prop · FW03107 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop.1973:107 Kungl.Maj:ts proposition med förslag om inrättande av en fältstation i ; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av StatsrådsprotokoUetöver jordbraksärenden, föreslå att bifaUa det förslag om vars aviåtandetUl föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att elfte dvs. sista terminen av veterinämt-bUdningenskall förläggas tiU . Vidare föresläs att hovslagarskolan sora är knuten tUlvelerinärhögskolan också förläggs dit liksom den högre undervisningen i howärds-och klöwärdslära. För lantbraks-högskolans del föresläs alt antalet husdjursförsöksdistriktutökas från tre tiU fyra och att distriktsförsöksslationen i det nybildadevästra husdjursförsöksdistriktet placeras i . För att samordna verksamheteni föreslås att de veterinära och husdjursvetenskapliga aktivitetema därförs samman tiU en arbetsgemenskap, benämnd fältstationen i . För attgenomföra förslaget krävs vissa byggnadsinvesteringar, vilka beräknas börjaunder . 1 saml Nr 107 Utdragav protokollet över jordbruksärenden, hållet inför istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . Chefenför jordbruksdeparteraentet, statsrådet , anraäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fräga om inrättande av en fältstalioni och anför. Riksdagenbeslutade ora samordning av verksamhet med annanforskning och utbildning (prop. 1970: 37, JoU 1970: 23, rskr 1970: 235).Riksdagens beslut innebar att bl. a. skulle omlokaliserastill . I samband härmed uttalade sin tillfredsställelse överatt departementschefen avsåg att låta utreda i vilka former ell ökatutnyttjande från veterinär-högskolans och lanlbrukshögskolans sida avdjurmaterialet i lämpligast borde ske. Medstöd av Kungl. Maj:ts berayndigande den 27 raaj 1970 tillkallades en sakkunnig!med uppdrag all utreda frågan om inrättande av en fältstation i . Densakkunnige antog benämningen fältstations-utredningen. Utredningen avlämnadeden betänkandet (Ds Jo 1972: 6) Fältstalion i . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret,, (), universitelskanslersämbetet, utrastningsnämndenför universitet och högskolor, lantbruksstyrdsen, , lantbmkshögskolan,statens veterinärmedicinska anstalt, , iSkaraborgs län, utbUdningsutredning, organisationskommittén för omlokaliseringav velerinärhögskolan och statens veterinärmedicinska anstalt, iSkaraborgs län. , , , ,, , lantbrukshögskolansstudentkår, travsällskap och AB Svensk laboratorieljänsl. Lantbraksstyrelsenhar bifogat yttranden frän lantbruksnämndema i och , ,samt . Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 27 maj 1970tillkallades ocksä särskilda sakkunniga för att utreda frågor som hänger sararaanraed oralokaliseringen till av velerinärhögskolan och statens veterinärraedicinskaanstalt. De sakkunniga antog benäraningen organisationskoraraittén för omlokaliseringav och statens veterinärmedicinska anstalt. I koraraitténsuppdrag ingår bl. a. att ta upp frågan om hovslagamtbildning. Kommitténavlämnade belänkandet (Ds Jo 1972: 5) Hovslagaratbildningensframtida utforraning och lokalisering m. ra Efler reraiss har yttranden över sistnäranda betänkandeavgetts av statskontoret, , , utrustningsnäranden för universitetoch högskolor, , lantbruksslyrelsen, lantbmkshögskolan, velerinärhögskolan,i , i . komraun, , . som bifogat yttranden fränarbetarskyddsstyrelsen och . I skaraorarådet har funnits ett flertalverksamheter med anknytning till husdjursfrägor och veterinärmedicin. Redan år1775 grundades veterinärinrättningen i och den blev därraed den förstaveterinärmedicinska utbildningsanstallen i värt land. tUlkora ettveterinärinstitut i , som blev föregångare till den nuvarande velerinärhögskolan.Veterinärinrättningen har dock kvarstått som djursjukhus ochveterinärmedicinsk forskningsinstitution. Övriga enheter pä veterinärmedicinensområde som är förlagda tUl är och vissadelar av högskolans och husdjurshygien. Vidveterinär-inrättningen har tidigare funnits en hovslagarskola vilken lades nedår 1948. Veterinärinrättningen är i första hand en veterinär reraissinstansför koraphcerade eller svåmtredda sjukdorasfall av både kirurgisk och medicinskart. Inrättningens rådgivningsverksamhet bland både veterinärer och djurägareinom verksamhetsområdet är av stor omfattning. Veterinärinrättningen leds av ensärskUd nämnd underställd styrelsen 1 Landshövdingen , ordförande,generaldirektören , professorn , regeringsrådetOlov Hegrelius, pro- fessorn , professorn ,professorn , byggnadsrådet ochgeneraldirektören . It 1973.1 saml Nr 107 Chef är en chefsveterinär. Antaletanställda är 18 personer, varav fem veterinärer. Verksamhetsområdetutgörs av och samt angränsande delar av Värralands,och , och . Velerinärinrättningen orafattaren stationär klinik och en polikhnik. Inrättningen har också lokaler vid Axvallatravbana. Vid inrättningen behandlades under /72 13 000 djur. Verksarahetenvid försöksgärd avser i första hand frågor rörandenötkreaturens ämnesorasättningsrubbningar. Försöksladugården ligger i oraedelbaranslutning lill veterinärinrättningen. Kontors- och laboratorielokaler är inryradai samma byggnad som inrättningen. Försöksgärden disponerar ett välutrustatbiokemiskt laboratoriura. Antalet fast anställda är älta, varav en veterinär. Försöksgärden leds av rektorsämbetet ochhögskolestyrelsen. Chef är en slatsveterinär. Program för verksamheten vidförsöksgården faststäUs av styrelsen på förslag av lärarkollegiet ochsedan högskolor yttrat sig. Vid velerinärhögskolansinstitution för sjukdomsgenetik och husdjurshygien bedrivs forskning bl. a. ifråga om railjöfaklorernas inverkan på djurens hälsoliUstånd. Eftersora deändrade railjöförhållanden som jordbrukets rationalisering medfört krävermöjlighet alt studera samma miljöfaktorer i mänga olika besättningar har detansetts nödvändigt att bedriva detta arbete i ett oraråde med riktdifferentierad djurhåUning. Av detta skäl och med hänsyn till närvaron av andraveterinärmedicinska institutioner förlades viss del av institutionens forskningår 1960 till . Till denna avdelning har knutils statensveterinärmedicinska anstalts konsulent i husdjurshygien. Konsulenten arbetarmed frågor rörande hygieniska förhållanden vid olika driftsformer förnötkreatur och svin. Forskningsarbetet vid denna avdelning omfattarfodermedelshygieniska undersökningar, sjukdomsstatistiska undersökningar vidolika stalltyper, undersökningar av driftsformer, stallinredningsdetaljer, sköt-sdraetoderm. Verksamheten vid avdelningen har efter hand ökat och omfattar f. n. 13personer, varav sex veterinärer. Lantbrakshögskolansförsöksverksamhet omfattar bl. a. jordbruksförsök, husdjursförsök ochträdgårdsförsök. Försöksverksamheten bedrivs dels centralt vid institutionernasförsöksavdelningar, dels dislriktsvis genom högskolans fältorganisation ochtill denna hörande försöksstationer. Planering, prioritering och uppföljningav försöksverksamheten sker inom kollegienäranden, försökskollegiet och desssektioner samt inom distriktsförsöksnämnderna. Försöksverksamheten på jordbruksområdetär indelad i fyra försöksdistrikt. På husdjurs- och Iräd-gårdsområdena ärverksamheten indelad i vardera tre försöksdistrikt, södra, mellersta och norra.Mellersta husdjursförsöksdistriktet omfattar ,, , , och , ,, , , , och . Ivarje försöksdistrikt finns en distriktsförsöksstation. Dessa stationer är påhusdjursområdet förlagda till , och Röbäcksdalen.Fältförsöksverksamheten i varje distrikt leds av en distriktsförsöksleda-re.Inom mellersta husdjursförsöksdistriktet lyder dock verksamheten direkt underordföranden i försökskollegiets husdjurssektion. I varje distrikt finns en distriktsförsöksnämndsora har lill uppgift att fräraja samarbetet mellan försöksverksamheten samtdet praktiska jordbruket och rådgivningsverksamheten. finns två försöksplatser för husdjur. Pä egendomen Bjertorp ca25 km sydväst om har lantbmkshögskolan tillgäng till ensvinförsöksstation. På nötkrealurssidan bedrivs försöksverksarahet påköttproduktionsområdet pä egendomen Götala öster om . Vidveterinärhögskolans institution för sjukdorasgenetik och husdjurshygien finnsi Stockholra en avdelning för hovvärds- och klöv-värdslära. Vid avdelningenbedrivs dels forskningen och den högre utbildningen i hovvårds- och klöwärdslära,dels yrkesutbildning av blivande hovslagare hovslagarskolan. Detta är denenda utbUdningen för hovslagare som finns i landet. IntagningtUl hovslagarskolan sker f.n. två gånger med 14 elever per gäng.Personalen vid skolan utgörs av en lärare, en assistent och fyra hovslagare. Organisationskommitténför omlokalisering av vetcrinärhögskolan och statens veterinärmedicinskaanstalt Organisationskommitténför omlokalisering av och statens veterinärmedicinskaanstalt har efter samråd med fältstations-utredningen avgett förslagbeträffande hovslagaratbildningens framtida utformning och lokalisering. Kommitténhar undersökt behovet av fortsatt hovslagarulbildning och därvid funnit att detföreligger ett ökat behov av sådan utbildning. Komraittén har vidare prövatalternativa förläggningsorter för skolan, nämligen , ochSkara, och har därvid stannat för all föreslå en förläggning till . Sommotiv härför åberopar kommittén dels den undervisning och forskning pånärliggande veterinärmedicinska områden sora nu bedrivs i , dels denförstärkning härav sora kan förväntas bli resultatet av fältslationsutredningensförslag. Enligt koraraittén bör hovslagarutbild-ningen även i fortsättningenvara integrerad med undervisning och forskning pä dettaområde. Därför bör enligt kommittén velerinärhögskolan även i fortsättningenvara huvudman för skolan. Vidsin bedömning av kursuppläggningen anser kommittén att det inte finns någraskäl att ändra på den kursplan som gäller . Kommittén förordar däremotatt elever i fortsättningen tas in fera gånger , bl.a. för att behovetav hästar för skoning skall bli jämnare fördelat . Vidare börintagningen av elever öka frän 28 till 30 . För verksamheten vid skolankrävs enligt koramittén en chef (veterinär), en verkmästare och tre hovslagare. Omhovslagarskolan förläggs till behövs enligt koraraittén en viss serviceverksarahetavseende hov- och klövvärd vid kliniska institutioner iUppsala och. Personalbehovet fördenna verksarahet beräknar kommittén tUl 1 1/2 hovslagartjanst.. Fältstationsutredningenjämför inledningsvis djurtätheten i och län. Vad gäller nötkreaturenär djurtätheten dubbelt sä stor i som i län och i frågaom svin och fjäderfä är skillnaderna ännu mera framträdande. Variationen i be-sältningslyperoch besättningsstorlekar är dessutora större i . Sjukdomsvariationenblir därigenom betydligt större i delta län än i län. Möjligheterna attstudera även .lågfrekventa sjukdomar ökar i och med det större djurantalet. Tillföljd av den snabba utvecklingen inom jordbruket och de nya driftsformer somkommit att tillämpas har husdjurens miljö och skötsel blivitalltmer uppmärksaramad. Framför allt är det djurhälso- och djurskyddsfrågornasom stått i blickpunkten. Djurens staUmiljö spelar därvid stor roll. ISkara finns vid djursjukhuset, försöksgärden och institutionens försjukdomsgenetik och husdjurshygien avdelning tillgäng till veterinärmedicinskexpertis och betydande andra resurser, som enligt utredningen bör tas ianspråk för utbildning och forskning. Dessa veterinära institutionerkompletteras av ett flertal i befintliga företag inom lantbrukets område. Sålundafinns i ett veterinärmedicinskt laboratoriura och en keraisk station.Vidare, har ett slakteri raed landets största nötboskapsslakt.Slakteriet omfattar även charkuterifabrik, storkök, djup-frysavdelnmg, ett särskUtsanitetsslakteri samt en destruktionsanlägg-ning. 1 finns ocksä landetsstörsta seminförening. Vidare finns äggpackeri och fjäderfäslakleri säratlandels enda företag för tiUverkning av konserver av fjäderfäkött. Slutligenkan i sammanhanget nämnas Axvalla travbana som är belägen öster om erbjuder enligt fältstationsutredningen således vissa fördelar fraraföruppsalaorarådet för velerinärraedicinsk och husdjursvetenskaplig utbildnings-och forskningsverksarahet. Ytterligaretvä faktorer bör enligt utredningen näranas vid en genoragång av deförhållanden sora påverkar frågan ora förläggning av veterinärmedicinsk ochlantbruksvetenskaplig verksamhet till skaraorarådet. Den första av dessafaktorer är förslaget av organisationskoraraittén för omlokalisering avveterinärhögskolan och statens veterinärmedicinska anstalt att förlägga hovslagarskolantill . Den andra faktorn är att folkskoleseminariet i skall upphöramed sin verksarn-het och att tingsrätten i lades ned vidutgången av . Härigenom friställs seminariets och tingsrättensbyggnader. Dessa ligger i omedelbar anslutning till de befintliga veterinäraanläggningarna. De friställda byggnaderna kan enligt utredningen utnyttjas påett ändamålsenligt sätt för den expanderande veterinära verksamheten somalltså får tUlgång till goda och centralt belägna lokaler. I fråga om denveterinärmedicinska utbildningen föreslär fältstationsutredningen att elftedvs. sista terminen av utbildningen vid förläggs tillSkara. Förslaget har utarbetats i sararåd med samtveterinärinrättningen och andra organ i . Förslaget innebär inte någonförlängning av den totala studietiden fram till veterinärexamen utanundervisningen i /koraraer att förkortas dvs.en termin. Utredningensutgångspunkt vid arbetet raed att utforraa undervisningen i är att dennaskall tillföra de veterinärmedicine studerandena kunskapsstoff och erfarenhetutöver vad de kan få i /. Utredningennäraner att det under arbetets gång frän olika håll frarahållits att dennuvarande utbildningen av veterinärer inte har raöjlighel att ge de studerandeliUfredsstäUande kunskaper och kännedom om den moderna animalieproduktionens problera.Dagens velerinärrae-dicine studerande behöver vid sidan av rentveterinärmedicinska aspekter få en allraän orientering om animalieproduktionensproblem. Enligt utredningens meningbör undervisningen i kunna bli ett värdefullt tillskott iveterinärutbildningen. Det stora djurmaterialet i skaraorarådet i förening medde mänga praktiskt inriktade veterinärmedicinska aktiviteterna där kan ge destuderande den nödvändiga påbyggnaden av deras kunskaper i modern djurhållningoch animaliepro-duktion så att de får kunskap om aktuella husdjursproblera ochen realistisk syn på probleraen i sitt fraratida verksamhetsområde. Utredningennämner också alt det pågått en försöks verksamhet med klinisk utbildning av veterinärmedicine studerande i . Erfarenheterna av verksaraheten bedöras av både lärare och ele ver sora raycket positiva. Från elevhåll hår framhållits att djurraaterialet och den goda kontakten med olika grenar.av praktisk veterinär verk samhet varit av stort värde. Utredningenhar vid utarbetandet av sitt förslag beaktat svårigheter- naraed viss utbUdning skild från högskolan i övrigt och de problem som kan uppståför de studerande med undervisning på två orter. Dubblering av undervisningsraoraentskall inte ske. Vidare har verksaraheten planlagts så att dubbdanskaffnmg avmateriel och utmstning skall undvikas. Defördelar skaraområdet kan erbjuda för veterinärmedicinsk utbildning liggerenligt utredningen i möjligheten till nära kontakt med modernt lantbruk och djurhåUningsamt med aktiva institutioner i djurskötselns och livsmedelsproduktionenstjänst. För att kunna tillgodogöra sig erfarenheter frän dessa områden bör destuderande äga goda teoretiska kunskaper i de olika veterinära äranesorarådena.Utredningen föreslår därför att elfte dvs. sista terrainen av veterinärutbildningenförläggs till . De teoretiska studierna bör enligt utredningen i principavslutas i /och lentaraina för dessa vara fullgjorda innan densista terrainen av utbUdningen påbörjas i . De studerande har då skaffatsig en allsidig teoretisk bakgrand och har goda fömtsättningar att förslå ochlösa de praktiska problera sora de koraraer i kontakt raed i . Även urstudiesocial synpunkt raedför en förläggning av utbildningen till undersista terrainen fördelar. Nackdelarna med undervisning pä tvä orter reducerasoch de studerandes raöjligheter att planera sitt boende i /underlättas. förslag komraer utbUdningen i att inriktas på bl. a. allmänveterinärpraktik, husdjurshygien och annan preventiv veterinärmedicin samt klinikljänslgöring,semin och klövvård. Utredningens förslag förutsätter att deveterinärmedicinska resurser som redan finns i engageras i utbUdningen.Därvid kommer den veterinära personalen vid djursjukhuset att tas i anspråkliksom statsveterinären vid försöksgården, distriktsveterinärerna i Skaraveterinär-distrikt samt personal vid skaraavdelningen av husdjurshygien. Dessutom överflyttas viss personal tillfäUigt ellerpermanent frän till . Vidare räknar utredningen raedatt personal vid olika företag och organisationer i skall kunna anlitasi undervisningen. Föratt kunna genoraföra den koncentrerade undervisningen i under så kort tidsora en termin har utredningen funnit det nödvändigt att förstärka resursernamed en tjänst som biträdande professor. Innehavaren av tjänsten bör underhöstterminen leda undervisningen av veterinärmedicine studerandena i kliniskundersökning av nötkreatur och obduktion av nödslaktfall. Under övriga delen avåret bör han bedriva forsknings- och försöksverksamhet vid försöksgården. Föratt kunna genoraföra undervisningen behövs även en tjänst som laboratorieassistenti klinisk kemi med placering pä försöksgården. Utredningenberäknar de årliga kostnaderna för veterinärmedicinsk utbildning i till330 . Veterinärhögskolansforsknings- och försöksverksamhet i har nått goda resultat genora denverksamhet som veterinärinrättningen, försöksgärden och institutionen försjukdomsgenetik och husdjurshygien bedriver. Enligt fältslationsutredningens raeningär det angeläget att även övriga institutioner vid bereds raöjlighetatt förlägga forskning till . De resurser som behövs för denna verksamhetär enligt utredningen i första hand forskarrura. TUlgång till sådana rum börskapas så att det finns möjlighet för forskare från velerinärhögskolan och lantbmkshögskolanatt förlägga hela sin forskning eller delar av denna till . Sora tidigare närantsberäknas förstärkning av försöksverksamheten ske genora att de i det föregåendeföreslagna tjänsterna sora biträdande professor och laboratorieassistent koraraeratt vara verksamma också inom forsknings- och försöksverksamheten. Forskning och försök förlantbrukshögskolan. Utredningen erinrar ora mjölkproduktionens stora betydelseför det västsvenska jordbmket. Landsdelens naturUga förutsättningar för animalieproduktionär goda. För en fortsatt utveckling krävs emellertid en vidgad försöksverksamhetsom främst bör gälla problera sararaanhängande med mjölkproduktion. Enutökning av försöksverksamheten förutsätter enligt utredningens mening alt enförsöksstation inrättas i denna del av landet och då lämpligen i skaraorarådet. En av de raest angelägnauppgifterna pä husdjursförsöksorarädet är enligt utredningen att i praktiskproduktion tillämpa och pröva de resultat som framkommer inomlantbrukshögskolans centrala försöks-slallar. Utredningen föreslår därför alt sädantillämpning och prövning sker i ett antal mjölkproducerande besättningar avolika storlek. Ett genoraförande av förslaget ger ökade raöjligheter altbedriva rajölk-produklionsförsök pä gärdar med olika driftsformer och intensUetsamt vidgade möjligheter att snabbt föra ut försöksresultaten i praktisk produktion.En utökad försöksverksamhet medför kostnader för inredning och utrustning, somutredningen beräknar till . De ökade driftkostnaderna beräknas till125 . Närdel gäller köttdjursförsök disponerar som tidigare nämnts Götalaegendora vid . Enligt utredningen finns det skäl att utöka dessa köttdjursförsök.Utökningen kräver ora- och tillbyggnad av ladugården för en beräknad kostnad avca . Härtill koraraer kostnader för inredning och utrastning pä . Nuvarandeköttdjursförsök på Götala, sora kostar . , finansieras tillövervägande del genora specieUa anslag. Utredningen räknar med att vissa raedeläven i fortsättningen bör kunna erhållas genorabidrag frän näringslivet, forskningsråd, etc. För alt säkerställa enfortlöpande verksarahet och raöjliggöra investeringar och planering av verksarahetenpå bör dock visst grundbelopp ställas till förfogande förköttproduktionsförsök i västra . Utredningen beräknar den årligakostnaden tUl . Lantbrukshögskolanbedriver pä egendoraen Bjertorp svinförsök där försöksresultat som vunnits vid Ultunaefterprövas i större skala. Utredningen föreslär alt försöken pä Bjertorpbibehålls. .Enligt utredningen bör försöksanläggningen utvidgas. Kostnadernaför en utökad svinförsöksverksamhet på Bjertorp beräknar utredningen till ,. avseende inredning och utmstning. Driftkostnadema beräknas till 140 000kr. , vUket innebär en ökning raed . Motbakgrund av den förordade utökningen av djurförsöken i västra föreslärutredningen att det mellersta husdjursförsöksdistriktet delas i ett västra ochett östra husdjursförsöksdistrikt. Därigenom erhålls samma distriktsindelningsom på jordbruksområdet. Även motsvarande tjänster, dvs. en tjänst som dislriktsförsöksledareoch en tjänst som försökslekniker bör inrättas och placeras i . De ärligakostnaderna för ett västra husdjursförsöksdistrikt beräknar utredningen tUl . Utredningen förordar att en distriktsförsöksnämnd inrättas med representanterfrän bl. a. husdjursskölsdn i och de veterinärmedicinskaaktiviteterna i . Sararaanfattningsvismedför utredningens förslag till utbyggnad av husdjursförsöksverksaraheti kostnader för investeringar i byggnader på . och förinredning och utrustning på ; De ärliga driftkostnaderna beräknas uppgåtill , vilket innebär en netloökning raed . bör det ankomma på att driva utbyggnaden avhusdjursförsöksverksamheten i i den takt sora liUddningen av medelmöjliggör. Kursverksamhet.Skareis läge i centrum av ett område med intensiv och starkt koncentreradhusdjursproduktion gör enligt fältstationsutredningen platsen väl lämpad förkurser och konferenser inom husdjurs-produktion, veterinärmedicin, livsraeddshygienra. föreligger behov av ett kurscentram med sådan inriktning. Utredningenerinrar också om rekommendation nr 19/1972, i vilken föresläsökat nordiskt samarbete inom veterinärmedicinsk UtbUdning och forskning.Utredningen konstaterar att ett av de områden där ett vidgat nordiskt samarbetefrarastär som mest angeläget är vidareutbildning av yrkesverksamraa veterinärer.Kurserna beräknas därför få deltagare även från övriga nordiska länder. Vidaretorde specieUa internordiska kurser komrna att anordnas och kan med fördel förläggastUl . Fältstationsutredningenföreslår att resurserna i tas till vara på ett sådant sätt att där kanskapas ett kurscentram. I första hand behövs lokaler i förra avföreläsningssal, serainarie- och gmpprara särat vissa allmänna utrymmen. Deutrymmen som koramer att kunna disponeras i uppfyller dessa behov. Utredningen erinrar orasitt yttrande över veterinärväsendeutredning-ens betänkande (SOU 1971:3) Veterinärdislriktsindelningen,m-m. I delta yttrande framhöll fältstationsutredningen att veterinärväsendeut-redningensförslag att inrätta en veterinärstation i A-ara överensstärade med fältstationsutredningensställningstagande. Tillkomsten av en veterinärstation i utgör enligt fältstationsutredningenen förutsättning för den veterinärmedicinska utbildningen i enligt utredningensförslag. Avsikten med undervisningen i är bl. a. att ge de studerande enrealistisk bild av normal djursjukvård i ett veterinärdistrikt.Distriktsveterinärerna i veterinärdistrikl bör utnyttjas iundervisningen. Med hänsyn härtUl bör enligt utredningen föreskrivas att vid tiUsättningav distriktsveterinärtjänstema vid stationen hänsyn skall tas till vederbörandeslämplighet att meddela undervisning. räknar med attvid veterinärstalionen skall i enlighet med veterinärväsendeutredningensförslag finnas fyra distriktsveterinärer.