prop · FW0363 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt studiemedelsutredningenfinns det emellertid också vägande skäl som talar för ett bibehållande av någonform av behovsprövning. kan man t. ex. inte f mna stöd i nuvarandeäktenskapslagstiflning för att man helt skall bortse från deförplUctelser mot varandra, som lagen bjuder makarna. Enligt gifter-målsbaUcenbetiaktas familjen som en ekonomisk enhet och makarna skall var för sig efterförmåga bidra till familjens underhåU. Till farailjens underhåll räknas vadsora erfordras för den geraensamraa hushållningen och tillgodoseendet avvardera makens särskilda behov, vilket bl, a, kan innefatta utgifter för denene raakens studier. Inomnuvarande skattelagstiftning är principen om individuell behandling av giftamakar inte helt genomförd. Bl, a, på grund av arbetsmarknads- och socialpolitiskaskäl erhåller förvärvsarbetande gift person med heraraavarande raake enskattereduktion på högst . Näranda skatteavdrag utgår även omheraraavarande raake påbörjar studier och uppbär studieraedel.Skulle behovsprövningen i studieraedelssysteraet beträffande raakes inkorasthelt slopas, borde konsekvensen av delta bli att skattereduktionen ej skulleutgå när hemraavarande make påbörjar studier och uppbärstudiemedel. Enligt studiemedelsutredningens uppskattning skullekostnaderna för ett fuUständigt slopande av raakeprövningen uppgå till ca 114railj. för /73. Studieraedelsulredningen har korarait tiU denslutsatsen att det i dagens läge inle finns tillräckligt starka motiv för atthell slopa behovsprövningen mol makes inkomst. Emellertid är nuvarande reglerför prövning av studiemedel mot makes inkorast alltför restriktiva. Kvarstår behovsprövningen raot raakes inkomst,vilket utredningen förordar, är det tre olika grupper som även fortsättningsvisomfattas av denna prövning. Den första gruppen utgörs av gifta där båda förvärvsarbetaroch en av dem övergår tUl studier, den andra gruppen består av studerande soraunder pågående utbildning avser att ingå äktenskap raed person soraförvärvsarbetar, den tredje gruppen utgörs av hemraavarande medförvärvsarbetande make och där den hemmavarande maken önskar påbörja studier. a. diskuteratföljande alternativ för en reformering av reglerna för prövning genteraotraakes inkorast: 1, Höjning av nuvarande fribelopp (av basbeloppetper terrain) med oförändrad reduktionsfaktör (nu 1/3), 2, Oförändrad/alternativt höjd fribeloppsgräns, menmed ändrad reduktionsfaktor. 3, Oförändrad/alternativt höjd fribeloppsgräns, varviddock viss del av studiemedlen utgör ett rainiraibelopp. -ii -c O o o O O o O m r O m r O i XI o 'C 1 "AS j ti o o > o -i ni, s a. ©OOOOOOOOOOOOOtSOOOrtOOOOOOOO rO"OOr->i-iOOOOOOO C\Of»nO'i'»oO>noinO>n 1icsrrrnftfTj-TfioioosO o (vi Xi rJ Studiemedelsulredningen är av den meningen attutgångspunkten vid fastställandet av nya behovsprövningsregler avseende makesinkomst frärast bör vara att övergång från förvärvsarbete till studier raedstatligt studiestöd skall kunna vara raöjlig, även när maken har en inkorastav raåttlig orafattning. För att åstadkoraraa en bättre anpassning tUlinkoraslstrukturen i sarahäUet av den gräns under vilken prövning raot makesinkorast inte förekoraraer, dvs, fribeloppsgränsen, föreslår utredningen attdenna höjs från nuvarande av basbeloppet per termin till , Vid ettfribelopp om av basbeloppet per termin påbörjas reducering av studiemedelnär raakes årsinkomst överstiger , vid basbeloppet 6 900 kr.Studiemedlen är då reducerade till hälften då maken har en årsinkorast ora , och upphör att utgå när raakens årsinkorast överstiger , Soraett korapleraent till den föreslagna fribeloppshöjningen föreslårstudieraedelsulredningen att ett rainiraibelopp om av basbeloppet pertermin utgår ora raaken har en så hög inkomst (ca ,) att detta beloppannars inte utgår, Miniraibeloppet är avsett att täcka de direkta kostnadersora är förenade raed studier, Studieraedelsulredningen har funnit det vara avväsentlig betydelse att ett minimibelopp införs i studieraedelssysteraet föratt främst gruppen hemmavarande kvinnor skaU få möjlighet att på egen handbekosta de extra utgifter utbildningen medför för familjen. Dessa kostnader harutredningen beräknat till ca , per läsår. Utredningens ordförande harreserverat sig mot det av utredningen föreslagna minimibeloppet om ,för år (vid basbeloppet ,) för studerande vars make har en årsinkorastöverstigande ca , (brutto), framhåller att han delar sludiemedelsutredningens uppfattning attbehovsprövning mot raakes inkorast kvarstår. Enligt ter det sigraed nuvarande inkorastfördelning i samhället orimligt att genomföra en reformsom skulle få störst betydelse i högre inkomstlagen, vilket ett fullständigtborttagande av behovsprövnings-reglerna skulle innebära. Emellertid anser BörjeNilsson att reduktionsreglerna nu träder i kraft vid alltför låga inkorasteroch frarahåller att den av utredningen föreslagna höjningen av fribeloppet förraakepröv-ning i nivå med den s, k, balanspunkten i skattepropositionen från1970 vara helt tUlfredsstäUande, Vid ett sådant fribelopp är studiemedlenreducerade till hälften då raakes inkorast för år räknat är knappast ,(brutto) och är helt bortreducerade då makes inkomst är ca , (brutto). Den för angelägna reformeringen avprövningen mot makes inkomst bör gå ut på att höja den gräns över vilken studiemedlenreduceras, för alt därigenom i första hand skapa förbättringar för de lägreinkomsttagarna bland studerandefamiljerna. beloppsgräns höjs till av basbeloppet per termineller raakes inkorast om . (brutto) för år möjliggörs även för andragrupper t, ex, gifta heraraavarande kvinnor, vars raän har en förhållandevishög inkorast, att erhålla del av studiemedel. För deltidsstuderande innebärsludiemedelsutredningens förslag alt för deltidsstudiemedel fribeloppsgränsenför makes inkomst sätts till av basbeloppet eller , vidbasbeloppet . Minimibeloppet föreslås utgå av basbeloppet pertermin, Ledaraoten har iett särskilt yttrande tagit upp frågan om studiemedel och hänsynstagande tillmakes inkorast, anser att utredningens förslag om en höjning avfribeloppet från av basbeloppet kan uppfattas så att makeprövningallt fraragent bör bibehåUas, Denna uppfattning delas inle av anser att prövningen raot raakes inkorast bör tas bort. Utredningensställningstaganden ora att kostnadema för ett oraedelbart slopande avbehovsprövningen genteraot raakes inkomst är så pass höga att raan inte heltkan bortse härifrån delas däreraot av , Detla raotiv har fåttStaffan att acceptera den av utredningen föreslagna höjningen avfribeloppsgränsen. Effekten av sludiemedelsutredningens förslag avseendereduktion av studiemedel mol makes inkomsl i förhållande till nuvarande regler.Familjen saknar barn . Basbeloppet =6 900 kr. (inkomst efler skatt och -f 4 140 -h 3 573 Skatt enligt skattetabell förberäkning av preliminär A-skatt för Konununal utdebitering = ,per skattekrona. 3.3.3 Sanunanboendebegreppet inom studiemedelssystemet I studieraedelsförordningen saknasbestäraraelser om att studieraedel skall behovsprövas gentemot inkomsl ochförmögenhet hos person med vilkensökande sammanbor utan att vara gift. Däremot jämställs sammanboende personermed gifta i skattehänseende om de tidigare varit gifta med varandra, eller hareller har haft barn tUlsammans. Studiemedelsulredningen anser det inte riktigtatt de som sararaanbor utan att vara gifta i ena faUet skall likställas raedgifta och då erhålla en förraån, och i andra fallet betiaktas sora ogifta ochdå kunna erhålla en annan förraån. Utredningen anser att saraboendet även börregleras i fråga ora rätten tUl studiemedel. Lämplig utgångspunkt är enligtstudieraedelsulredningen 65 § koramunalskattelagen, sora reglerar sammaförhållande i skattehänseende. Enligt denna lag likställs raed gifta de sora,utan att vara gifta, lever tillsararaans, om de tidigare varit gifta medvarandra eUer om de geraensaral har eUer har haft barn. Beträffande frågan ora hur gifta, under studietidenej sararaanboende, i fortsättningen bör bedöraas avseende rätlen tillstudiemedel, anser utredningen att det inte finns skäl för att man skallsärskUja dem från gift sararaanboende studerande. Studieraedelsulredningen föreslår vidare attprövning raot raakes ekonorai skall ske först fr. o. ra. de studieraedel, soraavser vårterrainen året efler det år äktenskapet ingicks. På detta sätt uppnåslikhet med nu gäUande skatteregler. BarntUlägg utgår av basbeloppet ,dvs, samma belopp som barnpensionen inora folkpensioneringen. Vid basbeloppet 6900 () utgår barntillägget sålunda med , för år räknat. Barntillägget utgår till studerande som harvårdnaden om barn, som inte fyllt , eUer ar pliktig att geunderhållsbidrag lill barn. Barntillägg utgår endast tUl en av makarna, iförsta hand mannen, om båda är berättigade till studiemedel, Barnlillägget är inkorastprövatoch prövas saratidigt som prövning av studiemedel sker raed hänsyn till egeneller raakes ekonorai. Då reduktion sker reduceras dock barnlillägget i sistahand. Även för deltidsstuderande utgår barnlillägget raed25 % av basbeloppet , Bamfarailjernas ekonomiska situation ochlevnadsstandard är beroende av flera faktorer. Barnkostnaderna är framför alltberoende av vad famUjen förmår och vUl kosta på barnen. För det mindre barnetblir kostnaderna för konsumtionen lägre men ökar successivt med barnetsstigande ålder.Kostnader för barnets tillsyn bortfaller först helt då barnet nåtttiotolvårsåldem. Studiemedelsutredningenhar delat upp kostnaderna för barn dels på utgifter för barnets konsumtion,dels på utgifter för dess tillsyn och vård. Undersökningsresultat från farailjeberedningensenkät visar bl. a. att farailjer med ett och två barn har i stort settlika kostnader per barn raedan utgifterna per barn därefter sjunker ju fler bamfarailjen har. Socialförvaltningeni Stockholra har beräknat rainiraikostnaden för barn upp tiU liU . iraånaden, för barn i åldrarna tiU . och i åldrarna till310 kr. Årskostnaderna motsvarar därvid , resp, avbasbeloppet. Dessa siffror innefattar inte kostnader för bostad. Enligt studiemedelsutredningen har det barntilläggsom utgår till studerande med barn ansetts vara för lågt tilltagetför att täcka de faktiska kostnaderna för barnels uppehälle och tiUsyn, Barntillsyn i daghem, lekskolor, fritidshem eUerfarailjedaghera är avgiflsbelagd. Föräldrarnas avgifter för barntiUsyn ärberoende av bl. a. familjeinkoraslen och antal barn. Behovet av samhälleligtorganiserad tillsyn har ökat kraftigt . Den utveckling somskett innebär alt antalet platser för tillsyn av barn medförvärvsarbetande föräldrar ökat från ca 24 1965 till 72 1970,Trots utbyggnaden tillgodoses endast behovet för ett mindreantal barn till förvärvsarbetande föräldrar. Utöver kostnaden för barnets direkta konsumtiontiUkoraraer utgifter för barnels vård och tillsyn. Då förvärvsarbetande förälderövergår till studier bortfaller inkomsten eUer del därav. På grund av dettauppstår i regel problem med finansiering av kostnadskrävande barntillsyn. Samhälletsbarntillsyn är i regel den för föräldrarna biUigaste tillsynsformen. har rekoraraenderat en taxa för föräldra-avgifter inoradaghera, farailjedaghera och tillsyn av sjuka barn. Enligt denna taxa blirkostnaderna för barntillsynen sraå för en familj där båda makarna studerar ochuppbär studieraedel, I allmänhet leder inkomstprövningen till att kostnadenför barntillsyn står i riralig proportion till betalningsförraågan. Vidanlitande av privat familjedaghem uppgår kostnaderna per barn liU raellan , och , för tio raånaders studier ora avgiften är 15 till ,per dag. Enligt studieraedelsulredningen skuUe en lösning av barntillsynen förstuderandefamiljer bättre raöjliggöra effektiva heltidsstudier. Studiemedelsutredningenhar i en enkät till de barnavårdande insti- tutionernapå de större universitetsorterna inhämtat uppgifter ora barntillsynssituationenför studerande med barn i förhållande till antalet platser inom den kommunalabarnstugeverksamheten. Enligt denna undersökning var sluderandefarailjerna,som grupp betraktad, relativt väl tillgodosedda jämfört raed andra,TiUsynssituationen är dock totalt i sarahället klart otillfredsställande föralla familjer med minderåriga barn, Enligt en undersökning sora CSN utfört hade drygten fjärdedel av totala antalet inskrivna studerande vid universitet ochhögskolor barn; hade ett barn och två eller fler barn. Det visade sigatt av dem som uppgav att de studerade på deltid hade ett eUer flera barn,medan raotsvarande andel av de heltidsstuderande var , Studieraedelsulredningen raenar att detta resultatkan tolkas sora om det finns ett samband mellan alt ha barn och att inte hastudiemedel. Förekomsten av barn kan nämligen tvinga till dellidssludier, vUketi sin tur kan leda till att man inte uppnår tUlräckliga studieresultat för attfå rätt till studiemedel, Sararaanfattningsvis angavs i undersökningen attbarnfrekvensen bland de studerande som inte erhöll studiemedel var väsentligthögre än bland studerande i allmänhet, Storleken på barntillägget inomstudieraedelssysteraet raotiverades i prop, 1964:138 med att det motsvaradebampensionen och barntillägget inora lagen ora allraän försäkring, Eraellertidutgår t, ex, barnpensionen inora den allraänna tilläggspensioneringen efterbåda föräldrarna, Studieraedelsulredningen anser att det finns skäl sora talarför att man inte längre bör behålla bindningen till barnpensionen. Nivån påbarntiUägget bör i princip fastställas så att det täcker de genomsnittligakostnaderna för barnets uppehälle samt tiUsyn, Behovet av ökat barntUlägg måste enligtstudieraedelsulredningen bedöraas med hänsyn till vUka familjepolitiskaåtgärder i övrigt samhället sätter in. Familjepolitiska komraittén har iuppdrag att utreda frågan ora samhällets ekonomiska slöd till barnfamiljerna, Studieraedelsulredningen framhåUer att det vidfastställandet av barn-tilläggels storlek är av väsentiig betydelse alt beaktasluderandefamiljer-nas ökade skuldsättning. Utredningen betonar att det ärsamhället som skall ansvara för ett utbyggt familjestöd avseende allabamfarailjer, I princip anser utredningen att de studerandes barntillsyn inleskall raedföra skuldsättning. Under nuvarande förhållanden med stor brist påsamhällelig barntillsyn anser emeUertid utredningen det nödvändigt alt ändrareglerna för rätt till barntillägg för alt förbättra de ekonomiska villkorenför studerandefamiljer, även om dessa medför ökad skuldsätt- ning.Utgångspunkten för studiemedelsutredningen vid fastställandet av barntilläggetsstorlek har varit kostnadema för barnens tillsyn och konsumtion, I ensararaanställning av beräknade barnkostnader för studerande och samhälleligtslöd till barn har utredningen framräknat alt de raedel studerandefarailjer fårtillskjuta i genomsnitt utgör , per barn för att täcka skillnadenmellan sarahällets stöd och de faktiska barnkoslnaderna. Enligt utredningen kanraan uppnå den eftersträvade förbättringen genora att barntiUägget ifortsättningen utgår till båda föräldrama ora de studerar. Utredningensförslag innebär för farailjer raed ett barn där båda föräldrarna harstudiemedel att de blir berättigade till två barntillägg. Förstuderandefarailjer där endast ena maken uppbär studiemedel innebärutredningens förslag inga förändringar. Familjeberedningens enkät visar alt kostnaderna perbarn sjunker ju fler barn familjen har. Kostnaderna för tillsyn per bam sjunkerkraftigare för flerbarnsfamiljer än kostnaderna för barnens konsumtion. Studiemedelsutredningenhar med anledning härav föreslagit att barntillägg för varje barn utöver ettutgår av basbeloppet . Förslaget innebär alt de homogenasluderandefarailjerna får en avsevärd förbättring. De heterogena farailjernaoch de ensarastående föräldrarna får, i de faU de har fler barn än ett, enförsäraring raed av basbeloppet för varje barn utöver det första i förhållandelill nu gällande regler. Förslaget sararaanfattas i följande tablå, Sludiemedelsutredningensförslag avseende barntillägg för heltidsstuderande. Familje- Barntillägg till heltidsstuderande kategori i procent av basbeloppet Studieraedelsulredningen har funnit attbamtillägget till deltidsstuderande bör utgå enligt sarama principer soradellidsstudiemedel, dvs. med halva det belopp som utgör raaxiraala studiemedeloch barntUlägg. Förslaget innebär att barntiUägget till deltidsstuderande ifortsättningen bör utgå så att det för det första barnet utgör avbasbeloppet och för varje barn utöver det första av basbeloppet. Studiemedelsulredningenfrarahåller alt barntillsynskostnaderna är avsevärt lägre vid deltidsstudierän vid heltidsstudier. En halvering av barntillägg svarar bättre raot denenhetlighet i reglema sora utredningen eftersträvar, LedaraotenStaffan NUsson reserverar sig raot utredningens förslag om barntUlägg,Utredningens förslag innebär en kraftig förbättring för familjer där bådaföräldrarna studerar och uppbär studiemedel. Däremot innebär det enförsäraring för helerogena studerandefarailjer och för ensamstående föräldrarmed mer än ett barn sora uppbär studiemedel. Enligt är detinle rimligt att försämra en redan anstiängd ekonomisk situation sora raångastuderandefamUjer med bam har, SärskUt kommer de vuxenstuderande att drabbas, att kostnaderna för bamtillägg som utgår med samma belopp per barninte är så stora och alt barntillägg utgör en mycket liten del av den totalaskuldsättningen för en studerandeförälder, föreslår altbamtillägg bör utgå till studerandeförälder av basbeloppet förvarje barn. 3.5Kostnadsberäkningar av studiemedelsutredningens förslag har beräknat kostnadema försina framlagda förslag för /73. Kostnaderna för förslaget om en höjning avraaxiraibeloppet från till av basbeloppet per terrain har avstudieraedelsulredningen uppskattats till 5 railj, kr, på driftbudgeten och 101railj, kr, på kapital-budgeten. Utredningen har därvid av praktiska skäl lagt heladen föreslagna höjningen på den återbetalningspliktiga delen av studieraedel. Närdet gäller förslaget ora ändrat fribelopp vid prövning genteraot makes inkomstfrån av basbeloppet till beräknas detta medföra en kostnad på 43milj, kr. Av dessa 43 milj, kr, beräknar studiemedelsutredningen att 7 milj,kr, faller på driftbudgeten och 36 railj, kr, på kapitalbudgeten. Kostnaderna för förslaget ora ändrade regler förbamtiUägg beräknas uppgå till ca 6 railj, kr. sora faUer på kapitalbudgeten. förslag ora all höjaraaxiraibeloppet från till av basbeloppet per terrain tillstyrks avövervägande delen av antalet reraissinstanser. AMSframhåller i sitt yttrande att bidragsdelen av de maximala studiemedlen meUanåren 1965 och 1971 minskat från tUl och att utredningens förslagkommer alt ytterligare minska bidragsdelen. EnligtAMS bör bidragsdelen utgöra viss fast procentuell andel. SÖ tillstyrkerförslaget under förutsättning att hela höjningen läggs på studiemedlensbidragsdel, , , CUF och Reftec anser att bidragsdelen bör vara avde raaxiraala studiemedlen. Dessutom anser , , Reftec, VRO,och att bidragsdelen bör index-regleras, Bostadsslyrdsenifrågasätter ora den föreslagna höjningen av raaxiraibeloppet ensara ärtillräcklig för att åstadkoraraa en tillfredsställande relation mellandisponibla medel och hyreskostnad för dem som bor i studentbostäder på framförallt orter med stor andel nyproducerade sådana. Enligt börmöjligheten prövas att genom ett systera raed generellt bostadsstöd även tUlensamstående förbättia studenternas situation. EnligtSACO, sludentbosladsstifldsen i , MUF och är den föreslagna höjningen inle tUlräcklig, frarahåller att raan senare skall redovisa frågan ora eventuelltbostadstillägg till låginkorastlagare utan barn. Det är raed anledning häravför tidigt för korarailtén alt uttala sig ora raan genora en sådan utbyggnad avbostadstilläggen kan uppnå något näranvärt bidrag tUl bostadskostnaderna för destuderande. Enligt SFS löses inte probleraet raed de höga hyrorna genora altkorapensation ges för borttagandet av subventioner för studerandebostäder. SFSanser att studiemedelsutredningen i ett senare betänkande bör behandla totalbeloppeti förhållande till levnadsstandard. Studenlbosladsstiftelserna i ochGöteborg frarahåller bl.a. att även en- och tvåpersoners-hushåll utan barn börkunna få bostadstUlägg. LO anser att större förändringar istudieraedelssysteraet bör anstå till dess att de kan bedömas i ett vidareperspektiv på studiestödsområdet, då korarailtén för studiestöd åt vuxna (SVUX)hunnit längre i sitt utredningsarbete, SSU framhåller att utredningenmotiverat höjningen av maxiraibeloppet genom att hänvisa till de hyreshöjningarsom komraer att drabba studenter som bor i studentbostäder, SSU pekar emellertidpå att andelen studenter som bor i studentbostäder endast uppgår till ,vilket skulle innebära att för mer an av studenterna höjningen avtotalbeloppet skulle innebära en standardförbättring. Enligt SSU bör man intebehandla reformen av bostadsstödet för studerande separat inom ramen förstudieraedelssysteraet utan frågan 'bra studerandes bostadsstöd bör bedömastillsammans med stödet för andra låginkomstgrapper. a. mol denna bakgrundär SSU negativt till en höjning av studiemedlens totalbelopp.Socialdemokratiska kvinnoförbundet är kritiskt mot en särbehandling avstudenter vad gäller bostadsstöd. Förbundet anser att frågan måste bedömasutifrån en allmän bedömning av bostadsstöd till olika grupper avlåginkomsttagare i sarahället och föreslår därför att man bör avvaktafamiljepolitiska koraraitténs förslag. Enförändring av nuvarande regler för behovsprövning gent- emotmakes ekonomi tillstyrks genomgående av remissinstanserna. Utredningenföreslår bl, a, alt raan skall höja fribeloppsgränsen från av basbeloppettill av basbeloppet per terrain. UKÄoch CSN frarahåller att makeprövningen bör tas bort, raen tillstyrker iavvaktan härpå utredningens förslag om en höjning tUl av basbeloppet. AMSpekar på att styrelsen i sin anslagsfraraställning för bl. a. budgetåret1972/73 framfört önskemål ora att grundbidragel vid arbetsmarknadsutbUdninginte skall reduceras mol makes inkomst. Motsvarande regler bör enUgt AMS iprincip gäUa också för studiemedel. SSU:s principiella uppfattning leder tillalt makeprövnmgen borde slopas. Med hänsyn till de oerhörda kostnader som ärförbundna med en sådan reform har eraellertid SSU förståelse för ora enavveckling av makeprövningen sker etappvis. Enligt SSU bör utredningens förslagdärvid ses som ett första steg på vägen, SSU ställer sig i denna fråga bakomledamoten särskilda yttrande. hävdaratt den föreslagna ökningen av fribeloppet endast får ses som ett steg på vägenmot avskaffandet av en prövning gentemot makes inkorast. att raakarna i ett äktenskap bör betraktas sora självständiga iekonoraiskt avseende. anser alt förslaget i och försig är tUlfredsstäUande raen vill instäraraa i särskildayttrande där han förordar att prövningen raot raakes ekonorai tas bort.Även SÖ insläraraer i vad anfört i sitt särskilda yttrande.Socialdemokratiska kvinnoförbundet frarahåller att kopplingen beträffande giftaoch sararaanboende inte bara har stor ekonomisk betydelse, utan även är djuptolycklig eftersom den får en negativ effekt från såväl social sorajäraUkhetssynpunkt, Det är oftast kvinnorna sora drabbas hårdast vidbehovsprövning av utbildningsslöd. Förbundet anser att även ora det sker ensuccessiv avtrappning av studieraedlen i förhållande tUl hur hög raannensinkomst är, del med stor sannolUchet innebär psykologiskt motstånd hos bådamakarna att göra hustrun beroende av makens ekonomiska stöd för alt kunna fullföljaen utbildning. Det enda sora enligt socialdemokratiska kvinnoförbundet börreducera studiemedelsbeloppet är den egna inkomsten eUer förmögenheten, LOanser att studieraedelssysteraet bör vara utbyggt så att raakarbetraktas som ekonomiskt självständiga individer.