prop · FW0352 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1973 Prop. Kungl.Majrts proposition angående statligt stöd till upptagande av gruvdrift vidStekenjokk; given . Kungl,Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt, Ipropositionen föreslås alt Kungl. Maj:t får bemyndigande att godkänna avtalmed om upptagande av gruvdrift vid Stekenjokk, Avtalet innebär bl,a, alt staten skah lämna dels ett bidrag av 27 milj, kr, för planering,utbyggnad och idrifllagande av en gruva vid Stekenjokk, dels garanti för lånsom för samma ändamål tar upp till ett belopp av 100 milj, kr. Vidareföreslås att 2 milj, kr, anvisas som Kungl, Maj:t får använda för att lämna lånlill vederbörande kommun i samband med bostadsbyggande och annan samhällsutbyggnadför gruvan. 1 saml Nr 52 Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Majrt Konugen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om statligt slöd tillupptagande av gruvdrift vid Stekenjokk och anför. Malmfyndighetenvid Stekenjokk är känd sedan lång lid tillbaka och har i flera omgångar varitföremål för prospektering. Malmen innehåller koppar, zink,svavel och silver per ton. Den brytvärda kvantiteten malm bedöms f.n. uppgå till drygt 8 milj. ton. Statsmakterna har övervägtfrågan om upplagande av gruvdrift vid Stekenjokk. I prop,1970: 1 (bU, 15 s, 146150) redovisades riktlinjer som i huvudsak innebar attStatsföretag skulle ta ansvaret för att förverkliga gruvprojektet iStekenjokk, anvisade 8 milj. kr. för ett t. v. ränte- och amorteringsfrittlån till företaget som kompensation för åtagandet såsom en av samhälleligaskäl betingad prestation från företagels sida (SU 1970: 13, rskr 1970: 13). Sedandetta beslut fattals inträffade bl. a. kostnadsökningar som ledde lill altprojektet visade betydligt sämre lönsamhet än som tidigare antagits. I börjanav anmälde detla tUl Kungl. Maj:t och föreslogalt förberedelsearbetena för gruvdrift skulle avbrytas tills resultatet avfortsatt prospektering förelåg. I avbidan härpå skulle frågan om gruvdriftställas på framliden. Ifebruari 1971 hemställde om medel för alt genomföra prospekteringi Stekenjokk i enlighet med ett program som gjorts upp i samråd med Sverigesgeologiska undersökning (SGU). Prospekteringen skulle bidra tiU att klarläggaom underlag fanns för en gynnsammare bedömning av produktionsförutsältningarna. Sedanriksdagen anvisat medel för ytterligare prospektering i området (prop. 1971:75, NU 1971: 21, rskr 1971: 192) uppdrog Kungl. Prop.1973: 52 3 åt SGU att genomföra prospekteringen isamråd med för ändamålet särskilt tillkallade sakkunniga. tiUkaUades med stöd av Kungl. med uppdrag att dels undersöka de företagsekonomiskaförutsättningarna för och belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna avgruvdrift i Stekenjokk, dels följa det fortsatta prospekteringsarbetet inomområdet och påkaUa de ändringar i prospekleringsprogrammet som motiverades av gruvekonomiskaskäl. De sakkunniga antog namnet , Utredningen avlämnade iaugusti 1972 sin rapport (Ds I 1972: 5) Slekenjokk. Pågrundval av rapporten har överläggningar ägt rum med bl, a, omupptagande av gruvdrift vid Stekenjokk, Dessa överläggningar har lett framtill en överenskommelse enligt vilken åtar sig alt under vissaförutsättningar bygga ut en gruva vid Stekenjokk. Till förutsättningama hör attstaten lämnar ett bidrag på 27 mUj, kr, till utbyggnaden och ställer garantiför lån på 100 milj. kr. Överenskommelsen, som för sin giltighet är beroendeav Kungl. Maj:ts godkännande, har upptagits i två såsom ramavtal resp,arrendeavtal betecknade handlingar. torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Utredningen redovisar till en början det faktamaterial somkunnat tas fram om vilka förutsättningar har att blinormalt lönsamt, dvs, som ett investeringsprojekt av intresse för de företagsom arbetar inom branschen. Utredningenpåpekar att materialet är avsett att så nära som möjligt ange de verkliga förutsättningarna,men att detla egentligen inte kan göras genom studier på förhand. De data somingår i den företagsekonomiska kalkylen är således trots sin tUl synes storaexakthet behäftade med osäkerhet. Fortsatta utredningar kan emellertid inteminska osäkerheten i stort. Detta gäller särskilt som det inle går alt kommafram till ett säkrare underlag beträffande de i sammanhanget avgörandefaktorerna, nämligen dels möjligheten till selektiv brytning, dels och framförallt kopparprisets utveckling och dess samband med kostnadsutvecklingen igruvan . Utredningenskalkyl baserar sig i ett alternativ på en starkt selektiv brytning, som innebäratt av en total kvantitet brytvärd malm om drygt 8 milj. ton, en rikare,lättillgänglig kvantitet om 3,7 milj, ton bryts först och resterande 4,4 milj,ton därefter. Ett andra alternativ som utredningen räknat med är att malm medsamma genomsnittshalter bryts ' F. d, generaldirektören ,departementsrådet , kommunalrådet , kommerserådet ThorstenNeyman och förbundsordföranden , Prop.1973: 52 4 , dock alltjämt med stark seleklivilet för attbegränsa gråbergsinblandningen tUl ett minimum. Nuvärdet för projektet blirunder i övrigt likadana förutsättningar ca 20 milj, kr, högre i det förraalternativet. Relativt specieUa förutsättningar måste föreUgga för attförstnämnda altemativ skall kunna realiseras. Det verkliga utfallet kan därförenligt utredningen väntas ligga någonstans mellan de båda alternativen, I sina diskussioner om malmvärdet har utredningen framförallt koncentrerat sig på kopparpriset. Zinkpriset har inte samma betydelse förkalkylen och varierar inte heller lika starkt som kopparpriset. Zinkpriset har.därför i de ekonomiska kalkylema genomgående hållits vid /lon.För kopparpriset har utredningen försökt finna en grund för att bedöma mestsannolika pris av som nuvärdeskalkylen omfattar. Någonentydig slutsals har emellertid inte kunnat dras, Prognosullalanden avinternationella experter på området varierar i hög grad. Den historiska utvecldingenvisar enligt utredningen att de kortsiktiga prisfluktuationerna kan varahäftiga, ofta återkommande och ofta beroende av faktorer utanförkopparmarknaden, såsom politiska förväntningar och förvecklingar, strejkerosv. Dagens läge anses karakteriseras av ett visst överskott på tillgångssidan,som antas kunna bestå i tre eller framöver. över hela efterkrigsperioden har dock kopparpriset relativt väl följt såvälden allmänna kostnadsutvecklingen i vårt land som den internationeUa,konstaterar utredningen. En väsentlig fråga är enligt utredningen om man även förframtiden kan räkna med att ökade produktionskostnader i gruvorna kommer allslå igenom i form av höjda kopparpriser på den intemationella marknaden ochvidare om man skall våga antagandel alt kostnadsutvecklingen i Stekenjokk bliri stort sett likformig med den internationella. Brytning av avStekenjokks karaktär låter sig inte rationalisera lika långt som brytning därstora arbetsmaskiner o, d, kan användas och där den tekniska utvecklingen påmaskinsidan leder till stora fördelar från rationaliseringssynpunkl.Utredningen påpekar emellertid att det också har visat sig att effektivare brytningsmelodersnarast leder till alt gränsen för brytvärd malm kan sänkas, Aitikgruvan där enmycket låghaltig malm f, n, bryts är ett exempel härpå. Del är självfallet inte nödvändigt alt den framtidautvecklingen skall följa samma linjer som men enligt utredningenföreligger inte heller några speciella faktorer, som talar för en radikaltannorlunda utveckling. Utredningen har mot denna bakgrand gjort antagandet altkostnadsutvecklingen i stort sett blir likformig överallt, att den mästeåterspeglas i priset och att fasta priser därför kan användas. I utredningensföretagsekonomiska kalkyl har således några anlaganden om kommandekostnadsökningar inle gjorts, I fråga om det internationella Prop.1973: 52 5 kopparpriset har på motsvarande sätt inga förändringaranlagils, I stället har kalkyler gjorts för ett intervall från ca 5 000 tillöver / ton. Kopparpriset (fast pris) torde enligt aktuella bedömningarkomma alt ligga inom intervallet skulleomfatta. Den företagsekonomiska kalkylen baserar sig på en brytningav . Driftstiden har i kalkylen satts lUl , vilket de malmkvanliletersom nu anses brytvärda är tillräckUga för. Anläggningskostnaderna har priser beräknatstill ca 130 milj, kr. Antalet anställda beräknas till storleksordningen130 personer vid projekterade produktionsmetoder. tordenås en sysselsättningsmässig topp om ca 150 personer. Uppbyggnadstiden harberäknats tUl sammanlagt . En relativt stor del av de anställda väntasbosätta sig i by som ligger från gruvan, Veckopendlarefrån mer avlägset belägna områden beräknas behöva ha övemattningsmöjligheler it, ex. , Resultatet av kalkylen redovisas i form av ett intervall,inom vilket diskussion beträffande olika sannolika värden ger olika ekonomisktutfall, Ytlerlighetsvärdena representeras av dels alternativet brytnmg av ge-nomsniltsmalmvid ett kopparpris om ca /lon, där det ekonomiska utfallet inle gernågot överskott utöver ren kostnadstäckning vid en kostnadsränta om , delsalternativet maximalt selektiv brytning vid ett kopparpris om /ton,där det ekonomiska utfallet visar ett överskott utöver kostnadstäckning omdrygt 100 milj, kr. Eftersom sannolikheten talar för att det riktiga värdetligger någonslans mellan ytterlighetsvärdena är utrednmgens slutsats attprojektet bör ha förutsättning att ge viss företagsekonomisk lönsamhet. Den samhällsekonomiska utvärdering som utförts påutredningens uppdrag visar ett nettotillskott lill det företagsekonomiskanuvärdet av ca 70 milj, kr, Detla tillskott beror tUl helt övervägande del påatt projektet under såväl uppbyggnads- som driflperiod ger sysselsättning, direktoch indirekt, åt arbetskraft som annars skulle ha varit undersyssel-satl.Utredningen erinrar om alt de enskUda posterna i den samhällsekonomiskavärderingen var för sig kan diskuteras men anser att den totalbild, somstudien utvisar, är realistisk. Det totala samhällsekonomiska nuvärdet av en gruvbrylningsverk-samhetkommer därmed enligt utredningen att ligga någonslans mellan 70 och 170 milj,kr. Utredningen finner med ledning av det förebragtamaterialet sammanfattningsvis att från samhällsekonomisksynpunkt är värt att sälla igång. Utredningen utgår vid sina bedömningar från att man iförsta hand söker finna annan verksamhetsform än entreprenad för driften. En utarrenderingav gruvdriften pä visst antal år med bibehållen statlig ägan- Prop.1973: 52 6 derälttill malmen förefaller vara det naturligaste. Med hänsyn till alt projektet vidde resultataltemativ som ter sig mest sannolika företer en ur företagsekonomisksynvinkel Inte särskilt gynnsam lönsamhet torde enligt utredningen ettarrendeavtal böra utformas så att väsentliga intäkter för staten erhålls förstvid höga kopparpriser. Svårigheterna att långsiktigt belåna en gravanläggningsom sådan kan vidare utgöra motiv för staten att underlätta finansieringen avgruvprojektet. Uppförandet av serviceanläggningar och bosläder i kanäven resa problem. I det sammanhanget erinrar utredningen om det särskildabidrag till samhällsbyggandet som anvisades vid riksdagsbehandling. Omsvårigheter skulle uppstå att på sedvanligt sätt till en del finansiera bostadsbyggandetmed 30-åriga statliga lån torde även frågan om ett sär skilt bidrag böraprövas. Mot bakgrund av att medel ställts till förfogande för prospekteruig iavsikt att förse utredningen med ytterligare information om malmkroppenssträckning söderat konstaterar utredningen slutligen alt fortsatt prospekteringinle längre är nödvändig ur denna synpunkt. Andra, mer långsiktiga motiv förfortsalt prospektering faller utanför utredningens uppdrag. Medskrivelse har , och Luossavaara-KurunavaaraAB () inbjudits att medverka lill att få en gruvbrytning tUl stånd iStekenjokk efler i huvudsak de riktlinjer som anges i utredningsrapporten, Iförsta hand skall enligt inbjudan eftersträvas en brytning av ca 400 000 tonper år under minst en , Vidare uttalas all ett arrendeavtal iförsta hand bör ifrågakomma och att detta bör utformas så att väsentligaintäkter för staten erhåUs först vid höga kopparpriser. Möjligheten tiUsamgående meUan flera intressenter bör beaktas. Konkretaförslag har lämnats av och , har avböjt medverkan.Överenskommelse har därefter med förbehåll för Kungl, Maj:ts godkännandeträffals med . Överenskommelsen finns intagen i ett ramavtal och ettarrendeavtal. upplåter staten sina gruvrätter i Slekenjokk på arrende till Bolidenför av . I övrigt tar ramavtalet upp de bestämmelser som ärspeciella för . Arrendeavtaletinnehåller kompletterande detaljbestämmelser till ramavtalet. Villkorenmotsvarar i stort sett de bestämmelser som normalt till-lämpas när Kungl, Maj:tenligt gällande bemyndigande från (rskr 1932: 56 och 1940: 110)beslutar om utarrendering av statens gravegendom. Avtalet avser av 20år och kan bli föremål för förlängning med i sänder. Arrendeavgift skallutgå med dels grundavgift, dels tilläggsavgifter som är beroendeav genomsnittsnote- Prop.1973: 52 7 ringarnaför koppar och zink på metallbörs och den brutna råmalmensgenomsnittshalter av dessa metaller. Enligt avtalet får förfoga överden mark som behövs för gruvdriften och överta de byggnader och andraanläggningar som utförts före avtalels undertecknande. De utredningar omprojektet som staten förfogar över ställs också till förfogande. Påsenare år har statliga insatser övervägts för att få till stånd en gruvdriftvid Stekenjokk, Dessa insatser har motiverats dels av att malmfyndighetentillhör staten och har varit föremål för bl, a, statliga prospekterings- ochundersökningsarbeten, dels av att fyndigheten ligger i ett område med betydandesysselsättningsproblem. Mot bakgrund härav ställde statsmakterna medeltill förfogande för att förverkliga , Förberedelserna förgruvdrift avbröts senare nya kalkyler visat på en betydligtsämre lönsamhet än som tidigare anlagils, I avvaktan på resultat av fortsatt prospekteringoch bl, a, förnyad analys av det förväntade framlida kopparpriset ställdesfrågan om gruvdrift t, v, . Därefterhar SGU genomfört ytterligare prospektering i Slekenjokk-området i samråd medsärskilda sakkunniga, , som även haft i uppdrag attanalysera företagsekonomiska och samhällsekonomiska aspekter på projektet. Slutsatsernaav detta arbete finns redovisade i hösten 1972.Utredningen framhåUer alt projektet vid de resultat som uppkommer vid mestsannolika utvecklingsalternativ inte visar någon särskilt gynnsam lönsamhetföretagsekonomiskt sett. Enligt utredningen tyder emellertid densamhällsekonomiska utvärdering som man låtit göra på alt avsevärda positivaeffekter kan nås som inte framgår av en företagsekonomisk kalkyl. Framför alltkan den sysselsättning, som projektet direkt och indirekt skulle ge upphov lilli regionen, åsättas ett betydande samhällsekonomiskt värde. Utredningen anserdärför att pro jektet från samhällsekonomisk synpunkt är värt att sälla igång. Detär enligt min uppfattning angeläget att peka på två omständigheter som harbetydelse för statens fortsatta ställningstaganden i fråga om Stekenjokk, Denförsta är alt utredningens företagsekonomiska kalkyl visar att det är tveksamtom gruvdrift kommer att påbörjas i Stekenjokk om endast förelagsekonomiskasynpunkter anläggs. Man får räkna med att de företag som kan vara intresseradehar ett antal alternativa investeringsprojekt med förväntad bättre lönsamhet.För alt de skall välja Ste kenjokkprojektet kan de således behöva gessärskilda incitament. Denandra omständigheten som jag vUl erinra om är alt ett positivt samhällsekonomisktnuvärde inte i och för sig är ett tillräckligt motiv för Prop.1973: 52 8 att genomföra ett projekt. Frågan om hur delta värdefördelas på berörda parter arbetskraften, staten, kommunen, gruvföretaget,osv, måste bl, a, beaktas. Beroende på vilka insatser som krävs från de olikapartema för att genomföra projektet kan effekten för någon eller några parterbli negaliv trots ett totalt sett positivt samhäUsekonomiskl värde. Över huvudtaget måste man vara medveten om att en sådan samhällsekonomisk kalkyl endastkan vara ett komplement till övriga metoder att bedöma om ett projekt bör kommatill stånd eller ej eUer hur stora insatser samhället kan åla sig i detsärskilda fallet. En sådan fråga måste bedömas mot bakgrund av bl, a, samhäUetsmål beträffande bl, ä, de insatser som i övrigt kan göras för all skapa ökadsysselsättning, slutsatser bekräftar enligt minmening allmänt sett den bedömning som tidigare föranlett statliga initiativför att få gruvdriften till stånd. Mot bakgrund härav har jag ansett det angelägetatt i en första omgång ta reda på vilka företag som kan vara intresserade avatt förverkliga projektet och under vilka förutsättningar de är beredda attgöra det. , och har därför inbjudits alt medverka lill attfå en gruvbrytning till stånd med i huvudsak den inriktning som Stekenjokkutredningenanger i sin rapport. Sedan förklarat sig inle vara intresserat harfortsatta förhandlingar skett med och , Därvid har två relativtart-skilda alternativ utkristalliserat sig. Företagen har inte varitintresserade av att få till stånd något gemensamt projekt. Det ena alternativet ansluter sig i hög grad lill vad Stekenjokkutredningensrapport förutsätter, nämligen att staten arrenderar ul gruvrätterna till ettförelag som med eventuellt ekonomiskt bidrag och med begränsad finansieringshjälpi övrigt självt driver gruvan med en årsbryt-ning av ca , ärvilligt att bygga ut gruvan enligt delta alternativ på vUlkor som jag i detföljande redovisar, förordar i första hand ett annat alternativ sominnebär bl. a, att gruvan byggs ut till en produktionskapacitet av ca 200 000ton , I jämförelse med det stöiTC brylningsalternativet minskar härinvesteringens storlek, liksom även kraven på bidrag och finansieringshjälpfrån staten. Också de från sysselsättningssynpunkt positiva effekterna minskaremellertid. En fuUständig och entydig ekonomisk jämförelse kan inlegöras mellan ett projekt som avser och ett som avser 200 000 ton.Allmänna överväganden får i stor utsträckning bli vägledande. Min bedömning är att övervägande skäl talar för det störrebrylningsalternativet. Särskilt tungt väger givetvis de positiva effektema iform av en större sysselsättning som detla alternativ ger. Andra faktorer somär gynnsammare i ett större alternativ är att malmkroppen som sådan blir merfullständigt tillvaratagen, alt anläggningarna kan få en högre teknisk Prop.1973: 52 9 standard och alt förutsättningarna för bl, a, en godarbetsmiljö vid gruvan därmed blir bättre. Enförutsättning är emellertid att de insatser som samhället måste göra för att fådetta alternativ till stånd kommer att ligga på en rimlig nivå. De villkor somBoliden ställer för att förverkliga ett större bryt-ningsallcrnaliv liggerenligt min mening inom ramen för vad som får anses vara skäliga insatser frånsamhällets sida. Minslutsats blir alltså att en statlig insats är motiverad för att få StekenjokkprojektettUl stånd och alt det större bitningsalternalivet bör ha företräde. Medanvändande av förutsättningar beräknas detta leda investeringskostnad för gruva och anrikningsverk av sammanlagt ca 130 milj,kr. Medförbehåll för Kungl. Maj:ts godkännande har överenskommelse träffats medBoliden om upptagande av gruvdrift vid Stekenjokk. Överenskommelsen innebäratt parterna dels enats i fråga om speciella villkor och åtaganden för attförverkliga projektet, dels utgått från att i övrigt sådana regler skall gällasom är brukliga vid andra gruvprojekt. Överenskommelsenhar tagils in i ett s. k, ramavtal och ett arrendeavtal. innehållerden grundläggande bestämmelsen om upplåtelse av statens gruvrättigheter vidStekenjokk och de villkor om finansiering m, m, som är speciella för ,innehåller bestämmelser av det slag som normalt tillämpas vid utarrenderingav statens gruvrättigheter. upplåter staten sina gruvandelar i Stekenjokk på arrende för 20 årtill och utfäster sig att för gruvans planering, utbyggnad och idrifllagandelämna dels ett kontant bidrag om 27 milj, kr,, dels garanti för lån somBoliden för samma ändamål tar upp till ell belopp av 100 milj, kr. Bohden å sinsida utfäster sig att ha gruvan utbyggd för enproduktionskapacitet av lägst ca och att därefterinleda reguljär gruvdrift. Statensåtagande att lämna lånegaranti innebär att kan la upp lån om 100 milj,kr, utan att behöva använda egna säkerheter och därmed inkräkta på möjlighetemaatt finansiera sitt övriga investeringsprogram, Efiersom lånen skall tas upp,förräntas och återbetalas av tar staten inte någon förstahandsrisk förbeloppet. Garantin kommer med andra ord inte att behöva tas i anspråk i annatfall än om som helhet får betalningssvårigheler. Eftersomtillstånd till gruvutbyggnad enligt bl, a. miljöskyddslagen (1969: 387) intekunnat inhämtas i förväg har särskilda bestämmelser tagits in i ramavtalet fördels det fall att tillstånd inte kan erhållas eller blir förenade med villkorsom väsentligt ändrar förutsättningarna för utbyggnad och drift, dels ocksådet fall att tillstånd försenas. åtaganden förutsätter attvederbörande myndigheter lämnar de tiUstånd som 1973: 52 10 behövsför gruvans utbyggnad och drift. Om de tillstånd som lämnas blir förenade medvillkor, som väsentligt ändrar de tekniska eller företagsekonomiskaförutsättningarna för utbyggnad och drift jämfört med de förutsättningar påvilka bygger, får påkaUa förhandling.Om ny överenskommelse inte kan träffas förfaller åtaganden. och arrendeavtalet kommer då att upphöra alt gälla. Erforderliga tillstånd kani gynnsammaste fall hinna lärrmas i sådan tid att anläggningsarbete kan startapå platsen under innevarande år. Om tillstånd dröjer kan bl. a.klimatförhållandena dock leda tUl att byggstarten måste uppskjutas till våren1974. De delar av vägnätet somkommer att beröras av transporter från gruvan är redan i stor utsträckningbra. Viss uppraslning pågår. Staten åtar sig enligt ramavtalet att svara föratt erforderliga vägförbindelser finns för avfrakt av gruvans produkter och attdessa förbindelser i minst nuvarande standard underhålls och hålls öppna genomstatens försorg och på dess bekostnad, I den mån sådanaförändringar sker beträffande nu tUlgängliga transportmöjligheter att Bolidenskalkyl för gruvdriften väsentligt försämras skall ha rätt all påkallakompensation härför från staten. Jag anser en sådanbestämmelse vara skälig med hänsyn till gravans geografiska läge och tillavtalstidens längd. Bestämmelsen innebär självfallet inle att krav får ställaspå ekonomisk kompensation för konsekvenser av mera generellt verkande åtgärdereller beslut på det trafikpolitiska området. Närdet gäller samhällsbyggande och samhällsservice i anslutning till gruvansutbyggnad och drift hänvisas i överenskommelsen tUl riktlinjer som finnsredovisade i . Detta innebär för statens del enförklaring att staten liksom tidigare är beredd att i viss utsträckningmedverka till den samhällsutbyggnad som behöver ske i anslutning till gruvprojektet. Enligt min mening kan det,som utredningen påpekar, visa sig svårt att lånefinansiera samhällsulbyggnadenpå sedvanligt sätt efiersom sysselsättningen i gruvan genom anknytningen tillavtalets löptid formellt tidsbegränsas till . Sålunda kan t, ex, statligabostadslån inte utgå. Även om sannolikheten talar för att malmreserven, härliksom i andra gruvor, kommer att visa sig större än vad som antas ochalltså ge underlag för , finns inte nu någon garanti föratt grav-driflen kommer alt fortsätta efler avtalsperiodens utgång. För att motverkade effekter som farhågorna för ett nedläggande av samhället kan fåpå exempelvis boendekostnaderna bör ett särskilt finansieringsstöd vid behovkunna lämnas till kommunen, som i övrigt torde få finansiera bostadsbyggandetmed upplåning.