prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — 1 Gävoelementet är iprincip ett mätt på i vilken utsträckning biståndsvillkoren avviker från marknadsmässiga villkor. För en gåvaär gävoelementet och för en kredit med s. k. IDA-villkor . Prop.1973:1 Bilaga 5 16 De rika ländernas bistånd räknat somandel av BNP ligger som nämnts kvar på en låg nivå. Beräkningar tyder på attbiståndsflödet inte ens kommer att ligga i närheten av 0,7 %-målet vid mittenav det andra utvecklingsårtiondet. U-ländemas andel av världshandeln harsuccessivt minskat och deras beroende avkommersiella krediter och privata investeringar har ökat. Inte heller har deprivata transfereringarna inneburit något finansiellt nettotillskott föru-länderna. Utflödet av räntor, amorteringar och utdelningar på investeringarhar under en följd av år överstigit inflödet. Det är naturligt att denna utveckling fårkonsekvenser för u-ländemas bedömning av sin ekonomiska och politiskasituation. På det ekonomiska planet kommer den inhemska resursmobiliseringenoch förlitandet på egna krafter alltmer i förgrunden när de externaresurstillskotten minskar. Den ökande betydelsen av att förlita sig på egnaansträngningar har emellertid också en politisk bakgrund och hänger samman meddessa länders ansträngningar att befria sig från beroendeförhållanden. Dennareaktion framträdde mycket tydligt under bl. a. i skärpta ochpreciserade vUlkor för att acceptera privata investeringar och i kritik motatt det internationella biståndet ofta använts som ett medel för politiskapåtryckningar. Att 1 ökande utsträckningförlitar sig på egna krafter kommer också att få konsekvenser förutvecklingssamarbetets utformning såväl bilateralt som multUateralt. När deegna insatsernas relativa betydelse ökar kommer självfallet de biståndsgivandeländernas inflytande att minska. Flera har redan vidtagit åtgärder föratt komplettera den politiska suveräniteten med nya viUkor för samarbetet pådet ekonomiska och industriella planet. I den internationella debatten, bl. a.vid , har u-ländema fört fram en rad krav på förändringar avutvecklingssamarbetets innehåll och former. I väsentliga avseenden har manfrän svensk sida härvid stött u-landskraven. Det gäller t. ex. kraven på attomformulera bi-ständsmålsättningen, deltagande i monetäraförhandlingar, en uppmjukning av biståndsvillkoren samt biståndets avbindning. I detta sammanhang bör också påpekas attden teknik för planeringen av utvecklingsinsatserna, den s. k.länderprogrammeringen, som börjat tillämpas bl. a. i FN-biståndet, har somutgångspunkt att mottagarlandets egen planering skall bestämma samarbetetsinriktning. Först när så sker kan mottagarlandet samordna de bilaterala ochmultilaterala biståndsgivamas insatser med sina egnautvecklingsansträngningar. Länderprogrammeringen blir på så sätt ett viktigtinstrument för att möjliggöra enutveckling i enUghet med u-landets egna önskemål och värderingar. Dennamålsättning avspeglas i den planerings- och avtalsteknik som tillämpas i dendirekta svenska biståndsgivningen. Prop.1973:1 Bilaga 5 17 Frågan om särskilda åtgärder till förmånför de minst utvecklade har alltsedan FN:s första konferens förhandel och utveckling (I) varit föremål för uppmärksamhet inomolika FN-organ. De resolutioner som antagits i denna fråga har varit allmänthållna. De har utmynnat i att särskilt intresse borde ägnas de minst utveckladeu-länderna inom ramen för de åtgärder som vidtas för samtliga . Orsaken till denna brist på konkretionhar i första hand varit avsaknaden av allmänt erkända kriterier för attfaststäUa om ett u-land skall räknas till kretsen av minst utvecklade u-länder.Vid FN:s generalförsamling fastställdes emellertid tre kriterierhärför. Bruttonationalprodukten får sålunda inte överstiga 100 doUar percapita. Industriproduktionens värde skall inte uppgå tiU avbmttonationalprodukten. Slutligen skall läskunnigheten inte omfatta mer änhögst av befolkningen. Enligt generalförsamlingens beslut förklarades 25u-länder uppfylla kraven. 16 av dessa länder ligger i . Eftersom de minst utvecklade u-ländernaär mindre attraktiva som investerings- och handelspartners och dessutom iallmänhet saknar större strategisk betydelse för stormakterna har demissgynnats i den internationella biståndsgivningen. De får i genomsnittmindre utvecklingsbistånd per capita än övriga . Det totala bilateralabiståndsflödet till de minst utvecklade utgör f. n. avDAC-ländemas samlade bilaterala biståndsinsatser. En mer väsentlig ökning av biståndet tilldessa länder kan främst förväntas ske inom ramen för den biståndsverksamhet somde mellanstatliga organisationerna bedriver. Det är mot denna bakgrandnaturligt att i internationella förhandlingar tagit ställning för merakonkreta åtgärder till förmån för de minst utvecklade . a. i , vars styrelse beslutat att en extratilldelning skall ske för att vidga FN:s planeringsramar för de minst utveckladeu-ländema med ca 55 milj. dollar för perioden 197376. har i enlighethärmed utfäst sig att, under fömtsättning att lämnar sittgodkännande, ge ett extrabidrag på 3 milj. dollar tiU UNDP för detta ändamål.Under anslaget C 1. Bidrag till intemationella biståndsprogram kommer attredovisas särskilda svenska insatser för de minst utvecklade ocksåinom ramen för andra intemationeUa organ. Andelen svenskt direkt bistånd tUl deminst utvecklade u-ländema, , är väsentligt större ängenomsnittet för i-landsgrup- 1 Gruppen omfattarföljande länder: : , , , , , ,, , , , , , , , ,; : , , , , , ,, ; : , 2 Ri/isdagen 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 5 18 HärtUl kommer betydande åtemppbyggnads-stöd tiU ,som antas komma att innefattas i gruppen. Ett huvudskäl till vårt i jämförelse medandra länder mycket omfattande direkta stöd till de minst utveckladeu-länderna är den klara bo-skUlnad som görs mellan kommersiella transaktioneroch biståndsinsatser. Andra i-länders bistånd är i betydande utsträckningknutet till kommersiellt intressanta projekt och dessa finns i regel i andraländer än de minst utvecklade. Detta förhåUande belyser också de svårighetersom ligger i vägen för en betydande ökning av DAC-ländernas direkta biståndtill de minst utvecklade . Den av FN definierade gruppen av minstutvecklade innefattar länder i vilka den sociala och ekonomiskapolitiken utformas på olika sätt. I denna grapp finns sålunda vilkasutvecklingspolitik klart inriktas på en utveckling präglad av social ochekonomisk utjämning likaväl som länder där dessa strävanden helt saknas. Ilinje med de allmänna principerna för bilaterala utvecklingssamarbetemed u-ländema har vårt direkta bistånd också till grappen minst utveckladeu-länder i första hand inriktats på länder vUkas regeringar för en ekonomiskoch social utvecklingspolitik präglad av utjämningssträvanden. Utgifterna för svenska katastrofinsatseri har ökat kraftigt . Under /70uppgick utbetalningama för ändamålet till 6 milj. kr. De ökade till 22 milj.kr. under påföljande budgetår och uppgick till ca 90 milj. kr. Även om det sistnämnda beloppet är exceptionellt högt medanledning av krisen på , pekar ändå utvecklingen på behovet avbetydande reserver på biståndsanslagen, som kan utnyttjas med kort varsel. Iinternationella katastrofsituationer kan svensk statlig hjälp förmedlas såvälav FN-organ som av enskilda organisationer; även direkta insatser kan bliaktuella i synnerhet för länder med vUka har ett mera omfattande direktutvecklingssamarbete. uppdrog åtgeneralsekreteraren att tillsätta en katastrofkoordi-nator. Med hänsyn till denkorta tid som katastrofkoordinatorn varit i verksamhet föreUgger ännu mycketbegränsade erfarenheter. har kanaliserat medel för enmindre insats genom katastrofkoordinatorn. Väsentligt större insatser hargjorts genom andra organ, t. ex. och barnfond(). En effektiv katastrofberedskapförutsätter snabba och smidiga samarbetsformer. Inom hardärför inrättats en kata-strofgrapp med företrädare för departementet, SIDA ochRöda Korset. Grappen har till uppgift att ge förslag om svenska insatser ochden utformning som dessa bör ges. I olika uppkommande situationerbedömer 1973:1 Bilaga 5 19 denockså vUken kanal som är mest ändamålsenlig för den svenska biståndsinsatsen. Hittillsvarandeerfarenheter visar att det på biståndsanslagen behövs en ganska betydandereserv för bekostande av direkta katastrofinsatser, dvs. insatser som inte i förvägkunnat planeras eller föratses. En del av denna reserv kan behöva tas i anspråkunder /74 för nya insatser i och hjälp till ochBangladesh på grund av årets dåliga skördeutfall. För /74beräknas en katastrofreserv på preliminärt ca 110 milj. kr. Härav upptas 100mUj. under anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete och resterandemedel på anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. I förra årets statsverksproposition föratskickadesen allmän översyn av den svenska biståndspolitiken. Maj:t har bemyndigatmig att tillsätta en parlamentarisk utredning för att göra denna översyn somberör hela fältet av frågor rörande deltagande i det internatio-nallautvecklingssamarbetet. Denbiståndspolitiska utredningen bör också beakta resultaten av andra utredningarinom ifrågavarande område. Hit hör dels de slutfördautredningarna om biståndets samhällsekonomiska effekter och det svenskaindustribiståndets utformning, dels utredningen om inriktning och organisationav forskning med anknytning till u-landsproblem, vilken väntas avge sittbetänkande . Även det principförslag angående som lämnats av ledningsgruppen för översynen av () kan tas upp i samband med utredningens överväganden ombiståndsmyn-digheternas framtida organisation. För /74 förordar jag entotal ökning av biståndsanslagen med 312,5mUj. Häri ingår en beräknad utgiftsökning på ca 0,7milj. för för internationelltutvecklingssamarbete och för viss personal vid beskickningar imottagarländerna. Dessa kostnader är direkt hänförliga tillutvecklingssamarbetet men redovisas även fortsättningsvis på anslaget A 1.Utrikesförvaltningen. Härmed skulle de samlade anslagen för internationelltutvecklingssamarbete uppgå till 1 562,5 milj. kr. för /74. Anslagsökningen sker i enlighetmed den metodik som faststäUt för den långsiktiga utvecklingen avanslagen för internationellt utvecklingssamarbete. Planeringsramarnakan, i enlighet med beslut om att den fortsatta årligaanslagsökningen i ab- solutatal skall bli minst lika stor som under det löpande budgetåret, beräknas tUl 1875,0 milj, kr, för /75 och 2 187,5 milj, kr. för budgetåret1975/76. Planeringsramar för budgetåren 1973/741975/76 milj, kr. 1973/74 1975/76 Förvaltning, utbildning, mation m. m. Av de 5 625,0 milj, kr, som enligtförslaget skulle utgöra den samlade planeringsramen för perioden1973/741975/76 beräknas 1 884,0 iiiUj. disponeras för bidrag tillinternationella biståndsprogram medan 3 572,5 milj. kr. skulle utgöraplaneringsram för det direkta samarbetet med i första hand programländerna.För förvaltning, utbUdning, rekrytering och information beräknas 52,5 milj. kr.för / 74, 56,0 milj. kr. för /75 och 60,0 milj.kr. för /76. är fördelningenav planeringsramarna på anslag att betrakta som indikativ. Förskjutningar i denena eller andra riktningen mellan andelama för multilateralt resp, bUateraltbistånd måste nämligen kunna ske för att ta hänsyn till omständigheter som nuinte kan förutses. Sålunda kan det multilaterala anslagets storlek budgetåren1974/75 och 1975/76 komma att behöva ökas som ett resultat av bl, a. dennyligen inledda förhandhngen om en ny påfyllnad av Internationellautvecklingsfondens () resurser. I förra årets statsverkspropositionanfördes att flera insatser som redovisats på det bilaterala anslaget harmiUtilateral karaktär. Detta gäller i första hand bidragen tUl FN:sbefolknlngsfond (UNFPA) och ()forskningsinsatser på familjeplaneringens område samt bidraget tillUNCTAD/Internationella handels-centmm (ITC). I syfte att åstadkomma enklarare redovisning av de samlade anslagens fördelning på bilaterala ochmultilaterala ändamål bör dessa bidrag föras över tUl anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. I vad avser UNFPA har som ytterligaremotiv för den föreslagna överföringen tillkommit det av FN:s generalförsamlingnyligen fattade 1973:1 Bilaga 5 21 beslutetom fondens framtida förvaltning. HärtUl återkommer jag i samband medredovisningen av medelsbehovet. Överföringen av bidragen till WHO germöjlighet till en mera samordnad handläggning och prioritering av samtligabidrag tUl de snabbt växande internationella forskningsprogrammen. Självfalletbör även fortsättningsvis handläggningen av ärenden rörande specialdestineradebidrag till mellanstatliga organisationer ske i nära samråd mellan departementetoch SIDA. Trots överflyttningen bör det bilateralaanslaget beräknas till 960,0 milj, kr, med hänsyn till nya hjälpinsatser somkan aktualiseras i samt för utökning av biståndet till vissaprogramländer och andra mottagare av svenskt bistånd. Vissa utfästelser till internationellabiståndsprogram som hittUls uttryckts i dollar redovisas i dennastatsverksproposition med jämna kron-belopp. Detta gäller med avseende på nyautfästelser eller sådana som innebär en reell ökning av redan gjordautfästelser. Härigenom kommer utfästelserna att avse fasta belopp, ochreservationer till följd av växelkursvariationer kan undvikas. Ifortsättningen kommer så långt som möjligt våra utfästelser tillinternationella organ att anges i kronor. Bidrag tfll internationella biståndsprogram 1971/72Utgift 228 136 756 Reservation 215 833 477 1972/73 Anslag 455 850 000 1973/74 Förslag 550 000 000 FN:sutvecklingsprogram (UNDP) UNDP:s verksamhet syftar till att genomtekniskt bistånd och förinvesteringsverksamhet påskynda u-ländernasutveckling. Detta sker genom insatser, som finansieras av UNDP ochifrågavarande mottagarland gemensamt och som verkställs av ochandra institutioner. FN-medlemmamas bidrag till UNDP är frivilliga och anmälsvid årliga bidragskonferenser. För uppgick bidragen tillca 270 milj, dollar eller ca . Härav svarade , som ärprogrammets näst största bidragsgivare, för , Det av UNDP antagna reformprogrammet, sombl, a. innebär övergång till länderprogrammering, decentralisering avprogrammeringsarbetet till fältet och en omorganisation av ,har skapat föratsättiungar för en effektivare verksamhet i enlighet med den s,k. Behandlingen i UNDP-styrel-sen under1972 av de första 35 länderprogrammen har visat på möjligheter tUl en samladoch rationell flerårsplanering av FN-insatserna med direkt anknytning tillmottagarländemas egna utvecklingsplaner. Prop.1973:1 Bilaga 5 22 Ett väsentligt inslag i UNDP-arbetet ärden översyn av resursemas länderfördelning som styrelsen inlett på bl. F. n. fördelas UNDP-resurserna efter mycket aUmänna kriteriersom bl. a. medfört att relativt utvecklade länder t. ex. i Öst- och Sydeuropaerhåller inte oväsentliga belopp från UNDP. Den nu inledda översynen bör enligtsvensk uppfattning syfta till att UNDP-resurserna omfördelas till iegentlig mening och då särskilt tUl de minst utvecklade. UNDP-styrelsenhar förutom denna mera långsiktiga översyn av frågan om resursernasländerfördelning också som en mera omedelbar åtgärd beslutat om en extraresurstilldelning på drygt 55 mUj, dollar till de minst utvecklade u-ländema.Därav förutses minst 30 milj, dollar tillhandahållas genom ökade bidrag frångivarländerna. tUlkännagav regeringen i enlighet medriksdagens bemyndigande att man avsåg höja det svenska bidraget (/74) tiU 29 milj, dollar, dvs, med . Härutöver anmäldes med förbehåll för godkännande ett särskUtbidrag på 3 milj, dollar tUl de minst utvecklade ianledning av den nämnda extra bidragsmålsättningen för dessa länder. Densvenska bidragsutfästelsen för kan således beräknas uppgå tUlsammanlagt 32 milj, dollar vUket motsvarar ca 157,4 milj. kr. anmälde ytterligare fem länder särskilda bidrag till deminst utvecklade . Det utfästa beloppet för detta ändamål uppgårsammanlagt till 6,3 milj, dollar. Totalt räknar UNDP med att erhålla minst 293milj. dollar för , vilket skulle innebära en ökning med knappt 9 %.Denna beräkning bygger bl, a, på bedömningen att , som är programmetsstörsta bidragsgivare och som vid bidragskonferensen ej gjorde någon bidragsutfästelse,kommer att lämna ett oförändrat bidrag. Jagförordar att Kungl, Maj:t begär godkännande av den gjordautfästelsen för och inhämtar bemyndigande att, om denfortsatta utvecklingen motiverar detta, vid bidragskonferensen görautfästelser, omfattande jämväl bidrag till de minst ut vecklade ,för verksamhetsåren 1974 och 1975 (budgetåren 1974/75och 1975/76) med 170 resp. 185 milj. kr., vUket motsvarar drygt 35 och38 milj, dollar, Verksamheten i är inriktadpå insatser för bam och mödrar i den fattiga världen i form avsjukdomsbekämpning och hälsovård, grundläggande teoretisk och praktiskutbildning samt åtgärder på näringsområdet, insatser i vad avserfamiljeplanering sker företrädesvis inom ramen for hälsovårdsprogram för bamoch mödrar. deltar , i enlighet med styrelsens rekommendationer, iökad omfattning i UNDP:s länderprogrammering. Vid sidan av det långsik- Prop.1973:1 Bilaga 5 23 tigautvecklingsarbetet har en viktig uppgift att fylla även som förmedlareav katastrofbistånd. :s verksamhet finansierashuvudsakligen genom frivilliga bidrag från medlemsregeringarna. Av det totalabidragsflödet, som uppgick tUl 60,8 milj. doUar, utgjordes drygt 70 %av statiiga bidrag medan nationalkommittéer och andra privata bidragsgivaresvarade för återstoden. fastställde ett bidragsmål om100 milj. dollar att uppnås , Det svenska statliga bidraget har underde tre ökats från 20 milj. kr. till 30 milj. kr. år 1971och 40 mUj, kr. Av de totala statiiga bidragen svarade år 1971för , vilket gjorde till den näst största bidragsgivaren i absolutatal efter . I enlighet med beslut harutfästelse gjorts att de svenska bidragen under verksamhetsåren 1973 och 1974(budgetåren 1973/74 och 1974/75) skall uppgå till 45 resp, 50 mUj. /74 beräknar jag sålunda ett medelsbehov av 45 milj. kr. Jagförordar vidare att Kungl, Maj:t inhämtar bemyndigande att avgeutfästelse för (/ 76) med 50 milj. kr. Världsbanksgruppen, som omfattarVärldsbanken (), Internationella utvecklingsfonden () ochInternationella finansieringsbolaget (IFC), svarade under verksamhetsåret1971/72 för en utlåning om sammanlagt ca . I vad avser världsbanksgruppen kanaliserassvenska biståndsmedel uteslutande genom . IDA:s medel tillhandahålls genombidrag från i första hand de industrialiserade medlemsländerna, de s. k. partI-länderna, IDA:s långivning är koncentrerad till de fattigare bland u-ländemaoch avser i första hand infrastmkturella investeringar. En växande del avutlåningen avser socialt betydelsefulla projekt inom t, ex, utbildning,landsbygdsutveckling och urbanisering, lDA:s utlåning sker på synnerligen mjukavillkor lånen har en löptid , varav är amorteringsfria, ochlöper utan ränta men med en administrations-avgift på 3/. Som redovisats i prop. 1971: 1 (bil, 5,s. 25) innebar överenskommelsen om en tredje påfyllnad av IDA:s resurser attde rika länderna utfäste sig att fördubblasuia årUga bidrag från 400 milj. dollar tUl 800 milj. dollar förtreårsperioden 197173. anslutning till överenskommelsen har godkäntsav (prop. 1971: 1 bil, 5, s. 25, UU 1971: 2, rskr 1971: 73). Sverigesbidrag till uppgår i enlighet härmed tUl 34 milj. dollar uttryckt iUS-dollams guldparitet vilket motsvaras av 177,7 milj.kr. Prop.1973:1 Bilaga 5 24 1971_73.Medelsbehovet för /74 är således 177,7 milj, kr. Som närmare redovisats i prop, 1971: 128och prop, 1972: 1 (bU. 5, s. 28) kimde överenskommelsen på grund av dröjsmålmed den amerikanska kongressens godkännande ej träda i kraft vid avseddtidpunkt. Först , med försening, ratificerade USAöverenskommelsen, som alltså trätt i kraft. /74 är det sista bidragsårsom täcks av den nu gällande överenskommelsen. En internationell förhandlingom en ny fjärde resurspåfyllnad har redan inletts med sikte på enprincipöverenskommelse . Från svensk sida bör man delta aktivt iförhandlingarna om den fjärde påfyllnaden av IDA:s resurser. Särskild vikt börläggas vid att organisationen klart baserar sin verksamhet på delåntagande ländemas egna utvecklingspolitiska målsättningar, U-ländema bör gesett förstärkt inflytande över utnyttjandet av bidragen tUl , bör därmed få en allt starkare anknytning till riktiinjema i FN:sutvecklingsstrategi. Afrikanska ().Förhandlingarna om upprättande av en till ADB knuten multilateralutvecklingsfond för () slutfördes ,Fondens stadga, som undertecknades i av ADB och 13stater, beräknas träda i kraft . () upprättassom en separat och i juridisk mening självständig internationell organisationmed egen stadga och egna beslutande organ. ADB:s president skall dock exofficio vara president även i ADF. Vidare skall fonden i huvudsak utnyttjabankens stab. Förhållandet mellan ADF och ADB kan närmast jämföras med till , En viktig och internationellt nyskapandeprincip för samarbetet inom ADF är att det röstmässiga inflytandet harfördelats lika meUan , som representeras av ADB, och deicke-regionala medlemsländerna, i första hand i-länder. Den röstmässiga likafördelningen återspeglas även i styrelsens sammansättning. ADF skall ha som grundläggande syfte attbistå ADB att i ökad utsträckning bidra till den ekonomiska och socialautvecklingen i bankens medlemsländer samt att främja samarbete, inkl. regionaltsamarbete, och ökad internationell handel. För att uppnå detta syfte skall ADFlämna lån till afrikanska medlemsländer, vilkas ekonomiska situation ochframtidsutsikter kräver utveckluigsfinansiering på mjuka vUlkor. ADF:s resurserskall baseras på frivilliga bidrag från medlemsländerna och ADB. 1973:1 Bilaga 5 25 Förslag om godkännande av stadgansbestämmelser rörande immunitet och privilegier kommer att i annan ordningföreläggas av Kungl. De bidragsutfästelser som lämnades vidundertecknandet av stadgan uppgår till totalt 86 milj. dollar för en förstatreårsperiod. Med reservation för godkännande lämnades från svensksida utfästelse om ett bidrag motsvarande 5 milj. dollar. De nordiska ländemasbidragsutfästelser uppgick sammanlagt till 17 milj. dollar. Riksdagenanvisade för detta ändamål motvärdet till 3 milj. dollar under budgetåret1969/70. Detta belopp täcker medelsbehovet för den första svenskainbetalningen tUl ADF . Det är ännu oklartnär stadgan kommer att träda i kraft och därmed vid vilken tidpunktinbetalningarna skall äga rum. Då den andra inbetalningen kan aktualiserasredan under /74 förordar jag att motvärdet av 1 milj. dollar,dvs. kr., anvisas för att täcka ett eventuellt medelsbehov härför. ADBhar kommit in med framställning om personalbistånd och bidrag tillförinvesteringsstudier utanför ramen för de ordinarie bidragen till ADF. ADB:sutiåning har endast i mindre utsträckning kommit de fattigaste medlemsländerna tilldel, då villkoren i första hand räntesatsen inte är anpassade till dessaländers ekonomiska situation. Det kan emellertid förväntas att ADF:skreditgivning i stor utsträckning kommer att inriktas på dessa länder. Ettsvenskt bidrag tUl förinvesteringsstudier i de minst utvecklade u-ländema iAfrika skulle kunna bidra till att fondens verksamhet effektiviseras. Bidragetskulle utgöra ett direkt komplement till insats i ADF. Medhänsyn härtill förordar jag att lämnar ett engångsbidrag om 2,5 milj.kr. samt att medel härför anslås för /74. Det samlade medelsbehovetför bistånd genom ADB och ADF uppgår därmed till 7,4 milj. kr. under budgetåret1973/74. Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB). presenterade IDB ett underlag fördiskussion med i-länder utanför regionen beträffande dessas eventuellamedlemskap i banken. Man föreslår att dessa länder tillskjuter sammanlagt 750milj. Härav skall hälften, dvs. 375 milj. doUar, inbetalas till lDB:sspecialfond . Den resterande hälften avser tillskott tiUbankens ordinarie kapital. Förslaget har mötts med invändningar från flera avde berörda länderna. Kritiken har i första hand avsett bidragens storlek ochfördelning, representationen i styrelsen samt upphandlingsreglerna. Det kommersannolikt att dröja innan ett internationellt beslut bUr aktuellt. Sverigeföljer emellertid utvecklingen noggrant.