prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — Lag om ändring i lagen (1967:919) om värdesäkring avyrkesskadelivräntor m.m. Härigenomförordnas, all 4 § lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor ni,m, skall ha nedan angivna lydelse. Harlivränta utgått, får hel sjukpenning som senare utgår i anledning av sammaskada icke understiga en fyrahundradedel av den livränta, som eflervärdesäkring enligt denna lag skulle ha utgått till den skadade vid förlust avarbetsförmågan. Harlivränta utgått, får hel sjukpenning som senare ulgår i anledning av sammaskada icke undersliga en trehundrasextiofem-tedel av den livränta, som eflervärdesäkring enligt denna lag skulle ha utgått till den skadade vid förlust avarbetsförmågan. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i förordningen (1954:519) angåendekostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. m. Härigenomförordnas, all 5 § förordningen (1954:519) angående kostnadsfria och prisnedsallaläkemedel m, m,' skall ha nedan angivna lydelse. Kostnadenför lillhandahåhan-de av läkemedel enligt denna förordning bestrides avstatsmedel med belopp för kalenderår motsvarande en krona för envar,som vid utgången av del år kostnaden avser är inskriven hos allmänförsäkringskassa, och i övrigt av de allmänna försäkringskassorna iförhållande till antalet inskrivna försäkrade , vilka äropliktiga alt erlägga sjukförsäkringsavgift enligt lagen om allmän försäkring. Kostnadenför tillhandahållande av läkemedel enligt denna förordning bestrides av deallmänna försäkringskassorna i förhållande tih antalet inskrivna försäkrade vidutgången av det år kostnaden avser. Denna lag träder i kraft den , Äldre bestämmelser skall alltjämt gälla i fråga om avgiftoch statsbidrag för tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse av rubriken 1972:188. 1 saml Nr 46 Prop, 1973:46 50 Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på , Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , Chefen för , statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omutformningen av beskattad sjukpenning, m. m. och anför. Maj:t uppdrog åt numeraöverdirektören all utreda de tekniska förutsättningama för attinordna sjukpenningen i beskallningssystemel. Utredningen skulle även omfattaförmåner som utgår vid arbetslöshet. Genom beslut uppdrog Kungl.Maj:t åt utredningen - som antagit namnet sjukpenningutredningen' allöverväga också förutsättningarna för en beskattning av det utbildningsbidragsom ulgår enligt arbelsmarknadskungörelsen. Utredningen har i sitt nu överlämnade betänkande (SOU1972:60) Beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m. m. funnit alttekniska förutsättningar finns att beskalla de förmåner del här gäller ochframlagt förslag till de författningsmässiga och administrativa åtgärder sombehövs vid en övergång lill skattepliktiga förmåner. Över utredningens förslag härefter remissyttranden avgeltsav , , riksskatieverket,försäkringsinspektionen, , , statskontoret,, universitelskanslersämbetel,yrkesskadeförsäkringskommittén, kammarrätten i , länsstyrelserna iStockholms, , , och Norrbollens län. (), i (LO), (), akademikers centralorganisation (), (), arbetares centralorganisation (SAC),, Arbetslöshetskassornas samorganisation. SvenskaPersonal-Pensionskassan (SPP), , ,(), Svensk induslriför- 1 Experter, numera kanslirådet , numeradepartementsrådet , numera kammarrättsrådet , numeraförsäkringsdomaren , direktörsassistenten ,sekreteraren , utredningssekreteraren , numeraavdelningsdirektören , byråchefen och byrådirektörenOlof . ening, hantverks- och industriorganisalion (SHIO),(), Fredrika-Bremer-Förbundet och Hus-modersförbundelHem och Samhälle, Yttrande har därjämte avgelts av De fria sjukkassornasförbund. Några remissinstanser har bifogat yttranden som de inhämtat. På grundval av vad utredningen redovisat lägger chefen förfinansdepartementet senare denna dag fram förslag om skatteplikt för deförmåner det här gäller. Mol den bakgrunden tar jag här upp frågan om denframlida utformningen av sjukförsäkringsförmånerna. Motsvarande frågor avseendeförmånerna vid arbetslöshet och utbildningsbidragen kommer senare all anmälasav chefen för . De avfamiljepolitiska kommittén framlagda förslagen om föräldrapenning, som avsesersätta moderskapsförmåner enligt 3 kap. lagen (1962: 381) om allmän försäkring(AFL), och rätt rill sjukpenning vid vård av sjukt barn kommer att las upp avstatsrådet senare denna dag. I detta sammanhang avser jag emellertidall till samlad behandling ta upp frågan om de ändringar avfinansieringsreglerna för sjukförsäkringen som påkallas såväl av omläggningenav sjukpenningreglerna som av införandet av en allmän tandvårdsförsäkring somföreslås i en särskild proposition denna dag och av omformningen av nuvarande moderskapsförsäkringm. m. till en föräldraförsäkring. Vidare avser jag att lägga fram förslag lillde ändringar i bestämmelserna om tilläggspension som behövs för all de förmånersom sjukpenningulredningen och familjepolitiska kommittén behandlat skall kunnatillgodoräknas som pensionsgrundande inkomst. Därutöver avser jag all behandlavissa särskilda frågor, bl. a. rörande förtidspension enligt AFL, som föranledsav de av chefen för föreslagna ändringarna beträffandeförmåner vid arbetslöshet. Prop, 1973:46 5 2 Gällande ordning m. m. 2.1 Sjukpenning inom sjukförsäkringen De grundläggande bestämmelserna om sjukförsäkringen finnsi AFL. Sjukförsäkringen avser dels sjukvårdsersätlning, dels sjukpenning samtkontanta förmåner vid moderskap. I den följande redogörelsen bortses från sjukvårdsersätlning.Till den allmänna försäkringen är ansluten en frivillig sjukpenningförsäkring. 2.1,1 ObUgatorisk sjukpenning Sjukpenningförsäkringen omfattar försäkrade som ärinskrivna i försäkringskassa. Försäkrade är enligt huvudregeln svenska medborgareoch i bosalla utlänningar (1 kap. 3 §). Den som är försäkrad skall, omhan är bosatt i riket, vara inskriven hos allmän försäkringskassa fr. o. m. denmånad då han fyller (1 kap. 4 §). De närmare bestämmelserna omsjukpenning och moderskapsförmåner finns i huvudsak i lagens 3 kap.Paragrafhänvisningarna i del följande gäller detta kapitel där inle annat sägs. Den försäkrades rätt till sjukpenning är beroende av althan är placerad i sjukpenningklass. Varje försäkrad, som har en inkomst avförvärvsarbete (anställning eller annat förvärvsarbete) på . omåret, skall vara placerad i sjukpenningklass (2 § första stycket). Under vissa förutsättningar är dock försäkrad, som ärinskriven hos försäkringskassa, placerad i sjukpenningklass fastän han inte haren årsinkomst av förvärvsarbete som uppgår till I . Undantaget utgörs avden s. k. hemmamakeförsäkringen. Förulsällningama för sådan försäkring är attvederbörande är gift och stadigvarande sammanbor med maken eller, i annat fall,stadigvarande sammanbor med barn - egna eller makes barn ellerfosterbarn eller stadigvarande sammanbor med någon som han tidigare varitgift med eller har eller har haft barn med (2 § sista stycket). Hemmamakeförsäkringenupphör senast med utgången av den månad då den försäkrade fyller (3 §). För ålderspensionär är sjukpenningförsäkringen begränsadtill sammanlaget efter pensioneringen. Förtidspensionär med hel förtidspensionkan inle vara sjukpenningförsäkrad (4 kap. 3 § och 3 kap. 3§). Sjukpenningklasserna är 21 till antalet (4 §). Den somomfattas av hemmamakeförsäkringen är placerad i sjukpenningklass nr 1, där helsjukpenning utgör . Inplaceringen i de övriga klasserna sker medhänsyn till storleken av inkomsten av förvärvsarbete. Storleken av helsjukpenning i de olika klasserna framgår av följande tabell. Sjukpenningklass Inkomsten av förvärvsarbete Sjukpenning nr uppgår för är kr, 2 1 800 2 600 6 3 2 600 3 400 7 5 4 200 5 000 9 6 5 000 5 800 10 7 5 800 6 800 12 8 6 800 8 400 14 9 8 400 10 200 16 10 10 200 12 000 19 11 12 000 14 000 22 12 14 000 16 000 25 13 16 000 18 000 28 14 18 000 21000 31 15 21 000 24 000 34 16 24 000 , 27 000 37 17 27 000 30 000 40 18 30 000 33 000 43 19 33 000 36 000 46 20 36 000 39 000 49 21 39 000 ~ 52 Äv sjukpenningbeloppel i varje klass ulgör ,grundsjukpenning och återstoden tilläggssjukpenning. Sjukpenningen i klasserna l.och2 är alltså enbart grundsjukpenning. Sjukpenningklassplaceringen beslutas vid inskrivningen iförsäkringskassa. Placeringen i sjukpenningklass skall omprövas närförsäkringskassan fått kännedom om alt den försäkrades förhållanden undergåttändring av betydelse (5 §). Försäkrad är skyldig att och senast anmäla stadigvarande inkomsländring av betydelse för placeringen isjukpenningklass (6 §). Del är denförsäkrades årsinkomst av förvärvsarbete som skall ligga till grund förklassplaceringen. Med årsinkomst av förvärvsarbete avses den inkomsl antingenav anställning eller av annat förvärvsarbete än anställning i pengar ellernaturaförmåner (kost eller bostad) som den försäkrade kan antas komma alt fåför den närmaste framliden (ett å framåt). Inkomsten skall beräknas somen genomsnittsinkomst och tillfälliga ändringar i inkomstläget uppåt ellernedåt skall alltså inte riilmälas betydelse. I praxis tillämpas en sexmånadersregel,innebärande all man vid inkomslbedömningen bortser från inkomslvariationer somavser högst . För all den som går ul i förvärvsarbete skall få bliplacerad i sjukpenningklass fordras på motsvarande sätt all förvärvsarbetethar varaktighet. Kortare perioder av förvärvsarbete än nu nämnlsmedför inte placering i sjukpenningklass såvida inte förvärvsarbetet ärsäsongarbete som återkommer regelbundet, vilket kan gälla t. ex. studerande somarbetar varje sommarlov. Inkomsten av förvärvsarbete betraktasdå som årsinkomst och medför Prop, 1973,46 54 placering i sjukpenningklass. Den försäkrade kvarstår idenna sjukpenningklass även under tid då han inle förvärvsarbetar. Vid inplacering i sjukpenningklass på grund av inkomst somhärrör av annat förvärvsarbete än anstäUning gäller alt inkomsten inte fårberäknas högre än som motsvarar skähg avlöning för liknande arbete för annansräkning. Har emellertid en egen företagare under en följd av år deklarerat förlägre inkomst än den som i orten brukar åtnjutas av en anställd person imotsvarande ställning, uppskattas enligt praxis hans inkomst vidinkomstbedömningen i regel inle till högre belopp än som följer avdeklarationerna. Driver makar förvärvsverksamhet gemensamt eller driver den enamaken sådan verksamhet med biträde av den andra, fördelas inkomsten frånverksamheten på makarna i förhållande lill beräknade värdet av vardera makensarbetsinsats i verksamheten. Sjukpenning utgår vid sjukdom som förorsakar nedsättningav arbetsförmågan med minst hälfien. Är arbetsförmågan helt förlorad ulgår helsjukpenning, eljesl halv sjukpenning (7 §). Om den försäkrade åtnjuter sjukhusvård minskassjukpenningen med , dock med högst hälfien av sjukpenningens belopp.Minskningen skall intill ett belopp av . anses belöpa pågrundsjukpenningen. Sammanbor en försäkrad stadigvarande med barn lillhonom eller hans make eller lill någon, med vilken han stadigvarande sammanboroch med vilken han varit gift eller har eller har haft barn, ulgår dock ävenvid sjukhusvård alltid sjukpenning med lägst . (4 §). Tillsjukpenning utges barniillägg för den försäkrades eller hans makes barn under16 år, med vilket den försäkrade stadigvarande sammanbor. Barniillägg kan ocksåunder vissa förutsättningar utgå för barn som den försäkrade ärunderhällsskyldig för men inle stadigvarande sammanbor med. Barntillägg tih helsjukpenning utgör . för ett eller två barn, . för tre eller fyra barnsamt . för fem eller flera barn. En försäkrad som stadigvarande sammanbormed barn får dock alltid lägst . i barntillägg till helsjukpenning. Till halv sjukpenning utgår barniillägg med hälfien av nu angivnabelopp. Vid tillämpning av bestämmelserna om barntillägg jämställs med makeannan som den försäkrade stadigvarande sammanbor med under förutsättning att detidigare varit gifta eller har eller har haft barn riilsammans (9 §). Sjukpenning utgår enligt huvudregeln fr. o. m. dagen efterinsjuknandedagen. Förlorar den försäkrade dagpenning från erkänd arbetslöshetskassapå grund av sjukdomen eller är det fråga om sjukperiod som börjar mom 20 dagarfrån föregående sjukperiods slut ulgår ersättning även för den dag som denförsäkrade insjuknar. För sjukperioder som inte varar utöver insjuknandedagengäller en s. k. fridagsregel, som innebär att sjukpenning utgår endast för dagdå den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete i sin huvudsakligasysselsättning. borträknas dock högst enligtregeln. Fridagsregeln gäller inle hemmamakeförsäkrade och inte heller sådanaförvärvsarbetande som är sjukpenningklassplacerade för enbart grundsjukpenning(sjukpenning- klass 2) och som skulle ha varit hemmamakeförsäkrade omderas årsinkomst av förvärvsarbete understigit . (10 §). Den gäller inleheller försäkrad som vid sjukperiodens början har rätt till dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa och tillämpas vidare inte på semesterdagar. Vad gäller tilläggssjukpenning som grundas på annatförvärvsarbete än anställning kan en karenslid på 3, 33 eller 93 dagartillämpas på begäran av den försäkrade, som därmed vinner att avgiften rillsjukförsäkringen sätts lägre än eljesl (11 §). Maj:t kan föreskriva undanlag från bestämmelsernaom sjuk-penningklassplacering för arbetstagare, som enligt statligaföreskrifter eller på grund av kommunala bestämmelser är berättigade tilf lönvid sjukdom eller barnsbörd. Om sådant undantag inte föreskrivits kan s. k. arbetsgivarinträdeske för de nämnda gruppernas del. Detla irinebär att' arbetsgivaren i denordning Kungl. Maj:t bestämmer har rätt all erhålla sjukpenning och barniilläggsom tillkommer arbetstagaren i den mån nämnda förmåner inte överstiger denutbetalda lönen. Arbetsgivarinträde kan också komma till stånd genomkollektivavtal, som på arbetstagarsidan slutits av huvudorganisationen (16 §). De grundläggande bestämmelserna om dén frivilligasjukpenningförsäkringen finns i 21 kap. AFL. Den frivilliga försäkringen hosallmän försäkringskassa står i princip öppen för två kategorier försäkrade,nämligen dels hemmamakeförsäkrade och sådana som skulle ha omfattats av hemmamakeförsäkringenom de inte haft förvärvsinkomst, dels vissa studerande. För att hemmamakeförsäkrade och därmed jämställda skall fålUlhöra den frivilliga försäkringen gäller som villkor att de inte harförtidspension. Den frivilliga försäkringens förmåner utgår som komplementtill den obligatoriska försäkringen i form av sjukpenningtillägg. Studerandeförsäkringen står öppen för försäkrade, som tillföljd av studier eller annan utbildning som beräknas pågå minst ett halvt årinte alls eller enbart i ringa utsträckning ägnar sig åt förvärvsarbete. Försäkringengäller sjukpenning jämte barntillägg eller, i fräga om den som är sjukpenningklassplacerad,sjukpenningtillägg till den obligatoriska sjukpenningen. Närmare bestämmelser om den frivilliga försäkringen finnsi kungörelsen (1962:402) om frivillig sjukpenningförsäkring hos allmänförsäkringskassa (ändrad senast 1971:946). Enligt denna skall försäkring försjukpenningtillägg gälla helt krontal . Tillägget fårdock tillsammans med sjukpenning från den obligatoriska försäkringen inleuppgå lill mer än . Försäkring för sjukpenning skall gälla hellkrontal . I fråga om den frivilliga försäkringen förhemmamakar m. fl. skall efter den försäkrades val gälla en karenstid av 3, 18,33 eller . Försäkrad som är placerad i sjukpenningklass nr 1 eller 2kan även välja försäkring utan För studerandeförsäkringen gäller alltid enkarenstid av . Sjukpenning eher sjukpenningtillägg enligt sluderandeförsäkringenutgår endast vid sjukdom som medför förlust av hela arbetsförmågan. Frivillig sjukpenningförsäkring får i allmänhet meddelasendast den som inte fyllt och som har god hälsa. Viss möjlighet finnstill kollektiv anslutning av medlemmar i en sammanslutning eller elever vid enundervisningsanstalt. Beträffande dessa förmåner hänvisas till den redogörelsesom statsrådet kommer all lämna i samband med att honlägger fram förslag om förbättrade familjeförmåner inom den allmänna försäkringen,m.m. Enligt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare utgesersättning av statsmedel till smittbärare som på grund av myndighetsingripande, företaget med stöd av smittskyddslagen, livsmedelslagen ellermejeristadgan, underkastas observation eller isolering eller eljestinskränkning i arbetet till förekommande av smittspridning. Med smittbärareavses i lagen den som lider av smittsam sjukdom eller eljest är smitlförandeulan att delta lett till förlust av arbetsförmågan. Även den som misstänks förasmitta anses enligt lagen som smittbärare. Den som inte är föremål föringripande än benämns tillfällig smittbärare.Består ingripandet längre benämns han efter utgången av kronisk smittbärare(1 §). Ersättning till tillfällig smittbärare utgår dels förinkomstbortfall, dels för resor (2 §). Till den som omfattas av den allmännasjukförsäkringen utgår ersättningen för inkomstbortfall föringripandet med del högsta belopp som han är berättigad till i sjukpenning,barn tillägg och sjukpenninglillägg på grund av AFL eller med slöd av AFLmeddelade bestämmelser. Ersättning lill den som har annan inkomst av förvärvsarbeteän inkomst av anställning skall dock alllid utgå med det belopp som skulle hautgått om inkomsten härrört från anställning. Den som vid sjukdom inte ärberättigad till sjukpenning har rätt lill ersättning som om han varit placeradi sjukpenningklass enligt 3 kap. AFL. Den som inte fyllt måste dock föratt få ersättning visa att han genom ingripandel går miste om arbetsinkomst (3 §). Från ersättning görs avdrag vid sjukhusvård enligt sammanormer som för sjukpenning enligt 3 kap. 4 § AFL (4 §). Vidare avräknas sjukpenningförmånerenhgt AFL och andra författningar liksom livränta som någon uppbär på grund avatt han är smittbärare, lill den del förmånema belöper på samma lid somingripandel (5 §). Den som under liden för ingripandet är tillförsäkrad lön av aUmännamedel har rätt till ersättning för inkomstbortfall endast i den mån lönenunderstiger förmånema enligt smittbärarlagen (6 §). På ersättning ål tillfälligsmittbärare skall bestämmelser i äga motsvarande tillämpning i åtskilligaavseenden, bl. a. i vad avser verkan av arbetsgivarinträde (9 §). Ersätlningsärendenhandläggs av allmän försäkringskassa. Kronisk smittbärare som till följd av ingripandettillfogals inkomstbortfall eller annan förlust kan erhålla ersättning medbelopp som prövas skäligt med hänsyn till ersältningsbehovet, förlustensstorlek och övriga omständigheter i del särskilda fallet (10 §).Ersättningsfrågorna rörande kroniska smittbärare prövas av länsstyrelse (11 §). 2.2 Sjukpenning inom yrkesskadeförsäkringen Bestämmelserna om yrkesskadeförsäkring finns huvudsakligeni lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL), som omfattar dels obligatorisk,dels frivUlig yrkesskadeförsäkring. Den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen omfattar i stortsett alla arbetstagare i allmän eller enskild tjänst med vis.sa undantag föranställda som är anförvanter till arbetsgivaren. I den mån Kungl. Maj:t såförordnar gäller den obligatoriska försäkringen även för elever iyrkesutbildning m.m. (3-5 §§). Till ersättningsberättigande yrkesskador hänförs skadortill följd av olycksfall i arbetet, sjukdomar till följd av kemiskainverkningar i arbetet och vissa ytterligare hälsorubbningar av andra orsakerän olycksfall. Till olycksfall i arbetet räknas även olycksfall vid färd tilleller från arbetet, om färden föranleds av och står i nära samband med arbetet(6 §). Vid yrkesskada ersätts kostnader för sjukvård (lakar- ochtandläkarvård, sjukhusvård, resor m. m.). Nedsättning av arbetsförmåganberättigar vid sjukdomstillstånd till sjukpenning och vid invaliditet tilllivränta. Om yrkesskadan medfört döden ulgår, förutom begravningshjälp,livräntor lill efterlevande. I fråga om bl. a. sjukpenningförmåner äryrkesskadeförsäkringen under viss lid samordnad med den allmännasjukförsäkringen. En yrkesskadad som är sjukförsäkrad äger för tid t. o. m.nittionde dagen efler den då yrkesskadan inträffade dock längst till den dagskadan medfört rätt till livränta eller t. o. m. den dag rätten tillsjukpenning upphör enligt 4 kap. 3 § AFL - rätt all från allmänförsäkringskassa få sjukpenning enligt samma grunder som vid annan sjukdom,alltså enligt AFL. Om den skadade väl är sjukförsäkrad men inle har rätt tillsjukpenning från sjukförsäkringen eller om denne inte alls omfattas avsjukförsäkringen får han i regel ändå ersättning under samordningsliden.Sjukpenningen bestäms då till det belopp som skulle ha gällt med tillämpning avsjukpenningförsäkringens bestämmelser men utgår enligt YFL (11 §). Efter samordningstiden ulgår sjukpenningen enligt YFL.Därvid bestäms sjukpenningen av den sjukpenningklass (enligt tabellen i 3 kap.4 § AFL) som motsvarar den försäkrades årliga arbetsförtjänst.Denna årliga arbetsförtjänst beräknas enligt lagen till det belopp, vartill denskadades inkomst av förvärvsarbete uppgår vid tiden för skadan, frånsettövergående sjukdom, tillfälligt övertidsarbete och andra särskildaomständigheter. När arbetsförtjänsten är högre än 5 gånger det basbelopp somenligt AFL gäller vid skadeårets början, tas det överskjutande beloppet inte iberäkning. För ungdomar, personer i yrkesutbildning, deltidsarbetande hustrur m.fl. gäller särskilda regler om arbetsförtjänstens beräkning. Vissa garantiregler gäller för beräkningen avsjukpenningen enligt återgivna principer. Sjukpenning får sålunda inleutgå med lägre belopp än som skulle ha utgått frän försäkringskassa om skadan inleutgjort yrkesskada. Detta är av betydelse främst när verkliga arbetsförtjänstenöverstiger 5 gånger basbeloppet. Det fär även betydelse när en försäkrad som pågrund av inkomstökning efter skadan har placerats i högre sjukpenningklasssjukskrivs på nytt pä grund av skadan. Vid förnyad sjukskrivning för sammaskada sedan invaliditetslivränta har blivit bestämd får vidare sjukpenningeninte undersliga livräntans dagsbelopp. Hel sjukpenning utgår om arbetsförmågan är helt förlorad.Är arbetsförmågan nedsatt med minst hälfien men ej helt borta utgår halvsjukpenning (13 §), Till sjukpenning enligt YFL Ulgår barniillägg och görsavdrag på sjukpenningen vid sjukhusvistelse enligt samma regler som i AFL (14och 15 §§). Sjukpenningen kan förhöjas med ett vårdbidrag av högst , perdag om den skadade är ur stånd att reda sig själv (17 §). Vid sidan av den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen ger YFLmöjlighet lill frivillig yrkesskadeförsäkring, som kan meddelas enskilt åtvarje svensk medborgare som är bosatt i liksom ål här bosatt ochmantalsskriven utlänning. Frivillig försäkring kan också meddelas åtarbetsgivare för arbetstagare hos honom, åt däroch ål yrkes- eller fackorganisation till förmån för dess medlemmar (45 §). Förde obligatoriskt yrkesskadeförsäkrade blir frivillig försäkring enligt YFL eribartgällande för skador utom arbetet, urider det alt frivilliga försäkringar förandra kategorier - t. ex. egna företagare och husmödrar - avser skador både ioch utom arbete. Förmånerna på grund av denna försäkring är i princip desammasom i den obligatoriska försäkringen men försäkringens omfattning kan begränsasi försäkringsavtalet. Från ersättning under sjukdomstid dras av vad som ulgår isjukhjälp från allmän försäkringskassa för motsvarande ändamål (46-47 §§), 2.2.3 Yrkesskadeförsäkringen närstående ersättningssystem Kring YFL grupperar sig ett flertal författningar, enligtvilka ersättningar utges efler principer som i stort sett överensstämmer medde i YFL fastslagna. Prop, 1973:46 59 Beträffande skador under militärtjänst finns bestämmelseri militärersättningsförordningen (1950:261). Denna förordning äger tillämpningpå värnphktiga och vissa med dem likställda, personal i hemvärnet ochåtskilliga andra frivilliga försvarsorganisationer m, fl.