prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Som nämnls i avsnitt 1.2 föreligger vissasvårigheter att avgöra vilken investeringsutveckling som krävs för att anpassaproduktionen tiU efterfrågan. För att få en praktiskt användbar beräkningsmetodhar investeringarna, efter reduktion med väntad produktivitetsstegring,förändrats i takt med den beräknade efterfrågeökningen. Vidare har vissabeslutade program och engångsprojekt beaktats. Som exempel kan näranasuppförandet av en ny utrikesterminal på . Inomvägväsendet beräknas trafikvolymen öka med per åi underlångtidsbudgetperioden, vilket är en långsammare takt än vad som varit falletunder . Det även vid en oförändrad nivå på vägbyggnadsanslagen snabbtstigande vägkapitalet kräver emellertid en viss uppräkning av driftanslagen föratt det ökade underhållsbehovet skall kunna tUlgodoses. Målsättningen förvägbyggandet innefattar bl. a. ökad satsning på kollektiv trafik samtmUjöförbättrande och trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Televerketsinvesteringar omfattar investeringar dels i telenätet, dels irundradioanläggningar för distribution av radio- och TV-programmen.Medelsförbrakningen för dessa ändamål beräknas uppgå till ca 810 milj. kr.under /74, varav ca 40 milj. kr. Investeringarnai telenätet har bedömts mot bakgrand av den väntade teletrafikutvecklingen.Denna trafik fömtses öka . Mot denna trafikökning har ansettssvara en ökning av investeringarna . Vadgäller rundradioanläggningar har medel beräknats för bl. a. en fortsattutbyggnad av sändamätet för . Medelsförbrukningenför statens järnvägars investeringar beräknas uppgå till drygt 350 mi}j. kr.under /74. (Milj.kr., fasta priser) 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ ring 1967/68 75 76 77 78 -1971/72 + 75 - 5 -33 + 29 +21 +17 +21 +24 -27 -50 -14 -0,9 + 9 - 9 arnahar räknats upp med hänsyn till den förväntade trafik- ochpro-duktiviletsutveckUngen. Utvecklingenav luftfartsverkets investeringar domineras av ett fåtal stora objekt. Medelhar beräknats för färdigställandet av en ny utrikesterminal på Arlandaflygplats, för färdigställandet av flygledarskolan på Stump samt för arbeten påden nya flygplatsen i , övriga investeringsbehov har bedömtsmot bakgrand av den förväntade trafikutvecklingen. Medelsbehovetför postverkets investeringar har beräknats med utgångspunkt i att den totalapostvolymen kommer att ligga på i stort sett oförändrad nivå under perioden.Särskild hänsyn har tagits till vissa större pågående byggnadsprojekt, bl. a.färdigställandet av ett bangårdsposthus i . Ifråga om sjöfarten föratses en fortsattrationaUsering av lots- och fyrväsendet. Underperioden komraer två stora havsisbrytare och en raindre isbrytare, avsedd iförsta hand för , att levereras. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagitstUl de drift- och kapitalkostnader som följer av en utökad isbrytarflotta. Anslagettill vatlenfallsverket beräknas bibehållas på en hög nivå.Efterfrågeprognosen för elektrisk kraft innebär en ökning med per årunder . Produktionen har hittiUs i huvudsak varit baserad påvattenkraftstUlgångar. Den väntade starka ökningen av efterfrågan på elkraftkomraer emellertid att täckas genom utbyggnad av framför allt kärnkraftverk. Underperioden /78 skall enligt beslut tre aggregat vidRinghals sättas i drift. har förelagts förslag om byggande av ettfjärde aggregat. Vattenf allsverkets förhandlingar med Mellan-Svensk KraftgrappAB har resulterat i en överenskoraraelse ora bildandet av ett aktiebolag förgeraensara utbyggnad av Forsraarks atomkraftstation. Det första aggregatetberäknas komma att tas i drift Prop,1973:125 20 Endast en del av vattenfaUsverkets investeringskostnader idetta sammanhang har inräknats här, eftersom huvuddelen avinvesteringskostnaden beräknas kunna finansieras via upplåning. Utgifternaunder denna ändamålsgrapp avser huvudsakligen inkomst-överföringar tillhushållen i form av allmäima bambidrag och bostadstUlägg för barnfamUjer.Statsbidrag tUl barnomsorgen utgör en växande del av ändamålsgrappen. Vidareingår statens utgifter för bidragsförskott (utgifterna för underhållsbidrag tiUbarn för vilka ersättning inte kan tas ut av den underhåUsskyldige) och den delav statens bidrag tUl social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. Utgiftsutvecklingenför barnbidragen bestäms av bidragsnivån och befolkningsutvecklingen.Bambidragsbeloppet höjdes från . perbarn och år. Barnbidraget utgår till omkring 1 miljon barnfamiljer med ca 1,8miljoner barn. Antalet bam i bidragsberättigad ålder beräknas komma att stigaunder hela den aktuella perioden. Vid beräkningen har hänsyn även tagits tUleffekterna av den föratsätta nettoinvandringen. Både de statliga ochstatskommunala bostadstilläggen tUl barnfamiljer höjdes kraftigt den 1 april1972. Höjningen avsåg såväl bidragens storlek som de bidragsberättigandehyresnivåema. höjdes åldersgränsen från 16 tUl . Statensutgifter för dessa ändamål har därigenom stigit väsentligt. I åretsstatsverksproposition föreslås att de statskoraraunala bostadstilläggen den 1januari 1974 utvidgas så att de även omfattar låginkomsttagare utan barn. Deutgifter som denna reform medför har i långtidsbudgeten förts tilländamålsgruppen bostäder. I statsverkspropositionen föreslås vidare attnuvarande hyresgränser för ensamstående med bam förskjuts nedåt med 100 kr.Därigenom kommer bostadstiUäggen tUl de flesta enförälderfamUjer attytterligare förstärkas. De barn vars föräldrarlever åtskilda är genom bidragsförskotten garanterade ett särskUt ekonomisktgrundskydd. Bidragsförskottens års-Stöd till bamfamiljer m. m. kr., fastapriser) Genomsnitt------------------------- Anslag Anslagsförändring tiU ProcenlueU" Genomsnitt Ug procen-------------------------- 1973/74 förändring lig procenlueU tueU föränd- 1974/1975/ 1976/ 1977/ 1973/74- förändrmg ring 1967/68 75 76 77 78 1974/75 1973/74- -1971/72 1977/78 +9,0 4063 +126 +105 +106 +107 +3,1 +2,6 belopphöjdes från av basbeloppet, som denövre åldersgränsen höjdes från 16 tUl . Kommunerna bevUjas statsbidragmed av nettokostnaderna för varje kalenderår i efterskott. Härigenommåste vid beräkningen av ifrågavarande anslag för långtidsbudgetperioden dehöjningar av basbeloppet som inträffat t. o. m. utgången av /74beaktas. Barnomsorgen blir av alltstörre betydelse när det gäller samhällets service till barnfamUjerna. Ar 1966fördubblades bidraget till anordnande av barnstugor och ett särskUt lånestödinfördes. Även driftbidragen förbättrades. Nya höjningar av statsbidragen tUldriften av daghem och fritidshem genomfördes och den 1 januari1972. Dessa åtgärder har bidragit tUl en betydande utbyggnad av antaletbamstugeplatser. Antalet platser i daghem och fritidshem uppgick tillöver 60 000. I årets statsverksproposition föreslås att driftbidraget tUldaghem och tiU fritidshem höjs fr. o. m. /74 med . per plats och år. Vidare föreslås en höjning av anordningsbidraget tUldag- och fritidshem med . per plats från den 1 januari 1973.Komraunernas möjligheter tUl fortsatt utbyggnad av barnomsorgen förbättrashärigenom avsevärt. Mot bakgrund av kommunernas uppgifter om den planeradeutbyggnaden och med hänsyn tiU förslagen om en ökad statiig bidragsgivning kanca 25 000 nya platser i daghem och fritidshem beräknas bli påbörjade underbudgetåren 1972/73 och 1973/74. beräknas deimahöga utbyggnadstakt kvarstå. Den 1 januari 1969infördes statsbidrag till kommunala farailjedaghera. beräknasantalet platser uppgå tUl ca 45 000. Rätt till statsbidrag inträder först närkommunens organiserade barnomsorg i form av daghem och fritidshem nått en vissomfattning uttryckt i platser per invånare. Denna s. k. kvotregel kommer underlångtidsbudgetperioden att successivt minska i betydelse genom den förväntadeutbyggnaden av daghemsplatser vUket bl. a. kommer att medföra att antalet statsbidragsberättigadefamUjedaghemsplatser förväntas öka . Sedan1960-talets början har utgiftema för arbetsmarknads- och regionalpolitikenökat mycket kraftigt. steg utgifterna i fastapriser inom denna ändamålsgrupp med i genomsnitt . De snabbtväxande anslagen är ett uttryck för en höjning av ambitionsnivån, men hänförsig också tUl ökade insatser tUl följd av den höga takten i näringslivetsstrakturomvandling. De särskilda sysselsättningsstimulerande insatser somgjordes under /72 är också av väsentlig betydelse i sararaanhanget. Arbetsmarknadoch regionalpolitik (Milj. kr., fasta priser) Genomsnitt-Anslag---------------- Anslagsförändring tUl ProcenlueU Genomsnitt lig procen- 1973/74------------- r-förändring lig procenlueU tueU föränd- 1974/1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 förändring ring 1967/68 75 76 77 78 1974/75 1973/74 1971/72 1977/78 +16,4 3 918 +359 +119 +64 +77 +9,2 +3,7 Långtidsbedömningarnaför denna ändamålsgrapp inkluderar inte kostnader för eventueUastabUiseringspolitiskt motiverade insatser. För att uppfylla målet om enjämnare fördelning av sysselsättningsmöjligheterna mellan olika regioner ochbranscher krävs även i fortsättningen betydande insatser såväl i fråga omåtgärder som syftar.tUl ökad rörlighet mellan yrken och regioner som i frågaom regionalpolitiskt stöd. Vadangår de rörlighetsfrämjande åtgärderna förutsätts en fortsatt utbyggnad avarbetsmarlmadsutbUdningen. Antalet personer i utbildning antas öka med ca 5000 . Fr. o. m. höjs enligt förslag iprop. 1973: 60 utbildningsbidragen som bidragen blir beskattade. Desysselsättningsskapande insatserna i form av beredskapsarbeten har beräknats fåen i huvudsak oförändrad omfattning jämfört raed riksstatsförslaget för budgetåret1973/74. Utbyggnaden av skyddade verkstäder antas ske i samma takt somhittills. Detta leder tUl en fortsatt ökning av driftbidragen tUl dessaverkstäder. Omfattningen av bidrags-givnragen till halvskyddad sysselsättningberäknas öka . Anslagentill kontant stöd vid arbetslöshet består av medel till erkändaarbetslöshetskassor, oraställningsbidrag ra. 1973: 56 föreslås ettnytt kontant arbetsraarknadsstöd fr. o. ra. förnytUlträdande på arbetsmarknaden och andra som inte tillhör arbetslöshetskassorna.Vid samma tidpunkt höjs dagpenningbdoppen för de arbetslöshetsförsäkrade ochvidare förlängs ersättningstiden. Finansie-rmgen läggs om. Statenbidrar med 1/3 och arbetsgivarna med 2/3 av kostnaderna för dd kontantaarbetsmarknadsstödet. Samma fördelning gäller för grundbidraget tUlarbetslöshetskassorna. Statsbidragen tUl arbetslöshetskassorna ökar kraftigtsamtidigt som dagpennuigen och det kontanta arbetsmarknadsstödet beskattas.Anslagsbehovet / 74 beräknas tiU 680 milj. kr. och /75 tUl 950milj. Ifråga om regional utveckling har Kungl. Maj:t i prop. 1973: 50 föreslagit enfemårig ram på 2 500 milj. kr. för låne- och bidragsverksamhelen. Samtidigtföreslås viss utvidgning av stödverksamheten och förbättringar i låne- ochbidragsvillkoren. I långtidsbudgeten har beaktats en erfarenhetsraässigeftersläpning av utbetalningarna. Idenna ändaraålsgrapp ingår skatteutjäraningsbidrag, skattebortfallsbidrag ianledning av skattereform samt särskilt bidrag tUl kommunema i sambandmed den skatteomläggning sora trädde i kraft . Skatteutjämningsbidragensyftar huvudsakligen till att stödja komrauner, landstingskorarauner ochkyrkliga korarauner raed svag skallekraft. Enligt nu gällande regler utgår delsbidrag för att tillförsäkra ett visst skatteunderlag, dels bidrag vid högutdebitering. Dämtöver utgår i särskilda fall ytterligareskatteutjäraningsbidrag bl. a. i saraband raed kora-raunsararaanläggningar.Anslagsbehovet påverkas sålunda frärast av skatteunderlaget och avutdebiteringen. Utvecklingen av dessa faktorer har medfört en kraftig ökning avstatens utgifter för skatteutjäraningsbidrag . Bidragensvarade för ineraot av koraraunemas samlade inkomster. På Gotiandoch i vissa norrlandslän svarade staten genom bidragen för raellan 1/4 och 1/3av koraraunernas inkomster. De lägsta bidragen fick koraraunerna istorstads-orarådena. I proposition tiU åretsriksdag (prop. 1973: 44) har lagts frara förslag till ändringar iskatteutjäraningssystemet. Förslaget innebär en betydande ökning av bidragenfrån staten till koraraunema och landstingen. I förhållande tUl nuvarandesystem ökar bidragen raed 370 mUj. Liksom i det nu gällandesystemet garanteras korarauner och landsting viss skattekraft, sora relaterastill raeddskattekraften i landet. Skattekraftsgarantin varierar i huvudsak raeddet geografiska läget. De bidrag som f. n. utgår till primärkommuner med högreutdebitering än raedelutdebiteringen föreslås avskaffade. De kyrkligakoraraunema föreslås i fortsättningen få sararaa skatteutjäraningsbidrag soraår 1973 raed en årlig feraprocentig uppräkning av föregående års bidragsbelopp. Till grund förberäkningama av utvecklingen av skatteutjämningsbidragen ligger sararaaantaganden rörande inkorastutvecklingen sora för långtidsbudgeten i övrigt. Denkraftiga anslagsökningen till 1974/75 är en återstående helårseffekt avskatleuljäraningsreforraen, sora föreslås träda i kraft . Skatteborlfallsbidragenskall kompensera koramunerna för det inkomstbortfall som uppstår tUl följd av1970 års skattereform. Detta bortfall har beräknats till 1 250 milj. kr. Bidragen trappas av i takt med att skatteunderlaget ökar. TUl gmnd förberäkningen ligger samraa antaganden om lönesummeutveckling och medelutdebiteringsom redovisats för skatteutjämningsbidragen. (Milj.kr., fasta priser) Procentuell Genomsnitt-förändring lig procenlueU förändring 1973/74 1977/78 Genomsnitt- Anslag Anslagsförändring till ligprocen- 1973/74------------ - tueU föränd- 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 ring1967/68 75 76 77 78 1974/75 1971/72 särskih bidrag tiU kommunema +265 +46 +59 +55 +7,3 +325 +105 +88 +78 +13,4 +5,9 -60 -59 -29 -23 -5,0 -3,8 Delsärskilda bidraget tid kommunerna utgår fr. o. m. med 122 milj. kr. Bidraget ger kommuner och landsting kompensation för den skatteomläggnmgsom trädde i kraft . Kompensationen avser att täcka denmerkostnad som uppkomraer för kommuner och landsting genom att finansieringenav den sänkta inkomstskatten fr. o. m. , underriksdagsbehandlingen förändrades från höjd mervärdeskatt till höjdarbetsgivaravgift. Dennaändamålsgrupp domineras av anslaget tUl lånefonden för bostadsbyggande, somför /74 föreslagits uppgå lUl 2 680 mUj. I nedanståendetablå har tUl anslaget /74 lagts ett belopp om ca 400 milj. kr.,motsvarande en beräknad reservationsmedels-förbrukning under detta budgetår.Bland övriga anslag märks statens bosättningslånefond och lånefonden förkoraraunala raarkförvärv. Förtioårsperioden 19651974 har uttalat sig för ettbo-stadsbyggnadsprograra på en railjon färdigställda lägenheter. Under deförsta åtta åren av , dvs. t. o. ra. , beräknas mer än 80 %av programrad ha genomförts. Statligabostadslån från lånefonden för bostadsbyggande utgår i huvudsak till ny- ochombyggnad. Bostadslånels storlek besläras sora en given andel av ett i varjesärskUt fall framräknat låneunderlag. Vid nybyggnad beräknas låneunderlagetmed utgångspunkt i kostnaderna för mark, exploatering av marken, grundläggningoch byggnad. Vid orabyggnad motsvarar låneunderlaget den godkända kostnadenför arbetet. För kommuner och allmännyttiga företag uppgår bostadslånet till av det på detla sätt beräknade låneunderlaget, för bostadsrättsföretag medkomraunal insyn tiU , för sraåhus sora skaU bebos av lånta- (Milj.kr., fasta priser) Genomsnitt- Anslag Anslagsförändring tiU Procentuell Genomsnitt- lig procen-mell förändring1967/68 1971/72 1973/74 --------------- förändring 1974/1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 75 76 77 78 1974/75 lig procenlueU förändring1973/74 1977/78 3 425 +20 +162 +265 +225 +0,6 garentill och i övriga fall till . Återstående del av kapitalbehovet får täckasgenora lån på kapitalraarknaden. Destatliga lånen löper med en ränta som motsvarar statens egen upplåningsräntamed tUlägg för vissa administrativa kostnader. tillämpas en räntapå . Huvuddelenav det statiiga kreditstödet tUl bostadsändamål från bostadslånefonden äruppbyggd som ett paritetslånesystera. Systeraet omfattar hus sora påbörjatsefter och innebär att be-talnmgen av ränta och araorteringpå det statliga lånet skall orafördelas i tiden enligt särskilda regler.Avsikten är att kapitalkostnadema och därmed hyreskostnaderna i hus av äldreårgång skall stå i paritet med kapitalkostnadema för nybyggda hus. Dennaomfördelning sker raed hjälp av en av fastställd basannuitet ochparitetstal sora fastställs av Kungl. Genoraatt raultiplicera basannuiteten (för flerfarailjshus ) med låneunderlageterhåller man den kapitalkostnad som får belasta huset . Denna s.k. baskostnad skall i första hand täcka kostnaderna för upplåningen avbottenlån på kapitalraarknaden. I den mån beloppet inte räcker för att ävenbetala ränta på det statliga lånet enligt de nominella vUlkoren (7,ränta) tUlförs skillnaden statslånet som en skuldökning. multipliceras basannuiteten först med paritetstalet,varefter den således justerade basannuiteten multipliceras med låneunderlaget.Paritetstalet återspeglar byggnadskostnadsutvecklingen somförflutit sedan fastigheten färdigställdes. Vid en fortlöpandebyggnadskostnadsstegring multipliceras basannuiteten sålunda med ett årligenväxande paritetstal. Paritetslånesystemet bygger således på att baskostnadensuccessivt ökar för att efter raedge full förräntning avstatslånet. Vid fortsatt ökning av baskostnaderna kan araorteringen av lånetpåbörjas och fullföljas i ökande takt. Desenaste årens mycket höga bostadsbyggande har i förening med en viss dämpningav efterfrågan lett till en ökning av antalet outhyrda lägenheter på flera orteri landet. Det är mot denna bakgrund svårt att på bedöma utvecklmgenav nyproduktionen av bostäder. I årets statsverksproposition har ramen förantalet nyproducerade, statsbelänadelägenheter beräknats ge utrymme för 80 000 sådana lägenheter såväl förinnevarande år som för . I långtidsbudgeten har sarama antagande omnyproduktionens omfattning fått gälla även för de återstående åren underperioden. Nedgången i nyproduktionen frigör resurser som möjliggör en ökadombyggnads- och förbättringsverksamhet. 1973: 21 framläggs förslag omökat kreditstöd till saneringsverksamheten och en utvidgning av beslutsramenför detta ändamål. Den förskjutning mot större andd småhus som ägt mm under1972 har föratsatts bli bestående och för hela perioden räknas andelen småhusligga på . Vidareantas beräkningsmässigt att den nuvarande räntenivån består och attparitetstals- och låneunderlagsnivån i enlighet med antagandet om fasta priserinte påverkas av byggnadskostnadernas utveckling . I långtidsbudgetenberäknas vid dessa antaganden anslagsbehovet öka med i genomsnitt underperioden /741977/78. En inte oväsentlig del av anslagsbehovet beror på denskuldökning på paritetslånen som följer av de här gjorda föratsättningama ochav att systemet föratsatts i oförändrad form tillärapas . 3.9Hälso-, sjuk- och socialvård Dennaändaraålsgrapp orafattar utgifter för statliga och statsunder-Stöddavårdoraråden. Den största posten utgörs av statsbidrag till den psykiatriskasjukvården. överenskoraraelserora ändrade bidragsregler för den psykiatriska sjukvården och regler förfinansieringen av vissa provinsialläkares pensionering godkändes av riksdagen1972. Driftbidragen är eraellertid fixerade endast för åren 1972 och 1973.Eftersom parterna ännu inte träffat överenskommelse om driftbidragen för tidenfr. har driftbidragen i fasta priser fr. o. ra. budgetåret1974/75 schablonmässigt tagits upp raed sararaa belopp sora för budgetåret1973,74. Kostnadema för avlösning av statens pensionsåligganden beträffandeprovinsialläkare och läkare inora mentalsjukvården kan däremot överblickas föraUa de nu aktueUa budgetåren. Destatliga utgifterna för kroppssjukvård och allmän hälsovård avser en radmyndigheter på detta oraråde, statiiga sjukhus, statsbidrag till olika forraerav hälso- och sjukvård samt en viss del av kostnaderna för de kommunalaundervisningssjukhusen. Förkarolinska sjukhuset har föratsetts en viss ökning av driftkostnaderna tillföljd av tUlväxten av befolkningsunderlaget inora sjukhusetsupptagningsoraråden. Vid akademiska sjukhuset i kommer ett nyttvårdavdelningsblock för främst nervsjukdomar att tas 1974. För dessasjukhus har beräkningarna skett med utgångspunkt i nuvarande gmnder församarbetet med övriga finansiärer. Hälso-, sjuk- och socialvård (Milj. kr., fasta priser) Genomsnitt- Anslag------------------------ Anslagsförändring lill ProcenlueU Genomsnitt lig procen- 1973/74---------------------- förändring lig procenlueU tueU föränd- 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 fö-ändring ring 1967/68 75 76 77 78 1974/75 I9'73/74 1971/72 1977/78 sjukvård m. m. +46 +35 +50 +53 + 1,6 +1,5 -3-5+1 - - 0,2 -0,2 -4+3+1+1-0,9 + 6 +2 +1 +1 +10,3 +4,0 Beträffandebidragen till de kommunala undervisningssjukhusen föreligger avtal om statensbidrag för tiden fram till . För resterande del av periodenhar bidragen antagits ligga kvar på en i stort sett oförändrad nivå.Vidareutbildningen av läkare beräknas bli ytterligare utbyggd underlångtidsbudgetperioden. Slatsbidragskostnaderna tUl driften av folktandvårdenoch tUl utrustning av polikUniker för folktandvård bortfaller som enkonsekvens av förslaget om ikraftträdande av en allmän tandvårdsförsäkring den1 . Nykterhetsvårdensutveckling kännetecknas av att de frivilliga och öppna vårdformema ökatkraftigt medan antalet tvångsintagningar minskat. Nykterhetsvårdensanstaltsutredning har lämnat ett betänkande i december 1972.Anstaltsutredningen föreslår, med utgångspunkt från platsantalet den 1 juli1972, en minskning av platserna vid de erkända vårdanstalterna med omkring 300och en ökning vid de enskilda vårdanstalterna med omkring 150. Förändringarnaföreslås i huvudsak bli genomförda under budgetåren 1973/74 och 1974/75. Enfortsatt utbyggnad av platsantalet vid behandlings- och inackorderingshem förnarko-tUfamissbrukare föratses . Anslagentill ungdomsvården avser främst de statiiga ungdomsvårdsskolorna. Under de senasteåren har koraraunernas egna vårdresurser byggts ut så att de i störreutsträckning än tidigare erbjuder ett alternativ till vård iungdorasvårdsskola. har förstärkningen av ungdomsvårdsskolomasresurser alltmera inriktats på en utbyggnad av den öppna vården utanförskolorna. förutses inte någon expansion av deninstitutionella vården vid ungdomsvårdsskolorna. Denöppna åldringsvården har fått allt större betydelse. a. har den socialahemhjälpen, som främst är inriktad på åldringar, handikappade och bamfanuljer,expanderat mycket kraftigt. Drygt 300 000 åldringar och handikappade beräknasfå social hemhjälp . budgetåren1974/751977/78 påverkas av att antalet personer beräknas fortsättaatt öka . a. denna bakgrund har förutsetts enfortsatt ökning av utgifterna för statsbidrag till social hemhjälp. Samhälletsåtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen avutgifterna härför t. ex. förtidspensioner och invaliditetsersättningar inomfolkpensioneringen redovisas under andra ändamålsgrupper. Här redovisasutgiftema för bidrag till särskolor, till tekniska hjälpmedel, ra. Organisationenav hjälpmedelsverksamheten har setts över och nya regler tillämpas fr. o. m. år1973. Dessa innebär bl. a. att vissa förbrukningsartiklar lämnas ut genomapoteken och betalas från sjukförsäkringen. Även på annat sätt harverksamheten kunnat förenklas både för samhället och de handikappade. SålundatUIhandahåller sjukvårdshuvudmännen numera ett stort antal enklare hjälpmedelför den dagliga livsföringen utan statsbidrag. För dessa hjälpmedel kompenserashuvudmännen i annan ordning. Statsbidragsgivningen till synhjälpmedel föreslåsbli utvidgad fr. o. ra. /74 tUl att även omfatta viss dd avkostnaderna för sådana specieUa glasögon som starropererade personer behöver. Iändamålsgrappen ingår slutligen statens kostnader för arbetarskydd. Undersenare delen av och har utgifterna för dettaändamål ökat starkt. Sålunda har arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensmöjligheter att aktivt ingripa på arbetsplatsema ökat. Tillkomsten avarbetsmedicinska institutet innebar en samordning och förstärkning avresurserna för utredning, undervisning och forskning på arbetarskyddsområdet.Fr. har institutets verksamhet integrerats iarbetarskyddsstyrelsen.