen är skattskyldigteller frikallat från skallskyldighet för 1Senaste lydelse 1972: 741. It 1973.1 saml Nr 126 utdelningfrån båda dotterbolagen eller är frikallat från skattskyldighet för utdelningfrån det bidragslämnande dotterbolaget, oavsett den omfattning i vilkenmoderföretaget utdelat vinstmedel till delägarna. Lämnarsvenskt aktiebolag eller förening som avses i 1 § lagen om ekonomiskaföreningar koncernbidrag till aktiebolag som icke enligt första stycket är attanse som dotterbolag till bidragsgivaren, äga bestämmelserna i första stycketlikväl tillämpning på bidraget, om under hela beskattningsåret för bådaskattskyldiga eller sedan det bolag som mottagit bidraget började drivaverksamhet av något slag det senare bolagel kunnat med tillämpning av 174 § 1och 2 mOm. lagen om aktiebolag genom fusioner bringas alt uppgå i det bolagsom lämnat bidraget eller, om bidraget lämnats av förening, i bolag som enligtförsta stycket är att anse som dotterbolag till föreningen. Därvid skall ansessom om nämnda bestämmelser i lagen om aktiebolag varit tiUämpliga även påbankaktiebolag och försäkringsaktiebolag. Koncernbidragsom avses i första eller andra stycket skall anses utgöra omkostnad förbidragsgivaren och intäkt för bidragstagaren i den förvärvskälla som utgörbidragsgivarens eller bidragstagarens huvudsakliga verksamhet, om det icke medhänsyn till bidragets syfte är uppenbart att bidraget bör hänföras lill annanförvärvskälla. Avdrag för koncernbidragenligt första, andra eller Iredje stycket må åtnjutas endast av den som visaratt förutsättningar för sådant avdrag föreligga. Lämnas bidrag från ettföretag lill ett annat, med vUket givaren är i intressegemenskap, för verksamhetav väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidragetöppet, kan Konungen medgiva att bidraget skall anses såsom avdragsgill omkostnadför givaren och skattepliktig inläkt för mottagaren även om de i förstatredjestyckena angivna förutsättningarna för avdrågsrätt ej föreligga. Vidare kanKonungen förklara att, om förlust på aktier eUer andelar i aktiebolag ellerekonomisk förening med uppgift att driva verksamhet av angivna slag framkommervid avyttring av aktierna eller andelarna eller vid företagets upplösning,förlusten skall utgöra avdragsgill omkostnad för ägaren av aktierna ellerandelama. Detsamma gäUer i fråga om långivare beträffande förlust på lån ellerdylikt som han lämnat företaget. Lämnasbidrag från ett företag till ett annat, med vUket givaren är iintressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse frånsamhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan Konungen medgivaatt bidraget skall anses såsom avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktigintäkt för mottagaren även om de i förstatredje styckena angivnaförutsättningarna för avdragsrätt ej föreligga. Vidare kan Konungenförklara att, om förlust på aktier eller andelar i svenskt aktiebolag eller svenskekonomisk förening eller utländskt bolag med uppgift alt driva verksamhet avdel slag som sägs i femte stycket framkommer vid avyttring av aktierna eller andelamaeller vid företagets upplösning, förlusten skall utgöra avdragsgill omkostnadför ägaren ay aktiema eller andelama. Detsamma gäller i fråga om långivare beträffandeförlust på lån eller dylikt som han lämnat företaget. Bestämmelsernai sjätte stycket om förlust äga motsvarande tillämpning på förlust, som beräknasskola framkomma. Konungen bestämmer därvid hur avdraget i del särskildafallet skall beräknas. Har skattskyldig åtnjutit avdrag, som avses i dettastycke, skall avdraget frånräknas avdragsgill förlust, som sedermera uppkommervid avyttring av aktierna eller andelarna eller vid upplösning av företagel.Uppkommer vinst genom att aktierna eller andelarna avyttras eller genom atttillskjutet kapital återfås, skall vinslen upplagas som skattepliktig intäktav rörelse hos den som haft vinsten. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt därå meddeladuppgift utkommit från trycket i , och tUlämpas förstagången vid. Lagom avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit Härigenomförordnas som följer. 1 § Konungen får medge attskattskyldig vid beräkning av nettointäkt av rörelse enligtkommunalskattelagen (1928: 370) och förordningen (1947: 576) om statliginkomstskatt får göra avdrag avseende kostnad för exportkredit under deförutsättningar som anges i 2 §. 2 § Avdrag kan medges, om 1. exporten kan anses ha väsentligbetydelse från samhällsekonomisk och sysselsättningspolilisk synpunkt, samtanledning föreligger till antagande att konkurrent om exporten har tillgång tUlutländskt kreditstöd, 2. exporten avser kapitalvara, somsålts för användning i det land vartill försäljning skett, 3. exportkredit lämnas köparen förmer än hälften av den avtalade köpeskillingen, dock , 4. exportkrediten har en löptid avminst två och högst , 5. finansiering av exportkreditensker hos bank eller kapitalmarknadsinstitut, och den ränta som utgår för dennafinansiering överstiger den ränta som ulgår enligt exportkreditavtalet. Ifall där flera skattskyldiga deltager i försäljning, får avdrag medges avseendeskattskyldigs del av kostnad för exportkredit, även om denna del understigertvå , under förutsättning att hela exportkrediten sammanlagtuppgår till nämnda belopp. Föreliggersynnerliga skäl, får avdrag medges, även om kredittiden överstiger . 3 §Avdrag medges med ett belopp, som motsvarar skillnaden under beskattningsåret mellan den ränta som den skattskyldige erlagt för fi nansieringen av exportkrediten och den ränta som han uppburit enligt exportkreditavtalet. Avdraget får dock ej överstiga av den del av exportkrediten som ej är återbetald vid beskattningsårets ingång. Har exportkreditavtalet ingåttseller övertagits av den bank eller kapitalmarknadsinstitut som finansieratexportkrediten, och föreligger skyldighet för den skattskyldige att gentemotbanken eller institutet svara för den ränteskillnad som avses i förstastycket, äger nämnda stycke motsvarande tillämpning. Avdragmedges från och med det beskattningsår då exportkreditavtalet ingåtts tUl ochmed det år då krediten skolat vara till fullo återbetald. 4 §Ansökan om medgivande tUl avdrag göres före utgången av den tid inom vilken sökanden skall avlämna allmän självdeklaration för det beskattningsår då exportkreditavtalet ingåtts. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt därå meddeladuppgift utkommit från trycket i , och tUlämpas ifråga om exportkreditavtal som ingåtts den 1 januari 1973den 31december 1976. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om särskilt forskningsavdrag samt exportkredilslödför industrin och anför. 1972: 125 aviserades förslag om ett generellt extra skatteavdrag förforsknings- och utvecklingsarbete (FoU-arbete) inom industrin liksom särskildaåtgärder för att öka svenska företags möjligheter att i speciella fall lämnakrediter för exportleveranser. Frågan om skatteavdragels tekniska utformninghar utretts av . Verket har redovisat resultatet av sitt arbetei en promemoria angående särskilt forskningsavdrag. Efter remiss har yttrandenöver promemorian avgetts av kammarrätten i , styrelsen för tekniskutveckling, länsstyrelserna i , , samt Göteborgsoch län, allmänna ombudet för mcllankommunala mål, förelagsskatteberedningen,. Föreningen auktoriserade revisorer. (), i (LO), Lantbrukarnas riksförbund.Skogsindustriernas samarbelsulskoti. Svenska revisorsamfundet, ,, hantverks- och industriorganisation (SHIO),. och har åberopat yttrande avnäringslivets skattedelegation. har åberopat yttrandeav lantbrakets skattedelegation. 2 Forskningsavdraget 2.1 Nuvarande ordning 2.1.1Kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete Genomlagstiftning infördes bestämmelser i punkt 18 av anvisningarna till 29§ kommunalskatielagen (1928: 370), KL, om avdrag för kostnader för FoU (prop.1970: 135, BeU 1970: 59, rskr 1970: 363, SFS 1970: 651). Avdrag får göras försådan forskning och sådant utvecklingsarbete som har eller kan antas fåbetydelse för den skattskyldiges rörelse. Avdrag medges även för kostnad förinformation om sådan forskning och sådant utvecklingsarbete. Avser kostnadernaanskaffning av byggnader, maskiner och annan varaktig utrustning i FoU-verksamheten,skall de på vanligt sätt aktiveras och dras av i form av årligavärdeminskningsavdrag. Ävenbidrag till FoU-verksamhet utgör avdragsgill kostnad för bidragsgivaren. Detkan emellertid vara svårt för bidragsgivaren att visa att förutsättningarna föravdragsrätt föreligger, dvs. att mottagaren bedriver sådant FoU-arbete som kananses ha betydelse för bidragsgivarens verksamhet. I syfte att undvika tvisterom avdragsrätten finns därför en föreskrift, som ger Kungl. Maj:t möjlighet atti särskUda fall förordna om avdragsrätt för bidrag som lämnas till FoU-verksamhet.Avdrag medges då oavsett i vilken form bidraget utgår och oavsett om denskattskyldige visar att forskningen eller utvecklingsarbetet har betydelse förhans verksamhet. Maj:t har i kungörelsen (1971: 8) om avdrag vidinkomsttaxeringen för bidrag till viss forskning eller visst utvecklingsarbete(ändrad genom SFS 1972: 39 och 1972: 614) förordnat om avdragsrätt för FoU-bidragsom utgår tUl svenska universitet och högskolor, ingenjörsvetenskapsakademienoch ett antal särskUt angivna forskningsinstitutioner. Bestämmelsernaom avdrag för FoU-arbete tillämpades första gången vid taxering.Avdragsrätten omfattar såväl tUlämpad forskning som grandforskning.Forskningsverksamheten behöver inte nödvändigtvis vara av teknisk natur. Detkan även vara fråga om företagsekonomisk forskning, forskning om arbetspsykologi,arbetshygien, ar-belsskydd, miljövård, personalvård, informationsteknik etc.Med utvecklingsarbete förstås vad som i dagligt tal betecknas som försöksverksamheti syfte att med tillgängliga forskningsresultat och vetenskapliga kunskaperåstadkomma nya, förbättrade och förbilligade produkter, tillverkningsprocesseroch produktionsmetoder. Iett flertal länder förekommer att FoU inom industrin stimuleras genom särskildabestämmelser i skattelagarna. Sådana bestämmelser kan innebära att kostnad föranskaffning av tillgångar avsedda för FoU får avskrivas snabbare än kostnaderför tillgångar avsedda för andra ändamål. Stimulansen kan vidare ges i form avrätt till extra avskrivning på FoU-tillgångar. Sådan extra avskrivningförekommer i och kan närmast jämföras med de bestämmelsersom tillämpats i enligt förordningar om särskilda investeringsavdrag.De tyska reglema innebär att man utöver normal avskrivning medger en extraavskrivning för tillgångar avsedda för FoU under anskaffnings- ellertillverkningsåret och de fyra följande åren. Vidare förekommer möjlighet tillskattefri fondavsättning för framtida FoU-koslnader. Vid studiet av de skattemässigaåtgärderna för stimulans av FoU är det särskilt och som tilldrarsig intresse, efiersom man i dessa länder sökt utveckla skatteregler som meralångsiktigt och generellt samt i större skala stimulerar industrin till ökad FoU-verksamhet.En särskild redovisning av dessa länders system kan därför vara på sin plats. Enligtett tidigare syslem, som infördes , kunde ett förelag efler godkännandeav ett forskningsprogram få extra avdrag vid taxeringen med det högsta avföljande två belopp nämligen en tredjedel av förelagels utgifter för FoU underdet löpande året och de närmast föregående åren eller det vidbeskattningsårets utgång nedskrivna värdet av andra tillgångar än mark. Denextra avdragsrätten ändrades sedermera till att avse avdrag av denökning löpande FoU-koslnader och avskrivningar för FoU-investeringar undergåtti förhållande till motsvarande kostnader under . Systemet med extraavdrag vid taxeringen ledde emellertid till alt förelag med en i övrigt låg taxeradinkomst inte kunde tillgodogöra sig det extra avdraget i samma utsträckning somföretag med en hög taxerad inkomst. Detta var anledningen till att man år 1967övergick till ett annat system, som mera fick karaktär av ett bidragssystem,nämligen det s. k. "IRDIA scheme" (Act). EnUgt detta syslem kan förelaget få antingen bidrag ellerreduktion av skatt. I systemet skiljer man mellan "capital expenditure"(kostnader för anskaffning av anläggningstUlgångar) och "current expenditures"(löpande kostnader) för Research and Development (FoU). För capital expenditurekan antingen utgå bidrag eller medges avdrag av de årliga kostnadersom nedlagts i . expendituresges endast om utgifter av detla slag ett visst år ökat i förhållande tillgenomsnittet av motsvarande utgifter under de fem föregående åren. Anledningentill att man skUjer mellan kostnader för anläggningstillgångar och löpandekostnader är att man vill stimulera anskaffning av fabriksanläggningar ochutrustning helt oberoende av om de löpande kostnaderna ökar. IJapan tillämpas ett system, som liknar det kanadensiska. Systemet innebär attom de löpande FoU-utgifterna plus avskrivningar för FoU-invesleringar ökat iförhållande till det år under närmast föregående femårsperiod då dessaomkostnader varit störst, skatten får reduceras av ökningen, dockhögst av den totala skatten. Om ökningen varit större ängenomsnittligt får skatten reduceras av ökningen upp till12 % och av ökningen därutöver, dock sammanlagt med högst av dentotala skatten. () har inhämtat synpunkter från företag inom olika branscher om och hur FoU-arbetetbör stimuleras. Verket har dessutom skaffat uppgifter om FoU-arbetet frånstatistiska centralbyrån (SCB). Vad som därvid framkommit redovisas i verkelspromemoria. Industriföretagenställer sig i allmänhet positiva till en stimulans av FoU-verksamheten genomett extra skatteavdrag. Man framhåller bl. a. att det mera långsiktiga FoU-arbetetnu ofta får stå tillbaka för kortsiktiga insatser, som innebär mindreekonomiska risker. Ett stöd för FoU-arbetet genom extra avdrag vidbeskattningen skulle göra FoU-insatser mera jämförbara från risksynpunkt medinvesteringar i t. ex. produktionsapparat och marknadsföring. Företagenhar sålunda i regel den uppfattningen att ett generellt extra avdrag ar ägnat attstimulera till ökad FoU-verksamhet. Man understryker därvid alt det är enfördel med ett sådant stöd alt det i princip får åtnjutas av allaindustriföretag och utan begränsningar med avseende på företagens val av FoU-projekt. Denhelt övervägande delen av företagens FoU-verksamhet bedrivs f. n. i Sverige.Några betydande förändringar i detla förhållande väntas inte ske inomöverskådlig framtid. En viss ökning av andelen FoU utomlands förutses dock avflera förelag med hänsyn till all de ekonomiska resurserna för att bedrivaavancerad forskning inle alltid föreligger i . FoUutomlands har i allmänhet formen av att bidrag lämnas till verksamhet sombedrivs gemensamt med utländska förelag eller av direkta . köp från utlandet avFoU-resultat, t. ex. patent- och licensköp. Äveninom bedrivs FoU-verksamheten till en del inom universitet,branschorganisationer och särskUda forskningsinstitut. Den helt dominerande delenavser emellertid verksamhet inom företagen. Dessa är också ense om att detinternt bedrivna FoU-arbetet kommer att dominera även . Anledningenhärtill anges vara dels konkurrensskäl, dels alt den tunga delen av FoU-verksamheten produkt-och processutvecklingen måste bedrivas i nära anslutning till produktionen. EnligtSCB:s definitioner omfattar FoU-verksamheten grundforskning, tiUämpadforskning och utvecklingsarbete. Grundforskning inne- bär alt systematisktoch metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer utan någon bestämdtillämpning i sikte. Tillämpad forskning-är att systematiskt ochmetodiskt söka efler ny kunskap och nya idéer med en bestämd tillämpning isikte. Med utvecklingsarbete förstås att systematiskt och metodiskt utnyttjaforskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkommanya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbättringar avredan existerande sådana. SCB:sdefinitioner bedöms, av näringsUvet i stort som-lämpade också ; för att bestämma underlaget för ett stimulansavdrag. På några håll an-; ser man dock att bestämningarna i ett par hänseenden är alltför snäva. Man framhåller sålunda att stimulans inte bara.bör ges. till nalurvetenr skaplig, medicinsk, teknisk m. m. FoU utan också lill exempelvis före tagsekonomisk sådan. Vidare anser man att kravet enligt SCB:s de finitioner att all FoU-verksamhet skall innefatta ett nyhetselement gör . alt viss utvecklingsverksamhet inte blir kvalificerad som FoU, trots.att den särskilt i praktiken är svår att särskilja. Företagensredovisning av.FoU är i stor utsträckning anpassad rill SCB:s definitioner.Vissa företag har en avancerad projektredovisning, som i detalj visar allt inomföretagel ulfört arbete av redovisar som FoU denverksamhet som bedrivs inom en särskild FoU-avdelning eller ett laboratorium. FoU-verksamhetensomfattning varierar i hög grad såväl mellan olika branscher som mellan företaginom samma bransch. I vissa företag utgör FoU-kostnaderna mindre än en procent ayomsättningen, i andra uppgår de tiU . Inomden interna FoU-verksamheten utgör kostnadsmässigt lönerna den största delen.