prop · FW0363 · 1973-12-31 00:00:00 — En förändring i dessaavseenden bör dock aktualiseras först i samband raed att SVUX:sutredningsarbete blir föreraål för reforra, SAF delar studieraedelsutredningensprincipiella inställning att raakarna så långt det är raöjligt betraktas soraekonomiskt självständiga individer, SAF har emeUertid förståelse förutredningens bedömning att i reviderad form behålla makeprövningen och föreslåralt behovsprövningen gentemot raakes ekonomi prövas i ett saramanhang inorararaen för SVUX:s arbete, TCOvill raed kraft vända sig raot utredningens slutsatser när det gäller prövningen raot raakes ekonomi. Att avskaffa dennaprövning är för TCO den mest angelägna reform som berörs i utredningens betänkande,TCO yrkar att prövningen mot makes ekonomi helt och hålletavskaffas. Enligt SFS bör prövnmg av den studerandes rätt till studiemedelendast ske med hänsyn tUl honom själv. Om stats-finansiella eller andra skältalar mot ett slopande av makeprövningen bör detta enligt SFS mening vägas molden enskildes rätt tiU utbildnmg, . studenlbosladssliftelserna i ochUppsala, MUF, Moderata samlingspartiels kvinnoförbund, VRO, , anser att behovsprövning mot raakes inkorast böravskaffas. När del gäller utredningens förslag ora ett rainiraibelopppå av basbeloppet per terrain sora korapleraent till den föreslagnahöjningen av fribeloppsgränsen råder delade raeningar bland de reraissinstansersora yttrat sig i frågan, CSN, SÖ, UKÄ, SSU, CUF, och studenlbostadsstiftdsen i avstyrker förslaget ora ettrainiraibelopp. Enligt och är det raotiverat med ett rainiraibeloppora behovsprövningen raot raakes inkorast bibehålls, SFS anser eraellertid attbeloppet är raycket litet ora det skall raotsvara kostnaderna för böcker,resor, barntiUsyn ra,ra. Även AMS anser att det föreslagna minimibeloppet ärför snävt tiUtaget. SR och Reftec tillstyrker förslaget om miniraibelopp. Över utredningens förslag ora reglering av rätten till studieraedelför sararaanboende i enlighet raed besläraraelserna i 65 §koraraunalskaltelagen har CSN, UKÄ, CUF, MUF, , i jtrat sig. Förslaget tUlstyrks av CSN, UKÄ,SFS, studentbostadsstiftelsen i , CUF och MUF. Även tiUstyrkerförslaget, ora behovsprövning raot raakes ekonorai koraraer att finnas kvar,raen frarahåller alt raan vid tillärapningen av reglema bör ta hänsyn tillsådana fall där det är uppenbart alt raakarna på grand av studier tvingas levaåtskilda. Prövning genteraot raakes inkomst och förraögenhet börenligt studieraedelsulredningen ske även i de fall raakarna på grund avstudierna lever åtskilda. CSN frarahåller alt nuvarande regler inneburit enfavorisering av vissa studerande. Även då raaken haft betydande inkorasler harhittills sökande som förlagt studiema till annan ort än heraorlen blivitberättigad både till raaxiraala studieraedel för egen del och till barniilläggför eventuellt heraraavarande barn. CSN anser att utredningens förslag ärmotiverat från principiell synpunkt och även med hänsyn till erfarenheternafrån handläggningen av ansökningsärenden. Enligt CSN bör dock extrastudieraedel för kostnaderna för dubbel bosättning kunna utgå i dessa fallefter särskild prövning. Enligt TCO innebär delta förslag en försäraring soraTCO uite anser befogad. SFS anser alt detta är en skärpning som utredningeninför på svaga grunder, vUket SFS kraftigt vänder sig mot.Studentbostadsstiftelsen i anser det omotiverat att ändra besläraraelsernaså att icke sararaanboende raakar drabbas av reduktionsreglerna vid prövningraot raakes ekonorai. CUF tiUstyrker all prövning genteraot raakes inkorast ochförraögenhet sker även i de faU raakarna på grund av studiema lever åtskilda. Förslaget att barntillägg skallutgå till båda föräldrarna raed av basbeloppet per läsår tillstyrks av bl.a. CSN, familjepolitiska kommittén, SAF, TCO, , , ,studentbosladsstiftdserna i och , SSU, CUF, MUF, . och Moderata samlingspartiets kvinnoförbund.Farailjepolitiska korarailtén erinrar ora att bostadstilläggen tillbamfarailjer från höjts, vilket givetvis koraraer raånga avlandets studerandefarailjer tiU godo. Även LO påpekar att studerandefarailjererhållit vissa förbättringar i saraband raed de förbättringar avbostadstilläggen sora beslutades efter det attstudieraedelsulredningen lagt frara sina förslag. EnUgt LO:s uppfattning börförbättringen av barnstödet tUl studerandefarailjer beräknas på antalet barn.Principen för beviljande av barntillägg bör enligt SÖ:s mening vara attbarntiUägget utgår per barn och inte per vuxen studerande. Mot förslaget att differentierabarntillägget efler ett barn tUl av basbeloppet per läsår är de flestaremissinstanserna kritiska. CSN anser alt samma barntillägg börutgå för första och andra barnet; raöjligen är en reducering fr. o. ra. är tveksam till att reducera barntillägget till 15 %redan efter det första barnet. Detta skulle drabba de helerogenastuderandefamiljerna särskilt hårt. Av det material utredningen redovisarframgår att medelkostnaden per barn i stort sett är oförändrad för de förstatvå barnen; först därefter sjunker den. förordar därför att endifferentiering till införs från det tredje barnet. VRO, ochSSEF kan möjligen tänka sig en viss reducering av barntillägget fr. o, ra, detfjärde barnet. Enligt famUjepoliliska kommitténs raaterial och bedöraningarfinns det inte anledning alt utgå från att barnkostnaderna är så väsentligtlägre för yngre syskon än för det första barnet alt det ekonomiska stödet börvara lägre för de yngre syskonen. Barntillägget bör enligt kommitténs meningutgå lika för varje barn, SAF reserverar sig raot förslaget alt införa ettdifferentierat barntUlägg i studieraedelssysteraet och ansluter sig tillStaffan reservation att barntillägg bör utgå tlU studerandeföräldrarmed av basbeloppet för varje barn, I avvaktan på SVUX:s förslag börensarastående studerande och farailjer där endast ena raaken studerar raedflera barn inte sättas i en särare situation än övriga studerande raed flerabarn. Även TCO, SFS, SSU, . , CUF och studentbosladsstiftdserna i och avstyrkerdetta förslag. UKÄ är inle berett att tillstyrka förslaget tillkraftiga förbättringar för horaogena studerandefarailjer som stödettill övriga kategorier försäraras. Utredningens argument för förslaget attreducera barntillägget för det andra barnet är enligt UKÄ inte övertygande,UKÄ anser att utforraningen av barntUlägget inte kan läggas tUl grand för enreformering av studieraedelssysteraet i denna del, UKÄ föreslår två altemativ.Det första innebär att i horaogena studerandefamiljer båda raakarna fårbamtillägg med 25 resp, av basbeloppet för första resp, följande barn samtalt helerogena farailjer och ensamstående får barntillägg sora nu raed perbarn. Det andra alternativet innebär att bamtillägget höjs till t, ex, avbasbeloppet och utgår lika för alla kategorier och oavsett antalet barn. 4 Centrala studiehjäSpsnämndens förslag till ekonomisktstöd till hemresor för inackorderade elever i gymnasieskolan m. m. Kungl, Maj:t uppdrog genora beslut den 29 juni 1970åt CSN att utreda i vilka forraer ett ekonoraiskt slöd till heraresor ålelever i gymnasieskolan ra. skolforraer lärapligen bör utgå. CSN hargenorafört en enkät, vilken har avsett uppgifter ora det totala antaletbeviljade inackor-deringstiUägg /70 och uppgift ora avståndetraeUan elevemas heraort och skolon. CSN har vidare haft överläggningar raedrepresentanter för SÖ, skolkuratorer. särat SFEF och . Vid dessa överläggningar harallmänt verifierats att det torde föreligga ett synnerligen stort behov av ettekonoraiskt stöd tUl heraresor för inackorderade elever. Herareseersäitning bör enligt CSN utgå till allaelever som enligt studiehjälpsreglementet är berättigade tillinackorderingstillägg, dvs, elever vilka som regel är högst . CSN har ansett det lärapligast att ett frikort förheraresor införs. Frikorlet bör berättiga tUl visst antal fria resor och gäUaför resa raed SJ:s och de flesta andra större trafikföretagskommunikationsraedel. Förglesbygdseleverna bör frikortet korapletteras med kontant ersättning enligtsärskilda regler. Förutsättningarna för att ett frikortsystem skall kunnagenoraföras är att de flesta trafikföretag går raed på ett dylikt systera ochatt avtal kan träffas raellan statsverket och trafikföretagen beträffandeersättning, SI, Linjeflyg och har vid kontakt raedCSN ställt sig positiva tiU förslaget. Varjeelev skall enligt CSN:s förslag få ett frikort utställt på sig personligen.Antalet resor bör differentieras raed hänsyn till utbildnings- tidens längd och i viss mån till avståndet mellanskolorten och elevens heraort, CSN föreslår raaxiraall en resa var tredjevecka, vilket för läs-årsbunden undervisning innebär högst tolv resor varavfera för höstterminen och sju för vårterminen, samt för kurslid en resa förvarje ålta-veckorsperiod, CSN föreslår att rainiraiavslåndet för reseersättningsätts tUl 35 kra, I vissa fall om allraänna kommunikationsraedel saknas börkontant ersättning kunna utgå. Av kostnadsskäl bör antalet fria resor blifärre när avståndet raellan elevens heraort lill skolon överstiger 80 raU, Grundregeln bör vara alt fri resaskall företas raed allraänt korarau-nikationsmedel. Fri resa med flyg bör kunnamedges mellan och fastlandet och då avståndet överstiger . Defria resorna bör fördelas jämnt under läsåret/kurstiden. Beslut om fria resorbör fattas av skolstyrelse/rektor. Kostnaden för CSN:s förslag blirbl, a, beroende av vilka avtal som kan träffas med trafikbolagen. På grundvalav bl, a, det beräknade antalet elever 1972/73 som skulle bli berättigade tillekonomiskt stöd för heraresor och färdavslånden mellan skolorl och hemortberäknar CSN den totala kostnaden under /73 lill ca 7 railj, kr, över ärendet har följanderemissinstanser yttrat sig, nämligen SÖ, . , och skola, . SFEF, RRV, Posts tyrdsen, SI, Linjeflyg och Svenska busslrafikförbundei. Remissinstansernatillstyrker överlag CSN:s förslag till ekonomiskt stöd till hemresor förinackorderade elever. och ochskola lar upp frågan om det föreslagna antalet hemresor bör utökas. SFEF framhålleratt sarama förmåner som i CSN:s förslag även bör gälla för äldre inackorderadeelever, föreslår att man bör ha liknande administrativarutiner sora tillärapas för de värnpliktiga. Svenska busstrafikförbundetfrarahåller bl, a, att raan bör undersöka raöjlighelerna att få en enkellösning på belalningssysteraet. 5 Centrala studiehjälpsnämndens förslag angående studiemedeltill nya grupper CSN föreslår i en skrivelse den 29noveraber 1972, efter utredning av en projektgrupp inora CSN, bestäraraelser ianledning av vad sora anförts i prop, 1972: 27 angående överförande av s. k,äldre studerande till studieraedelssysteraet och om rätt till återbetalningspliktigastudie- medel för yngre elever vid gymnasiala skolor, CSN föreslårockså att samtiiga regler om det statliga studiestödet samlas i en enda lag(sludie-stödslag) och i en kungörelse (studiestödskungörelse). 5.1 Studiemedel till elever i gymnasial utbildning m. m. CSN föreslår att avgränsningenraellan gyranasial och eftergyrana-sial utbildning i nu gällande förteckningaröver studieslödsberätligan-dc läroanstalter t, v, bibehålls oförändrad, CSNfrarahåller bl. a. att korapetensutredningen har behandlat frågan omavgränsningen raellan de olika skolformerna och därvid föreslagit att ettraindre antal utbildningslinjer som forraellt är gymnasiala överförstill det eftergymnasiala utbUdningsorarådet. Ett fortsatt utrednings- ochplaneringsarbete förutsätts ske i denna fråga. Avgränsningsfrågan utredsdessutom i sin helhet inom 1968 års ulbildningsutredning (U 68), I avvaktan påU 68:s förslag bör enligt CSN en oförändrad avgränsning mellan de studiesocialastödsystemen gälla. För äldre elever i gymnasieskolan föreslår CSN alt de börerhålla fortsatta studieraedel utan prövning av studieresultat eller skäl tillora-gång så länge studier bedrivs i denna skolforra. För gymnasieskolans eleverhar frågan om intagning, byte av studieväg, återintagning, övergång mellanohka linjer och specialkurser, skiljande från vidare studier ra, m, klartreglerats i skolstadgan, varför CSN inte finner skäl att förorda införande avregler om studieresultats inverkan för rätt till fortsatta studieraedel tUlelever i gymnasieskolan. Beträffande äldre elever inomkommunal och statiig vuxenutbildning innebär CSN:s förslag sammanfattningsvisi fråga om viUkor för rätt till studiemedel att hittillsvarande krav påstudietakt när det gäller studier vid komraunal och statlig vuxenutbUdningfastställs i författning, att nuvarande av CSN fastställdapoängsystem för beräkning av orafattningen av elevens kursprograra tillärapasäven efter överföringen, att kravet på viss studietakt förgyranasieskolestuderande tillärapas även efter överföringen, att kravet på viss studielakt förgymnasieskolestuderande i vuxenutbildning bibehålls oförändrat, att kravet på viss studietakt förgrundskolestuderande i vuxenutbildning fastställs av CSN itUlärapningsföreskrifler, varvid det bör ankoraraa på CSN att efler samråd medSÖ överväga eventuellt ändrat krav på studietakt, att faktorn 0,2 perundervisningstimrae för frararäkning av elevens saramanlagda kurspoäng när detgäller särskild yrkesinriktad utbildning bibehålls oförändrad, att poängfaklorn när det gäller teknisk aftonskolafastställs av CSN, varvid det bör ankomma på CSN att efter sararåd raed SÖöverväga eventuell ändring av poängfaklorn, att nuvarande krav på ett kursprograra orafattanderainst 85 poäng för rätt till studiestöd för heltidsstudier bibehållsoförändrat (ledaraoten Kjellraan har reserverat sig i denna fråga), att kravet på 2/3 närvaro vid undervisningen ivarje äraneskurs bibehålls oförändrat för .itl rätt till studiestöd skallföreUgga, att för rätt till fortsatt studiestöd för nyterrain skall krävas 2/3 närvaro vid undervisningen under föregående terrainsärat betyg i slutförd kurs (huvudregel), att för rätt till fortsatt studiestöd förvårterrainen endast skall bedöraas närvaro vid undervisningen under föregåendetermin fram t, o, ra, . Inkommer ansökan efter skaUnärvaro vid undervisningen dock bedömas för hela höstterrainen (undantagsregel). För äldre elever inora folkhögskolan ra, fl,läroanstalter föreslår CSN att kontroll av studieaktivitelen sker vid bevUjningav fortsatta studieraedel till äldre elever i folkhögskolan ra, fl,läroanstalter, dvs, krav ställs på att elev bedriver studier i den takt sorakursplanen förutsätter. Vid en studerandes övergång mellanutbildningsnivåer föreslår CSN alt sludielämphghetsprövning inte sker vidövergång från gyranasial till ef lergyranasial utbildning raedan prövningdäreraot bör ske vid övergång från eftergyranasial till gymnasial utbildning. När det gäller möjligheterna att erhållastudiemedel för deltidsstudier föreslår CSN att nuvarandeförfattningsbestäraraelser ora rätt till deltidsstudiemedel skall gälla ävenäldre elever inom gyranasial utbildning. De särskUda skäl för bedrivande av deltidsstudiersom ställts upp för sådana studier skall enligt förslaget inte ställas för rätttiU dellidsstudiemedel när det gäller gymnasial utbildning, CSN föreslår vidare att ett kursprogram orafattandepoänginterval-let 4584 skaU berättiga till deltidsstudiemedel, F, n, kandeltidsstudiemedel för deltidsstudier endast utgå för högskolestudier. CSN föreslår i fråga om antal terminer studiemedelkan utgå att studiemedel som utgått för gymnasiala studier inte skall medräknasvid tillärapningen av sextonterrainersregeln, dvs. den sora under ett visstantal terrainer uppburit studieraedel för gyranasiala studier alllid föreftergyranasiala studier skall anses ha särskilda skäl för rätt till studieraedelför ett raotsvarande antal terrainer över sexton. Studieraedel kan inte utgålill studerande sora är om inte särskilda skäl föreUgger. CSNframhåller att raed hänsyn till den liberala praxis sora tillärapasbeträffande 45-årsgränsen finns inle anledning att föreslå sär-besläraraelserför de äldre elevema. CSN föreslår att några särbesläraraelser för degyranasiala eleverna inte utfärdas utan att dessa genora en generös tillämpningav bestämraelserna bereds möjlighet lill studiemedel även vid högre ålder än45 år. Beträffande den tid för vilken studiemedel skallutgå föreslår CSN att för den läsårsbundna gyranasiala utbildningen skallstudiemedel utgå för tio raånader per läsår på samraa sätt sora föreftergyranasial utbildning. När det är fråga ora kurstidsbestämd utbildning, t.ex, folkhögskolan och vid vissa specialkurser inom gymnasieskolan, skallenligt förslaget däremot även fortsättningsvis de studerande erhållastudieraedel för den tid studier bedrivs enligt kursplanen, CSNföreslår att studiemedel tiU äldre elever i gymnasial utbildning skall utgåäven till elever inom gymnasieskolan av basbeloppet per termin/kalenderhalvår,vari den ingående bidragsdelen skall vara , Eftersora studerande videftergyranasial utbildning erhåller av basbeloppet per termin istudieraedel finns det enligt CSN:s mening inte skäl att differentierastudieraedelsbeloppel för olika studerandekategorier. Del är enligt CSNangeläget att schabloniseringen inora studieraedelssysteraet behålls. Olikaraaxiraibelopp för studieraedel kora-plicerar adrainistrationen, bl. a. när detgäller övergång från en utbildning lill en annan vid vilken studieraedelskulle utgå med lägre eller högre belopp än vid den förra läroanstalten.Förraånen av fria skolraåltider och fria läroraedel är heller inte tillräckliganledning lill differentiering av studieraedelsbeloppel. Mot CSN:s förslag harordföranden , vice ordföranden och ledaraoten Wernbergreserverat sig och instämt i projektgruppens förslag om att studiemedlen tilläldre elever i gymnasieskolan skall utgå raed av basbeloppet per terrain. CSN föreslår att bidragsdelen för eleverna igyranasieskolan skall utgå raed . per terrain/halvår (projektgruppenföreslår för näranda elever . per termin/halvår). Även mot detta förslagreserverade sig nämnda personer, I samband med den ekonomiska prövningen föreslårCSN att hänsynstagandet till makes ekonomi vid prövning av rätt tillstudiemedel skall upphöra eller om detta inte kan ske nu hänsynstagandet minstliberaliseras enhgt studieraedelsutredningens förslag. Vidare föreslår CSN attlärlingslön för äldre elever räknas sora inkorast och i den raån den överstigerfribeloppet reducerar studieraedlen i vanlig ordning. CSN har även tagit upp frågan ora det antalterrainer för vilka studieraedel bör beviljas och föreslår att studieraedelvid ett och sararaa tillfälle beviljas för högst två terrainer till de äldreeleverna. För studier inom komraunal och statlig vuxenutbildning bör t, v, iallraänhet studiemedel beviljas för en termin. Mot detta förslag harledamoten reserverat sig. CSN motiverar detla förslag med alt kursprogrammetför den kommunala vuxenutbildningen i regel inte kan besläraraas för längretid än en terrain. När det gälleransökningstid-utbetalning föreslås att besläraraelsen ora sista ansökningsdag istudieraedelssysteraet även skall gälla de äldre eleverna inora gyranasialutbildning. Nuvarande ordning för utfärdande av studieintyg till de äldreeleverna inora gyranasial utbildning bör enligt förslaget bibehållas även efteröverföringen. Studieintyg för ut-kvitlering av studieraedel skall såledesutfärdas av rektor eller den han därtill förordnar, I studieraedelsförordningen bör enbestämmelse intas att studiemedel inte skall kunna utgå för tid under vilkenstuderande erhåller utbildningsbidrag, CSN föreslår beträffandestudiestöd-värnpliktstjänstgöring att studiestöd inte skall kunna utgå tillden sora bedriver studier under värnpliktstjänstgöring raed hänsyn bl. a. tillalt den som fullgör värnplikt har sitt uppehälle ra. Beträffande regler för sludiekrediti form av återbetalningspliktiga studiemedel till yngre elever i gymnasieskolanoch motsvarande utbildning föreslår CSN alt studiekredit i förra avåterbetalningspliktiga studieraedel till s. k. yngre elever i gyranasialutbildning utgår raed högst det belopp som Kungl. Maj:t bestäraraer.Studiekredit bör enligt förslaget utgå raed högre belopp ora synnerliga skälföreligger eller ora den studerande har vårdnaden om br.rn, som inte fyllt 16år, eller är pliktig att till fullgörande av underhållsskyldighet mot sådantbarn utge underhållsbidrag, CSN föreslår att rätten tillresekostnadsersättning avseende resa från hemorten till studieorten vid börjanav undervisningen under s. k. skolperiod vid statens skolor för vuxna ochåterresa till heraorlen efter undervisningens slut kvarstår för elever viddessa skolor och att ett icke behovsprövat dubbelbosättningsbidrag raed ,införs för elever vid nämnda skolor att utgå för tid då eleven deltari undervisning vid skolan, I annat fall skulle dessa elever efter överföringenkoraraa i ett särare läge med hänsyn tUl inkomstprövningen inora studieraedelssysteraet,Dubbelbosätlningsbidraget bör prövas enligt samma regler som gäUer förinackorderingstillägg för yngre elever. Vidare föreslår CSN att den rätttill avskrivning med högst . jämte ränta för varje årskurs somstudielån utgått eller med totalt högst . som nu föreligger förstudielån för gyranasial vuxenutbildning, eller för annan gymnasial utbildningvid vuxen ålder, skall kvarstå. Avskrivningsrätten efter överföringen av deäldre eleverna till studiemedelssystemet bör knytas till återbetalningspliktigastudieraedel sora utgår för vuxenutbildning på gyranasial nivå. de inom vuxenutbildningen i vissa fall komraer att läsaraed studieraedel både på grundskole- och gyranasieskolenivå innaneftergymnasiala studier påbörjas anser CSN att den särskilda avskrivningsrättenbör bibehållas, I fråga ora uppskov med amorteringoch ränta på studielån enligt studiehjälpsreglementel föreslås att elev soraefter överföringen beviljats återbetalningspliktiga studieraedel förgyranasiala studier och sora har studielån enligt studiehjälpsregleraentet,regelraässigl skall få sin första amortering på studielånet framflyttad tUltredje året då studiemedel senast uppbars för gymnasiala studier. Förlängt barnbidrag bör enligt CSNäven utgå till elever i utlandsskolor. CSN har beräknat kostnaderna /74 för överföring av äldre elever i gymnasial utbildning tillstudieraedelssysteraet. Förslaget har både kostnadshöjande och kostnadssänkandeeffekter. Den totala raerkostnaden beräknar CSN för /74 till ca50 milj. kr. 5.2 Organisation och administration Inora CSN handläggs f. n.ansökningar om studielån för gyranasiala studier på sektion I. Ansökningar oraförhöjt studiebidrag handläggs f. n. av skolstyrelserna. Den som endast önskarbidragsdelen får fr. o. ra, ansöka ora denna hos CSN, Motbakgrund av att studiemedlen för gymnasiala studier koraraer att orafatta deelevgrupper sora haft förhöjt studiebidrag och studielån särat att dendetaljerade kunskapen om de gymnasiala studiernas uppläggning och innehåll m.m. finns inom sektion I anser CSN att handläggningen avstudiemedelsärenden när det gäller gymnasiala studier förläggs till sektion I,Denna sektion bör enligt CSN i fortsättningen kallas sektionen för gymnasialtstudiestöd. Vidare föreslås att raan uppdrar åt en särskild grupp av närandensledaraöter att besluta i raer tveksararaa eller principiella fall. Denna gruppbör bestå av tre ledamöter av nämnden, varav en studeranderepresentant. Omdessa tre ledaraöter är oeniga hänskjuts ärendet lill inpleno. För /74 beräknas ca 77000 ansökningar om studiemedel för gyranasiala studier inges. Nuvarandepersonal på låneenheten inom sektion I vid CSN är dimensionerad för mellan 55000 och 60 000 ansökningar. Antalet ansökningar varierar eraellertid kraftigtraellan raånaderna. Nästan hälften av alla låneansökningar inkoraraer underraånaderna augusti, . Med hänsyn härtill föreslår CSN attresursförstärkningar i fråga om personal bör användas för anställning av extrapersonal vid säsongtopparna, CSN föreslår en förstärkning motsvarande sexårsanställda i lönegrad 14, vilket innebär en merkostnadpå ca , för /74, Viss förstärkning av andrafunktioner inom nämnden har inräknats, I saraband raed överföringen av äldre elever tillstudieraedelssysteraet koraraer hos postbanken att uppstå en visskostnadsrainskning.