prop · FW03135 · 1973-12-31 00:00:00 — Överbefälhavaren, chefen för armén och försvaretsrationaliseringsinstitut biträder en övergång efter hand lill infanteriutbUdningvid P 1 och P 10. framhåller att en del av de värnpliktiga därefter kanfördelas på andra infanleriförband så att exempelvis P I :s etablissement iEnköping friställs. Chefen för armén anser däremot att hänsynen lill operativakrav, befolkningsutvecklingen i östra och de värnpUktssocialaproblemen talar för att nuvarande antal fredsförband i denna region behålls påsikt. För utbUdning av hemvärn och personal ur frivilligaförsvarsorganisationer krävs vidare enligt arméchefen stor tiUgång påinstruktörer, fordon, utbildningsmateriel av oUka slag m. m. Dessa resurser börlill stor del hämtas från ell regemente. Såväl S 1 i som P 1 i Enköpingmåste enligt chefen för armén behållas, det senare som infanteriförband omdessa uppgifter skall kunna lösas i fortsättningen. Överbefälhavaren framhåller alt del vid övergång lillinfanteriutbildning vid P 1 är nödvändigt att flytta PKAS. Med tanke på hurpansartrupperna i huvudsak avses bli använda i krig är del enUgl hans uppfattning lämpligt all förlägga både PS och PKAS tillSkåne. Utredningens påslående om förshtningsgraden på övnings- och skjutfältanser han hksom vara obestyrkta. Chefen förarmén anser alt beslutet om lokaliseringsorl för PKAS och PS bör anslå tillsman har fått bättre underlag beträffande pansartruppernas krigsorganisationoch därmed en helhetsbild av kraven på fredsorganisationen i övrigt. 1avvaktan på detta anser chefen för armén all PS t. v. bör ligga kvar i Skövdeoch PKAS i . förordar en lokaUseringav PKAS till Södra skånska regementet (P 7). Överbefälhavaren,chefen för armén, och i Uppsalalän samt TCO-S biträder att AKS flyttas från . Flyttningen bör enligtöverbefälhavaren, chefen för armén och försvarels rationaliseringsinstitut skesnarast. Vid val av lokaliseringsort för AKS har överbefälhavaren ocharméchefen ansett vara lämpligast på grund av all flyttningen dit anseskunna genomföras snabbi, tiU de lägsta kostnaderna och oberoende av andraorganisationsförändringar. En flyttning av AKS tUl förordas även avlänsstyrelsen och i län saml kommun. Dessa anför altÖrebro län har haft oväntad befolkningsminskning som tUlstor del har drabbat kommun. Utvecklingen på arbetsmarknaden ärlikartad. centrala läge framhålls Uksom tillgången på disponibel markoch närbelägna övnings- och skjutfält. kommun framhåller vidare attkommunen har gjort stora investeringar för att skapa en studievänlig miljö medbl. a. lämpliga sludiebosläder. Chefen förarmén avstyrker en flyttning av AKS till dels på grund av all denskolenhet som utredningen föreslår skall uppsättas där är alltför heterogen,dels för att behovet övningstrupp måste tillgodoses i konkurrens med andraskolor. saknar vidare framhåller arméchefen beteendevelenskaplig utbUdningpå högskolenivå. En förläggning till försvårar vidare enligt arméchefensnabba förflyttningar till förband för samövningar saml elevernas hemresorunder utbildningstiden, främst de med flyg till . iSkaraborgs län och kommun finner del däremot angelägel alt militärskolverksamhet lokaliseras lill . kan inle finna alt densamlokalisering till av AKS och vissa andra skolor som utredningenföreslår innebär några avgörande fördelar. Institutet förordar därför attskolan i stället lokaliseras till , eller . kan finna bör i första hand komma i fråga somlokaliseringsort. Institutet understryker emellertid att man före ell sådantbeslut måste ha möjlighet att la ställning till utvecklingen förvärdförbandet på den tänkta förläggningsorten. Underlag för en sådan bedömningfinns enUgl institutet inte i föreliggande betänkande. Institutet föreslårdärför att en kompletterande utredning om lokaUseringsort för skolan snarastutförs. Kravet pä en sådan utredning stöds av TCO-S som dock förordar all AKSsamlokaliseras med i . 1 saml Nr 135 finner del angeläget att beslutnu fattas om att flytta AKS från . Från marksynpunkt är både ochÖrebro godtagbara som nya förläggningsorter. och i län bedömer all AKSinte kan bU kvar på sin nuvarande plats och föreslår att en flyttning av AKSfrån till närmare undersöks. FGS anför att om FGS skall vara kvar i sedan AKShar flyttats därifrån måste den på annat sätt tillgodoses med de funktioner AKSfullgör f. n. Delta kan ske antingen genom all helt eller delvis tillgodosefunktionerna inom FGS eller också genom alt föra över dessa till annan mUilärenhet i . Överbefälhavaren och chefen för armén avstyrker att S 1flyttas från . Enligt deras uppfattning kan S l:s område även iframtiden disponeras för militära ändamål på grund av att de civila kraven påområdet har minskat. anser inle attutredningen har visat att hänsynen till andra angelägna samhällsintressen iUppsala motiverar ett beslut om S 1 :s elabUssemenl. Institutetanser inte heller all de driflekonoraiska besparingarna är så stora att maninte kan avvakta en fördjupad bedömning av i varje fall signaltrup-pemas totalautveckling, innan beslut fattas om och vart regementet eventueUt skall omlokaliseras. i län och kommun utgår frånatt befolkningstillväxten i kommun blir mindre än den myckel snabbatillväxt som generalplan grundar sig på. Kommunens markbehov blirdärför enligt deras uppfattning mindre än vad som redovisas i generalplanen. framhåller att fastighelsnämndenännu inte har kunnat slutföra en påbörjad utredning av vissa förhållanden somhänger samman med den s. k. Kungsängsledens sträckning över försvaret tillhörigmark i . En för försvaret godtagbar lösning av denna fråga kanemellertid enligt nämndens mening inte undanskymma alt trycket från andrasamhällssektorer mot S 1 :s övningsområden kan förutses efler hand bli såstarkt att förbandet kan ligga kvar. Under dessa förutsättningaranser nämnden det motiverat all beslul om alt flytta S 1 med anslutna skolorfrån fattas när annat lämpUgl etablissement blir ledigt i samband medförändringar i arméns fredsorganisation. i län framhåller all en flyttning avP 1 och PKAS från skulle fä större negativa återverkningar påsysselsättningen och kommunalekonomin i denna kommun än de som skulle drabbaUppsala kommun om S 1 med anslutna skolor och AKS skulle flyttas från denkommunen. framhåller att P 1 och PKAS svarar for av dentotala sysselsättningen i medan motsvarande procenttal förUppsala kommun är . Del är därför uppfattning altEnköping vid en nedläggning av P 1 måsle tillföras något annat Irupputbildningsförband.Landstinget i län delar denna uppfattning och förordar S 1 om dettaförband inte kan stanna i . och anser att Enköpingär ett godtagbart alternativ om S 1 måsle flytta från . mening är det emellertid inle lämpUgt att fatta ett så långtgåendebeslut innan underlag finns för en mer långsiktig syn på de berördatruppslagens utveckling. förutsätter att de civilanstäUda vid P 1och PKAS kan beredas sysselsättning i samband med att S 1 flyttas tillEnköping. Kommunen finner del dessutom utomordentligt viktigt att den minskningav personalen som har förutsatts ske enUgt förslag avchefen för armén inte genomförs under sådana former alt personalen tvingasflytta. Personalminskningen bör enligt kommunen ske genom naturliga avgångar såatt den personal som önskar följa med förbandet vid S 1 :s omlokalisering frånUppsala kan beredas sysselsättning i . finner tanken på attfinansiera lönsamma ralionaliseringsinvesleringar genom någon form av lånutanför den militära utgiftsramen mycket tilltalande. är emeUertidrörlig kredit nödvändig för all utredningens förslag skall kunna genomföras. Försvarets fredsorganisationsulredning fick iuppdrag alt som ell led i lokaliserings- och arbetsmarknadspolitiken skyndsamtutreda förutsättningarna för att förlägga ett nytt fredsförband till ort i övreNorrlands inland. Utredningen skulle bedrivas i två etapper. 1 den förstaetappen skulle de lekniskl-ekonomiska förutsättningarna klarläggas oeh lämpligaplatser inventeras. 1 den andra etappen skulle beräkningarna omsättas på eneller högst två alternativa platser. I direktiven angavs att det nya förbandet borde inriktaspå utbildning av jagar-, gränsjägar- och fältjägarförband samt spaningsförband.Förbandet borde dimensioneras för grundutbildning enligt tre alternativ, nämhgen500, 1 000 eller 1 500 värnpliktiga. Alla tre alternativen skuUe belysas avutredningen. Resultatet av den första etappens arbete har utredningenvåren redovisat i delbetänkandet (Ds Fö 1970:6) Förutsättningar för attförlägga ett nytt förband i norr, del I. I betänkandet konstaterar utredningen inledningsvis altundersökningen rörande förläggning av ett förband till det inre av övreNorrland inte ligger hell i linje med utredningens ursprungliga direktiv. Utredningsresultatetär nämligen avselt att utnyttjas som ett av utgångsvärdena vid lokaliserings-och arbetsmarknadspolitiska överväganden. Av den anledningen har utredningenutgått från att investeringskostnaderna för det nya förbandet kommer attbestridas utanför den militära utgiftsramen. Utredningen anser vidare att direktiven innebär att endastförhållandena i och bör studeras, varvid deorter i det inre av dessa län som redan nu är centralorter för större områdenbör beaktas. 1 den ort dit förbandet förläggs bör enUgt utredningen bl.a. nuvarande serviceutbud utan omfattande kostnader kunna byggas ul och kommunikationernavara goda. Mot denna bakgrund har utredningen närmare undersöktorterna , , , , och . Vid bedömningen av vilken av nämnda orter som bör föreslässom förläggningsort för det nya förbandet tillmäter utredningen de militäraeffektivitetskraven stor betydelse. Vidare bör kasernetablissement samtövnings- och skjutfält ge goda ulbildningsbetingelser. Arbetsmiljöns utformningbedömer utredningen också vara mycket viktig. Förbandet bör enligt utredningeninriktas på att bU betraktat som ett eUtförband och ges en förläggning ochfritidsmiljö som är trivsam för anställda och värnpliktiga. Utredningen bygger sina övervägande på visst underlag somhar inhämtats från militära och civila myndigheter, bl. a. från chefen förarmén. Enligt arméchefens uppfattning kan endast alternativet medgrundutbildning av 500 värnpUktiga komma i fråga, om del nya förbandet skallupprättas som ett förband av jägartyp. Arméchefen har på anmodan av utredningenäven undersökt förutsättningarna för alt vid det nya förbandet gmndulbUda 1 000resp. 1 500 värnpliktiga med inriktning på skytteutbildning. Om förbandetinrättas med denna utbildningsinriktning, medför detta enUgt arméchefensuppfattning alt minst ett resp. minst två infanteriregementen i Mellansverigemåste dras in. Utredningen finner för sin del att starka skäl talar för attförbandet inrättas för grundutbildning av 500 värnpUktiga. För detta alternativtalar bl. a. de länkbara lokaUseringsorlernas invånarantal och möjligheter atterbjuda en från bl. a. värnpliktssocial synpunkt godtagbar service ochfritidsmiljö. Enhgt utredningens beräkningar behövs sammanlagt 195 fastanställda vid ett förband för grundutbUdning av 500 värnpliktiga. I de bådaandra alternativen med grundutbildning av 1 000 och 1 500 värnpliktiga behövsen fast personal av 290 resp. 362 anställda. Enligt utredningens uppfattningkan en fullgod rekrytering näs endast med det minsta alternativet. Utredningenanser alt det vid ett sådant förband finns förutsättningar för att lokaltrekrytera civil personal och plulonsofficerare. Delta är enUgl utredningen enav förutsättningarna för etableringen av förbandet. Enligt utredningen bör stor omsorg läggas vid utformningenav kasernetablissemenlel och mUjön i övrigt. I detta arbete börpersonalorganisationerna och kommunen medverka på ett tidigt stadium. Utredningen har studerat tillgången på mark i deundersökta orterna. Av dessa anser utredningen från övningssynpunkt vara olämpUgt som förläggningsort för det nya förbandet pågrund av ogynnsamma mark- och terrängförhållanden. Även och Sorselehar enligt utredningen olämplig övningsterräng. På dessa orter uppstår ocksåmerkostnader för att anlägga vägar inom tänkbara övningsområden. ,och är enligt utredningen lämpliga från övningssynpunkt. Markförhållandenai och är mest gynnsamma och sinsemellan ungefär likvärdiga.Övningsområdet i har dock större utvecklingsmöjligheter.Utredningen framhåller vidare alt domänverket anser att skogsvärdel i Lyckseleär högre än i , Vid sin bedömning av kommunikationerna i de undersöktaorterna finner utredningen all samtliga har möjlighet till järnvägstransporterför materiel och personal. Däremot finns flygfält endast i anslutning tillLycksele. Detta har dock otillräckUg kapacitet för de persontransporter medflyg som enligt utredningens uppfattning är en förutsättning för all lokaliseraett förband lill det inre av . Övriga orter saknar flygfält, varför enförläggning av förbandet till någon av dessa innebär att ett helt nytt flygfältmåste anläggas. Från lokaliseringssynpunkt anser utredningen att , ,och har bättre förutsättningar att inrymma det nya förbandetän och . Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att del ärmöjligt alt i , och skapa gynnsammautbildnings-betingelser för de förbandslyper som i första hand har studerats.Utredningen anser att det inte är nödvändigt att i första etappen la StäUningtill typen för det nya förbandet. Utredningen anser dock att starka samhälls-och värnpUktssociala skäl talar för att förbandets storlek begränsas till enutbildningskapacitet av omkring 500 värnpliktiga under grundutbildning. De militära myndigheterna ställer sig i sinaremissyttranden i huvudsak negativa till all förlägga ett nytt fredsförbandtill övre inland. Om ett nytt förband skall sältas upp i bördetta enligt överbefälhavarens uppfattning förläggas inom KaUx försvarsområde.Han utgår ocksä från att investeringskostnaderna för förbandet kommer attbestridas utanför den militära utgiftsramen. Flertalet civila myndigheterunderstryker all ett nytt förband kommer all inverka positivt påsysselsättningen i den berörda orten. Beträffande förbandets storlek anserflertalet remissinstanser att ett förband för grundutbildning av 500värnpliktiga är del mest fördelaktiga alternativet. iVästerbottens län bedömer dock att ett förband i med hänsyn lillortens offentliga och enskilda service utan svårighet skulle kunna ta emot enutbildningskontingent på 1 000 värnpUktiga . Chefen för armén, domänverket och Försvarsverkens civUapersonals förbund (FCFP) anser alt goda bostäder och skolor är en förutsällningför en god rekrytering. I flera remissvar understryks vidare att det för entillräcklig rekrytering är nödvändigt alt skapa sysselsällningsmöjUgheterockså för de anställdas familjemedlemmar. Chefen för armén framhåller i dettasammanhang alt utredningen inle har visat hur man skall uppnå de kravutredningen uppställt för en fullgod rekrytering. 1 saml Nr 135 Inga erinringar har gjorts mot utredningens synpunkter på kasernetab-Ussemenletsutformning. De flesta remissinstanserna delar också utredningensuppfattning att , och är de orter som i förstahand bör komma i fråga för lokalisering av det nya förbandet. Överbefälhavaren,chefen för armén, och i länförordar av de tre orterna. , ,och länsarkitekten i och sammanläggningsdelegeradeför kommunblock anser alt en lokalisering till är allföredra. Sedan utredningen redovisat resultatet av första etappenav sin utredning om förutsättningarna att förlägga ell nytt förband till övreNorrlands inland, fick den i uppdrag att inrikta utredningsarbetets andra etapppå en förläggning av det nya förbandet till . Särskild vikt skuUeläggas vid att studera och kostnadsberäkna behovet av åtgärder för alt skapa engod arbets- och fritidsmiljö för fast anställda och värnpliktiga. Resultatet avdetla utredningsarbete har utredningen redovisat i delbelänkandet(Ds Fö 1971:1) Förutsättningar för all förlägga ett nytt förband i norr, del 2. Utredningen har som utgångspunkt för denna etapp haftmilitära effektivitetskrav, återverkningarna av det nya förbandet påfredsorganisationen, arbets- och frilidsmiljön för anställda och värnpliktiga,behovet av anställd personal samt samhäUsstrukturen i . Även i denna etapp har underlag inhämtats från militäraoch civila myndigheter. Utredningen har sålunda bl. a. anmodat chefen för arménatt utreda om annan utbildning än för jagar- och skytleförband skulle vara lämpUgför det nya förbandet. Arméchefen har med anledning därav redovisat studier omatt alternativt förlägga ett trängförband eller ett ingenjörförband tillArvidsjaur. Del förstnämnda alternativet innebär att T 3 flyttas från SoUefteå lillArvidsjaur och att 1 3 i läggs ned. Del andra alternativet innefattar enflyttning av 3 i till . Arméchefen förordar trängförbandsallernalivet.Enligt utredningens uppfattning bör emellertid endast etablering av ell nyttjägarförband komma ifråga. Redanunder den första etappen av utredningsarbetet kom utredningen fram till attförbandet skulle byggas upp för en utbUdningskapacitel av omkring 500värnpliktiga under grundutbildning. Utredningen anser emellertid all även ettförband med 650 värnpUktiga kan godtas. Med en utbildningskontingent av dennastorlek kommer det nya förbandet att omfatta de nuvarande grundutbildningskonlingenlernaför fälljägar- och jägarförband vid I 5 i och K 4 i . Utredningen har beräknat att det vid ett förband av dennastorlek behövs sammanlagt 196 anställda. Till dessa kommer behov av civilpersonal på dellid för lokalvård samt för marketenteri och fritidslokaler.Antalet arbetstillfällen för civil personal beräknas till sammanlagt ca 80. Om den utbildning som bedrivs vid K 4 flyttas övertill det nya förbandet i , bör detta enligt utredningenbehålla K 4:s namn och förbandstraditioner. Utredningen går också in på frågan om följdverkningarnaför fredsorganisationen i övrigt, om ett nytt förband sätts upp i Arvidsjaur.Om förbandet får den utformning som utredningen har förordat, räknar den medatt 1 5 och I 20 i skall tillföras minst 330350 värnpUktiga från andraförband. Detla tillskott bör enligt utredningens uppfattning lämpUgen ske genomatt föra över utbildningskontingenten från ett förband som därvid dras in.Utredningen har funnit det möjligt att studera endast begränsadefredsorganisatoriska följdverkningar. Den anser dock all del vid de fortsattastudierna av arméns framtida organisation går att på ett godtagbart sätl passain upprättandet av det nya förbandet även om åtgärden inte Ugger helt i linjemed en rationell utbildningsorganisation. En viktig, kanske avgörande förutsättning för lokaliseringav det nya förbandet är enligt utredningens uppfattning en fuUgod rekryteringav fast anställd personal. Enligt utredningens mening bör det finnas godaförutsättningar att rekrytera civil personal inom regionen. Med hänsyn lUl denrådande bristen på plulonsofficerare inom armén har utredningen undersökt, omdet finns andra rekryteringsvägar än de normala som kan ge ett extra tillskotttill denna offieerskategori. Flera alternativ för en sådan utbildning harundersökts. Utredningen föreslår inle nu hur en sådan utbildning börgenomföras. Den anser det emeUertid motiverat att redan innan förbandet sättsupp på försök utbilda lokalt rekryterade instruktörsaspiranter i ,även om detla inte medför några direkta kostnadsbesparingar. Förutsättningarnaför att förlägga en mUitär utbildningskontingent till någon av internatskolornai bedömer utredningen som goda. Utredningen anser det viktigt alt kostnaderna för resortill och från orten kan minskas väsentligt. För att stimulera rekryteringen ochunderlätta omplacering av anstäUda tiU bedömer utredningen alt det ocksäär nödvändigt med en omfattande information om arbets-och boendemiljön iArvidsjaur. Utredningen har i enlighet med direktiven undersöktförutsättningarna att till förbandet i tillfälligt förlägga vinterulbildningav skolor och kurser. Utredningen finner det lämpligt att genomföra sådanutbildning men anser att frågan bör utredas närmare sedan beslut har fattats omförbandstyp m. m. Det nya förbandet behöver enligt utredningen tillförasviss utbUdnings-materiel. Detaljerade undersökningar bör genomföras för attundersöka möjUgheterna all låna sådan materiel från mobiUseringsförräd ellerförråd av ersättningsmateriel. Utredningen hävdar att det nya förbandels kasernområde börligga sydväst om samhälle. I omedelbar anslutning till detta börövnings- och skjutfällel anläggas. Kasemelablissementet måste enligt utredningen kunna bjudade anställda en arbetsmiljö som är väl anpassad efter de särskilda Norrlandsförhållandena.Det bör ge en god utbildnings- och fritidsmiljö för de värnpliktiga. Övnings- och skjulfältet bör med hänsynlUl behovet av att kunna bedriva samövningar med andra förband vara större änenligt gällande normer. Omkring 4 900 ha mark bör förvärvas för ändamålet. Utbildningsanordningarna utomhus bör utformas så attutbildningen ger god effekt även under svåra väderleksförhållanden. Ianslutning till gymnastikhallen bör inrättas en simhall och en bastu.Fritidslokalerna bör, understryker utredningen vidare, ges en lUllalandeinredning och utformas så att de kan utnyttjas även av ortens ungdom, kommunenoch olika institutioner. Utredningen framhåller att om ett nytt fredsförbandförläggs lill måste en flygplats anläggas i närheten av orten.Frågan om flygplatsens läge liksom vissa flygoperativa och andra därmed sammanhängandefrågor måste emellertid utredas ytterligare. Utredningen räknar med all 300värnpliktiga jämte vissl befäl kommer alt utnyttja flygplatsenför resor till och från i chartrade jetplan av typ DC 9 ellermotsvarande. Utredningen pekar på betydelsen av att mUitära och civilaintressen av olika slag samordnas på lokaliseringsorten. En sädan samordningbedömer utredningen i viss utsträckning vara möjlig i fråga omutbildningslokaler, hälso- och sjukvård samt vissa fritidsaktiviteter. Genom detlaräknar utredningen med alt vissa besparingar kan göras. Utredningen föreslår sammanfattningsvis att ett nyttförband för en grundutbildningskontingent om ca 650 värnpliktiga inrättas iArvidsjaur. Vämphktskonlingenten bör omfatta nuvarande grundulbildningskontingenlför fältjägarförband vid I 5 i och vid K 4 i . I 5 och I 20 börsom ersättning tillföras vardera minst 330350 värnphktiga som utbildasvid annat förband. Del nya förbandet bör överta benämning ochförbandstraditioner från K 4. En del av utbildningen lill fast anställd plutonsofficerbör enligt utredningen på försök börja genomföras i redan innanförbandet sätts upp. Utredningen föreslår också alt ett civilt flygfält anläggsi närheten av . Enligt utredningen bör kursverksamheten vid förbandetutredas ytterligare. Den nödvändiga samordningen av förbandsetableringen ochutbyggnaden av tätorten i övrigt bör enligt utredningen säkerställasgenom alt ett särskilt organ, t. ex. en samarbelsdelegalion, inrättas. En stor del av remissinstanserna biträder eller lämnarutredningens förslag utan erinran. och kommun understrykersärskilt de nya arbetstillfällen som skapas i genom förbandetslokalisering dit. Huvuddelen av de militära myndigheterna är starkt kritiskamot förslaget. Del finns enligt deras mening inga militära skäl att sätta uppett nytt förband i . Militärbefälhavaren för Övre militärområdeanser dock all det nya förbandets lokalisering lill har bådestrategisk och beredskapsmässig betydelse. Flera remissinstanser berör valet av förbandstyp. Om ettförband skall etableras i bör detta enligt överbefälhavaren skegenom att K 4 i flyttas dit. Även försvarels rationaliseringsinstitutförordar en sådan lösning. Arméchefen anser att en flyttning av T 3 tillArvidsjaur är att föredra. Militärbefälhavaren för Övre militärområdeföreslår ett kombinerat K 4/lrängförband i . Remissinstanserna har inga erinringar mol den föreslagnastorleken av förbandet eller finner den i stort acceptabel. Chefen för armén och försvarets rationaliseringsinstitutframhåller all följdverkningarna för fredsorganisationen av det nya förbandetkan bedömas först sedan en långsiktig planering för fredsorganisalionenföreligger. De av utredningen föreslagna åtgärderna för rekrytering avpersonal biträds av flertalet remissinstanser.