prop · FW03199 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj.tsproposition nr 1973 Prop. Maj:ts proposition med förslag till nya reglerangående rätten att redovisa skepp och skeppsbygge som lagertillgång, m. m.;given Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå altbifalla det förslag om vars avlåtande tiU föredragandedepartementschefen hemställt. 1 propositionen föreslås att varvsföretag skall kunnaredovisa icke levererade skepp och skeppsbyggen som lagertUlgång utan hinder avatt skeppet eller bygget avyttrats. Förslaget är föranlett av vissa nyligenbeslutade ändringar i sjölagen. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomförordnas, att punkt 1 av anvisningarna till 41 § kommunalskaltelagen (1928:370)skall ha nedan angivna lydelse. Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Hänsyn skaU därför tagas till in- och utgående lager av varor, däri inbegripet djur, råmaterial, hel- och halvfabrikat m. m., samt lUl fordringar och skulder. Som värde av ingående lager, fordringar och skulder skall därvid upplagas värdet av närmast föregående beskattningsårs utgående lager, fordringar och skulder. Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Hänsyn skall därför tagastill in-och uigående lager av varor, däri inbegripet djur, råmaterial, hel-ochhalvfabrikat m. m., samt lill fordringar och skulder. Som värde av ingåendelager, fordringar och skulder skall därvid upplagas värdet av närmast föregående beskattningsårs utgående lager, fordringar och skulder. Bestämmelserna i 41 § om lager få i varvsrörelse tillämpas även i fråga om skepp eller skeppsbygge, på vilket den skattskyldige utfört eller avser attutföra arbete i icke oväsentlig omfattning, utan hinder av att den skattskyldigeavyttrat skeppet eller bygget. Vad nu föreskrivits gäller dock endastintill dess skeppet eller skeppsbygget levererats till förvärvaren. Vad som avses med skepp framgår av sjölagen (1891:35 s. 1). För skattskyldig,som haft ordnad bokföring, skall beräkningen av inkomst ske på grundval av hansbokföring med iakttagande av följande. Därest vinstresultatet påverkats därav,att bland intäkter upptagits sådana intäkter, vUka icke skola beskattas såsominkomst, eller uteslutits intäkt, som skolat medräknas, eller bland utgifterna avförts sådana poster, för vilka vid inkomstberäkningen avdrag icke får ske, skall företagas erforderlig justering av del bokföringsmässigavinstresultatet till 1 Senaste lydelse 1973:322. Prop: 1973:199 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse överensstämmelse med en inkomstberäkning enhgt de i dennalag stadgade grunder. Den i räkenskaperna gjorda värdesätlningen å tillgångaravsedda för omsättning eller förbrukning (lager) skall vid inkomstberäkningengodtagas, därest denna värdesättning icke står i strid med vad nedan sägs. Lagret vid beskattningsårets utgång får icke upplagas lilllägre belopp än av lagrets anskaffningsvärde eller, om återanskaffningsvärdetpå balansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efter avdrag förinkurans. Dock får lager av djur på jordbruksfastighet icke upptagas tUl lägrebelopp än av de värden som fastställer förolika slag av djur i skilda åldersgrupper på grundval av genomsnittspriserna pådessa djurslag av närmast före den 1 oktoberbeskattningsåret. Om sådant värde icke fastställts, t. ex. i fråga om särskiltdyrbara avelsdjur, får djuret upplagas lägst tiU av allmännasaluvärdet. Därest värdet å lagret, beräknat till anskaffnings- eUer återanskaffningsvärdetoch i förekommande fall efter avdrag för inkurans, uppgår till lägre belopp änsom motsvarar medeltalet av värdena å lagren vid utgången av de två närmastföregående beskattningsåren (jämförelseåren), må lagret vid beskattningsåretsutgång i stället upptagas till lägst ett belopp motsvarande förstnämnda värde ådetta lager efter avdrag av sagda medeltalsvärde. Därvidskola såsom värden å lagren vid jämförelseårens utgång hava upptagitsanskaffningsvärdena eUer, därest återanskaffningsvärdena å balansdagarna ifråga varit lägre, sistnämnda värden, i förekommande fall efter avdrag för inkurans.I fråga om djur på jordbruksfastighet gäller dock att värdet av djuren skallhava upptagits till fulla det värde som fastställt enligtföregående stycke eller till fulla allmänna saluvärdet. Föreligger sådant fallatt av nyssnämnda medeltalsvärde överstiger värdet av lagret vidbeskattningsårets utgång, må avdrag åtnjutas jämväl för det överskjutandebeloppet, därest en häremot svarande avsättning i räkenskaperna gjorts till lagerregleringskonto.Då avdrag för sådan avsättning medgivits, skall avsättningen återföras rillbeskattning nästföljande beskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyadavsättning till dylikt konto får prövas enligt bestämmelserna ovan. Ingå ilagret råvaror eller stapelvaror, må lagret av sådana varor eller del däravupptagas till lägst av värdet å tillgångarna i fråga beräknatefter lägsta marknadspris under beskattningsåret eller under något av denärmast föregående nio beskattningsåren. Därest sist angivna grund förvärdering av varulagret eller del därav tillämpats, skall vad ovan sägs omvärdering med hänsyn tagen till medeltalet av värdena å lagren vid utgången avde två närmast föregående beskattningsåren icke gälla. Utan avseende å vad förut stadgats angående den lägstavärdesättning å lagret, som vid inkomstberäkningen kan godtagas, må det lägrevärde ä lagret godtagas som skattskyldig med hänsyn till föreliggande risk förprisfall visar vara påkallat. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad i femte och sjätte styckena här ovan sägs angående detlägsta värde å skatlskyldigs varulager, som må vid inkomstberäkningen godtagas,har icke avseende å penningförvaltande företags och försäkringsföretagsplaceringar av förvaltade medel i aktier, obligationer, lånefordringar m. m.eller å skattskyldigs lager av fastigheter och liknande tiUgångar beträffandevilka en sådan värdesättning finnes icke vara godtagbar. Värdet å lager av nuavsedda tillgångar skall upptagas till vad som med hänsyn till risk förförlust, prisfall m. m. framstår såsom skäligt. Förvärvas aktie i svenskt aktiebolag av skattskyldig, somdriver bank-eUer annan penningrörelse eller försäkringsrörelse, eller av annanskattskyldig, för vilken aktien utgör varulagertillgång, och är det ickeuppenbart att den skattskyldige därigenom erhåller tillgång av verkligt ochsärskilt värde för honom med hänsyn till hans rörelse, må sådan nedgång iaktiens värde som beror på utdelning till den skattskyldige av medel, vilka vidförvärvet funnos hos det utdelande bolaget och icke motsvara tillskjutetbelopp, ej föranleda att aktien vid inkomstberäkningen för den skattskyldigeupptages till lägre belopp än som motsvarar hans anskaffningskostnad föraktien. Har denna, innan sådan utdelning skett, upptagits till lägre belopp änden skattskyldiges anskaffningskostnad, må aktien vid utgången av detbeskattningsår, varunder utdelningen äger rum, icke upptagas lill lägre beloppän aktiens värde i beskattningshänseende vid ingången av med liUäggav ett belopp, som motsvarar skillnaden mellan den skattskyldigesanskaffningskostnad för aktien och nämnda värde, dock högst av det utdeladebeloppet. Sker utdelning utan att det värde för aktien, som Ugger lUl grund förberäkningarna av den skattskyldiges inkomst, påverkas och medför detta att denskattskyldige efter överlåtelse av aktien eller upplösning av bolaget redovisarförlust, skall därifrån avräknas det belopp som motsvarar utdelningen.Utdelning som avses i detta stycke anses i första hand gälla andra medel änsådana som motsvara tillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie i detta styckeäger motsvarande tillämpning på andel i ekonomisk förening. Med tUlskjutetbelopp avses därvid inbetald insats. Avdrag för inkurans må icke medgivas med större belopp änvad den skattskyldige enligt vid självdeklarationen fogad utredning visar svaramot den konstaterade värdenedgången å lagret å balansdagen. Oaktat vad nu sagtsmå dock avdrag för inkurans medgivas av det lägsta utav lagretsanskaffnings-och återanskaffningsvärden, därest detta ej framstår såsomuppenbart opåkallat, eller med det högre procenttal därav som riksskatteverketkan hava för lagren inom vissa branscher eller hos vissa grupper avskattskyldiga angivit. Vid bestämmandet av lagrets anskaffningsvärde skall såanses som om de lagerlUlgångar, vilka kvarligga i lagret vid beskattningsåretsutgång, äro de senaste av den skattskyldige anskaffade eller av honomtillverkade. För tillgångar, som den skattskyldige framställt eller bearbetat,skola såsom anskaffningsvärde anses direkta tillverkningskostnader (materialkostnaderoch arbetslöner) ökade med ett tillägg som motsvarar vad som Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse av de indirekta tillverkningskostnaderna skäligen belöper ånu ifrågavarande tillgångar, därvid hänsyn dock icke behöver tagas liU ränta åeget kapital. Nedskrivning av värdet å rättigheter tUl leverans avlagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt må godkännas endast i den måndet visas, att inköpspriset för tUlgångar av samma slag å balansdagen understigerdet kontraherade priset, eller det göres sannolikt, att dylikt prisfall kommeratt inträffa innan tillgångarna levereras eller av den skallskyldige ioförändrat eller förädlat skick försäljas. Beträffande värdet å rättigheter lillleverans av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarierenligt ej fullgjorda köpekontrakt må nedskrivning av värdet därå godkännasendast i den mån den skatlskyldige visar, att inköpspriset för tillgångar avsamma slag å balansdagen understiger det kontraherade priset, eller det göressannolikt, att dylikt prisfall kommer att inträffa innan tillgångarnalevereras. Vad här är stadgat gäller särskilt då fråga är ombestämmandet av det år, varunder en inkomst skall anses hava åtnjutits eUer enutgift skall anses hava ägt rum. I sistnämnda avseende gäUer alltså, attinkomst skall anses hava åtnjutits under det år, då densamma enligt aUmäntvedertagen köpmannased eller enligt vad som beträffande jordbruk är allmäntbrukligt bör i räkenskaperna uppföras såsom inkomstpost, även om den ännu ickeav den skattskyldige uppburits i kontanta penningar eller eljest kommit honomtillhanda t. ex. i form av levererade varor, fullgjorda prestationer eller påannat härmed jämförligt sätt. Vad sålunda gäller i fråga om inkomstposterna harmotsvarande tillämpning i fråga om utgiftsposterna. I fråga om tiden förinkomst- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga grundertillämpas i allmänhet det förfaringssättet, att fordringar uppföras såsominkomst under det år, då de uppkomma, och att ränteintäkter hänföras tillinkomsten , pä vilket de belöpa, i bägge fallen oberoende av huruvidade verkligen influtit under nämnda år eller icke. Ä andra sidan lärer det varavedertaget, att förskottsvis influtna räntor, som till större eller mindre delbelöpa å ett kommande år, till denna del bokföringsmässigt hänföras till detsistnämnda årets inkomst. Har avverkningsrätt till skog upplåtits mot betalning, somskall erläggas under loppet av , må såsom intäkt upptagasden del av köpeskillingen, som influtit. Avdrag för minskning iingående virkesförråd m. m., vartUl upplåtaren kan vara berättigad, fördelasdärvid på de särskilda åren i förhållande till den influtna likviden. Om beskattningsmyndighet, med frångående av denskattskyldiges på hans räkenskaper grundade inkomstberäkning, såsom inkomst förett år beskattat vinst, som enligt de vid bokföringen tillämpade grundernaförst etl senare år framkommer såsom bokföringsmässig vinst, skall vidinkomstberäkningen för det följande år, då vinsten i bokföringen kommer till synes, det sistnämnda årets i bokföringen redovisade Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vinstresultat med hänsyn härtill justeras på sådant sätt,att den redan beskattade vinsten icke för det året ånyo tages till beskattning. Motsvarande gäller för det fall, att beskattningsmyndighetansett förlust, av beskaffenhet att avdrag därför får ske, icke böra beaktasvid inkomstberäkningen , under vUket den kommit tiU synes iräkenskaperna, eller beskattningsmyndighet eljest frångått denskattskyldiges bokföring i avseende, som kan hava inflytande på följande årsinkomstberäkning. Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , statsråden ,, , , , , , , , ,, , , . Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om rätten attredovisa skepp och skeppsbygge som lagertillgång, m. m. och anför. har antagit ett av Kungl. Maj.-tframlagt förslag om nya regler för sjöpanträtt och skeppshypotek m. m. (prop.1973:42, LU 1973:22, rskr 1973:272). Förslaget, som grundar sig på sjölågskommitténsdelbetänkande (SOU 1970:74) "Registrering av fartyg, sjöpanträtt och fartygshypotek,partrederi", innebär bl. a. en genomgripande revidering av sjölagen (1891:35s. De nya bestämmelserna skaU träda i kraft den dag Kungl. Ändringarna i sjölagen anses kunna få negativakonsekvenser i fråga om Varvsföretagens möjligheter att utnyttja skepp ochskeppsbyggen som nedskrivningsunderlag. Mot denna bakgrund har inomfinansdepartementet upprättats en promemoria (Ds Fi 1973:12) angående rättenatt redovisa fartygsbygge som lagertUlgång, m. m. Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts avkammarrätten i , , , länsstyrelsema iStockholms, samt . Föreningen auktoriseraderevisorer, , . Svenskarevisorsam fundet, , ,, och . Nuvarande ordning m. m. Inkomst av rörelse skall enligt 41 § kommunalskattdagen(1928:370, KL) beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Hänsyn skall därförtas liU in- och uigående lager av varor, däri inbegripet bl. a. råmaterial, hel-ochhalvfabrikat, samt till fordringar och skulder. Bestämmelser om värdering av varulager i rörelse finns ipunkt I av anvisningarna till 41 § KL. Genom hänvisning i 2 § förordningen(1947:576) om statlig inkomstskatt skall bestämmelserna tillämpas även vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Som huvudregelgäller att lagret vid beskattningsårets utgång inte får upptas tiU lägre beloppän av lagrets anskaffningsvärde eller tillverkningsvärde eUer, om återanskaffningsvärdetpå balansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommande faU efter avdrag för inkurans.Med tillämpning av endera av två supplementärregler kan i vissa fall lägrelagervärden medges. Såvitt avser tillgång, som den skattskyldige framstäUteller bearbetat, anses som anskaffningsvärde de direktatillverkningskostnaderna, dvs. materialkostnader och arbetslöner, ökade med etlbelopp som motsvarar den del av de indirekta tiUverkningskoslnaderna som skäligenbelöper på tiUgången. Inkuransavdtag medges högst med det belopp som denskattskyldige visar svara mot lagrets konstaterade värdenedgång på balansdagen.Dock medges i allmänhet avdrag av det lägsta av lagrets anskaffnings-eller återanskaffningsvärde. 1 de fall angivit högreprocenttal för inkuransavdrag för lager inom vissa branscher eUer hos vissagrupper av skattskyldiga skall detta gäUa. Det sagda innebär att den ibokföringen gjorda värdesättningen normalt godtas vid taxeringen såvida intelagret upptagils till lägre belopp än (av 95 =) av anskaffningsvärdet(i förekommande fall tillverknings- eller återanskaffningsvärdet). För vissa slag av lagertillgångar gäller särskUdavärderingsregler. Så skall penningförvaltande företags ochförsäkringsanstalters placeringar av förvallade medel i aktier, obligationer,lånefordringar m. m. eller skattskyldigs lager av fastigheter och liknandetillgångar upptas tUl vad som med hänsyn till risk för förlust, prisfall m. m.framstår som skäligt. I KL finns inte uttryckligt angivet hur fordringar, som enrörelseidkare får mot kunder på grund av kreditförsäljning eller arbete pålöpande räkning e. d., skall värderas. Såsom huvudregel torde gälla att sådanafordringar redovisas med nominellt belopp. Avdrag för nedskrivning medgesregelmässigt endast om den skattskyldige kan göra sannolikt alt fordringen ärosäker. De beslutade ändringarna i sjölagen innebär bl. a.att termen fartyg används som en gemensam beteckning för skepp och båtar (2 §).Med skepp avses fartyg vars skrov har en största längd av minst 12 m och enstörsta bredd av minst 4 m. Annat fartyg kallas bål. För skepp och skeppsbyggeinförs ett registrerings- och inskrivningssystem som påminner om det som nutillämpas inom fastighetsrätten. Båtar skall däremot behandlas som lösöre i aUmänhet. Den som med äganderätt förvärvar skepp, som inte ärregistrerat, är enligt de nya bestämmelserna skyldig att anmäla skeppet förregistrering (12 §). Vidare är den som med äganderätt förvärvar registreratskepp skyldig att söka inskrivning av sitt förvärv (14 §). Någon skyldighet allansöka om registrering eller inskrivning av skeppsbygge föreligger inte.Däremot har ägare till skeppsbygge rätt att få detta infört i ett skeppsbyggnadsregister. Registrering får ske äveninnan bygget påbörjats, förutsatt att detta genom byggnadsnummer och ritningeller annorledes kan identifieras på betryggande sätt (11 §). Överlåts registreratskeppsbygge, måste förvärvaren antingen låta inskriva sittförvärv eller också anmäla skeppsbygget för avregislrering (14 §). Inskrivningav rätt till skepp eller skeppsbygge kommer att medföra viktigarättsverkningar. Sedan inskrivning sökts för förvärv på grund av överlåtelse inbegripet beställning får skeppet eUer bygget inte tas i anspråk för annanfordran mot överlätaren än sådan som är förenad med panträtt eller retentionsrätti egendomen (19 §). Vidare skall vid köp från annan än rätte ägaren förvärvetlikväl gälla, såvida köparen i god tro sökt inskrivning och överlåtarensåtkomst varit inskriven när egendomen överläts (20 §). Rättsverkan som ansökanom inskrivning medför enligt 19 och 20 §§ bortfaller dock om ansökningen avslås(22 §). 1 promemorian anförs all en förutsättning för att en rörelseidkareskall kunna utnyttja viss tillgång som nedskrivningsunderlag är att tillgångeningått i rörelsen vid beskattningsårels utgång. Normalt vållar det inte någonsvårighet att fastställa huruvida så varit fallet. Del inträffar emeUertid attköpeavtal, betalning, leverans m. m. sker vid olika lidpunkter varav en delinfaller innan och en del efter balansdagen. I sådana situationer kan enligtpromemorian tvekan ibland uppstå om visst gods får behandlas som varulager irörelsen eUer om i stället en fordran skall anses ha uppkommit mot köparen. Beräkningav inkomst av rörelse skall ske på grundval av den skattskyldiges bokföring.Med hänsyn bl. a. härtill finns det enhgt promemorian åtskiUigt som talar föratt det inom civilrätten allmänt begagnade äganderättsbegreppel bör varavägledande jämväl för skatterätten. I civUrättsligt hänseende anses avyttratgods normalt tillhöra säljaren ända lill dess godset kommit i köparensbesittning eller för dennes räkning omhändertagits av tredje man (tradilionsprincipen).I följd härav torde - uttalas det i promemorian den som tillverkar maskiner e.d. vara berättigad att redovisa dessa som lagerlUlgångar intill dess leveransskett även om bindande försäljningsavlal träffats och betalning uppburitsdessförinnan. Att leveransen normalt skall ligga tUl grund för säljarensbokföring och därmed också för rätten till nedskrivning vinner enligtpromemorian även stöd av bestämmelserna i anvisningarna till 41 § KL om rätttill nedskrivning av värdet på rättighet till leverans av tillgångar enligt ejfullgjorda köpekontrakt. Dessa bestämmelser bygger nämligen på principen attde vanliga ned- och avskrivningsreglerna inte är tillämpliga på beställda meninte levererade tillgångar. Avdrag för ned- eller avskrivning på sådanatillgångar får åtnjutas endast i den mån verklig förlustrisk visas föreligga. 1promemorian anförs vidare att den konstaterade överensstämmelsen mellancivilrättens äganderätlsbegrepp och rätten till ned- och avskrivning vid inkomstbeskattningen i första hand avser andra lösörenän fartyg. För fartyg, som enligt nuvarande sjörättsliga bestämmelser ärinteckningsbara, gäller inom civilrätten särskilda regler. Det är exempelvistveksamt i vad mån traditionsprincipen är tiUämplig på inteckningsbart fartygoch fartygsbygge. Enligt promemorian finns det dock skäl anta att de nedskrivningsreglersom gäller för maskiner o. d. även skall tiUämpas i fråga om fartyg ochfartygsbyggen. Utformnmgen av förordningen (1966:172) om avdrag vidinkomsttaxeringen för avskrivning på köpekontrakt som avser fartyg m. rn. ochförarbetena tiU denna förordning tyder också enligt promemorian på attvarvsföretag f. n. får utnyttja inteckningsbara fartyg och fartygsbyggen somnedskrivningsunderlag intill dess leverans skett. Ipromemorian påpekas sammanfattningsvis att det på grund av det något oklararättsläget i och för sig kan vara vanskligt all fastställa i vilken omfattningde beslutade ändringarna i sjölagen kan komma att påverka varvens möjligheteratt utnyttja pågående arbeten som underlag för nedskrivning. Del framhållsemellertid att varvsföretagen i praktiken synes behandla fartygsbyggen och ickelevererade fartyg i enlighet med de regler som gäUer för lagertillgångar iallmänhet och att detta förfaringssätt av allt att döma godtas avtaxeringsmyndigheterna. Vidare anförs att man från varvsnäringens sida starktbetonat den ekonomiska betydelsen av att varven även får utnyttjapågående arbeten i resultatutjämnande syfte. Mot denna bakgrund föreslås ipromemorian att punkt 1 första stycket av anvisningarna till 41 § KL skall försesmed följande tillägg. Varvsföretag får, intill dess leverans skett, vidtillämpning av denna paragraf såsom lagertillgång upptaga sådant skepp ellerskeppsbygge, vara företaget utfört eller avser ulföra arbete av betydandeomfattning, utan hinder av att skeppet eller bygget genom köp, byte ellerdärmed jämförligt fång förvärvats av annan. Vad som avses med skepp framgår avsjölagen (1891:35 s. 1). Ändringen i KL föreslås träda i krafl med alländringarna i sjölagen träder i kraft. Den i promemorian redovisade uppfattningen, att det sedande i prop. 1973:42 föreslagna ändringarna i sjölagen trätt i kraft behövs ensärskild bestämmelse för att varvsföretagen i oförändrad omfattning skall kunnautnyttja pågående byggen som lagertUlgång vitsordas eller lämnas utan erinranav samtliga remissinstanser. I remissyttrandena riktas inte någon invändningmot att en bestämmelse av detta slag införs som ett tillägg till punkt 1 förstastycket av anvisningarna liU 41 § KL. Man godtar också allmänt den ipromemorian föreslagna utformningen av den särskilda nedskrivningsregeln. Inågra yttranden förordas dock smärre jämkningar av den föreslagnaförfattningstexten. Kammarrätten i ifrågasätter om det av förslaget klart framgår att någon ändring av rättsläget inte avses försådana i praktiken vanligen förekommande fall då fartyg inlagts på varv förreparation, modernisering, ombyggnad e. d. Den åsyftade avgränsningen tidpågående produktion av fartyg bör enligt kammarrättens uppfattning komma lUltydligare uttryck i författningstexten. anser attvissa problem kan uppstå då fråga är om nedskrivning på skepp som förvärvatsutifrån. föreslår därför att den särskUda nedskrivningsrättenbegränsas till varvsföretagens nyproduktion. Föreningen auktoriserade revisorerförordar att den föreslagna formuleringen "såsom lagertillgångupptaga" utbytes mot "på samma sätt som lagertillgång behandla". i anser all det ilagtexten bör anges när äganderätten och därmed även rätten tillvärdeminskningsavdrag på skepp och skeppsbyggen skatterättsligt övergår frånsäljare till köpare. Om det därvid klart utsägs att traditionen alllid äravgörande för rätten tiU värdeminskningsavdrag behövs inte specialbeslämmdsenrörande fartyg som förvärvats utifrån. Härigenom eUmineras bl. a. desvårigheter som enligt mening måste uppkomma när det gäller attavgöra vad som skall avses med "arbete av betydande omfattning".