prop · FW03126 · 1973-12-31 00:00:00 — Medhänsyn härlUl förordar jag att bidrag och kostnad avseende FoU-arbete iutlandet sora för år räknat sammanlagt överstiger . får inräknas iunderlaget endast om Kungl. Maj:t medger del. Sådant raedgivande bör bl. a.kunna läranas ora FoU-arbetet är särskih resurskrävande och därför lämpligenbör ske i samarbete med utländska förelag och institutioner. I övrigt bör gällaalt den skattskyldige såväl för taxeringsmyndigheterna som när frågan prövasav Kungl. Maj:l visar att kostnaderna utgetts för FoU-arbele genom alt t. ex.förete ingånget avtal om FoU. 3.5 Förlust i utländska forskningsbolag Det föreslagna tUlägget till 43 § 3 mom., KL om alt Kungl.Maj:t skall kunna medge avdrag för beräknad förlust på aktier i utländsktforskningsbolag har lämnats utan erinran av flertalet reraissinstanser. Någraremissinstanser framhåller att regeln bör tUlärapas i rena undantagssituaiioneroch med speciellt syfte att tillgodose ändamål av väsentlig sarahäUsekonomiskbetydelse. Även jag kan ansluta mig till RSV:s förslag. Jag villframhålla alt regeln bör tillämpas med stor restriktivitet och endast när ettväsentligt samhällsekonomiskt motiv föreligger. Antalet sådana fall torde blimyckel få. Undersenare år har inom världshandeln kraven ökat på kreditgivning på gynnsammavillkor vid exportaffärer. Olika länder har hos den begärtatt krediter till låg ränta ställs till förfogande vid försäljning av svenskakapitalvaror. Fleraländer subventionerar exportkreditgivningen. Svenska exportörer har frarahållitatt raan vid handelsöverläggningar med statshandelslän-derna inte accepterarkrediter på de villkor som svenska företag kan erbjuda och hänvisar till debättre kreditvillkor sora företag i andra länder står till tjänst med.Regeringarna i bl. a. , , , och harvidtagit åtgärder som gör det raöjUgt för företag i dessa länder att lämnakredit på vUlkor sora är förraånligare än vad sora är norraalt i resp. land. Såkan t. ex. lån refinansieras i Fraiikrike och lUl en totalkostnad(ränta, garantiavgift och andra bankavgifter) av 6 å . I finansierar Exira-Bank50 % av exportkrediten mot en ränta av , medan resterande finansierasav affärsbankerna. IFinland existerar en lag, kallad "",enligt vilken företag, sora beviljar krediter raed längre löptid än åtbeställare av fartyg eller andra metallindustriprodukter, befrias fråninkomstskatt på ränteinkomster upp till f. n. av krediten underleveransåret och de därpå följande tio beskattningsåren. Lagstiftningen ärbegränsad och gäller endast avtal som träffats före utgången av . Sverigehar i tagit initiativ till överläggningar om den situation somuppstått på exportkreditområdet. Regeringen har sålunda den principiellauppfattningen att statliga kreditsubventioner för att påverka enskildaföretags konkurrensmöjligheter bör i möjligaste raån förhindras genorainternationella överenskommelser. De utvecklingstendenser för vilka jag nuredogjort är emellertid sådana, att även raåste vidta åtgärder för attskydda vitala exportintressen och säkerställa att de svenska förelagenskonkurrensläge vid kapilalvaruexport inte allvarligt försämras i förhållandetill andra länders företag. De åtgärder sora nu föreslås bör ges entidsbegränsad karaktär och ansträngningarna att nå frara till internationellaöverenskommelser fortsättas. Denhandel som blivit föreraål för den här beskrivna konkurrensen raed statligtsubventionerade kreditvUlkor riktar sig fraraför allt till stats-handelsländernaraen också i växande utsträckning till utvecklingsländerna. De exporlaffärer sorai dessa sararaanhang varit aktuella har i allmänhet avsett kapitalvaror, exerapelvishela fabriksanläggningar. Motden bakgrund jag angett bör det föreslagna exportstödet kunna utgåtill affärer raed statshandelsländerna och utvecklingsländerna. Eraellertidbör exportstödet kunna tUlämpas också vid affärer med andra länder, om dekriterier som föreslås i det följande uppfylls. 3.6.2 NäringspoUtiskaoch ekonomiska förutsättningar Exportstödbör i princip kunna lämnas åt alla svenska företag oavsettverksamhetsinriktning. Stödet bör givetvis läranas endast i fall därkreditvillkoren har betydelse från konkurrenssynpunkt, dvs. där sannolikhetföreligger för att den utländske konkurrenten vid exporlleveransen erhållerstöd för att begränsa exportkredilkostnaderna. Det bör krävas att exporlaffärenhar väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt och att den har arbetsmarknadspoliliskaeffekter. Sora ytterligare förutsättningar bör gälla att exporten består avkapitalvaror och alt exporten har viss storlek. Jag avser att behandla dessaförutsättningar mera ingående i det följande. Somjag inledningsvis antydde består de svenska exportörernas här aktuellakonkurrenssvårigheter i att andra länder subventionerar exportkreditgivningen.Ett exportkreditstöd bör därför inriktas på att kompensera den svenskeexportören för den ränteförlust sora uppstår för genora att han behöverbetala högre ränta för refinansiering av exportkrediten än den ränta han kan taut av den utländske beställaren. Denna ränteförlust kan f. n. grovt uppskattastill skillnaden raellan exporlkrediträntan och refinansieringsräntan. Dessaräntesatser torde f. n. uppgå till 6 å resp. 8 a . Den föreslagnakompensationen kan utformas på flera olika sätt. Då några svårigheter att refinansieraexportkrediterna inte torde föreligga, är det enligt rain mening lämpligastatt kompensationen ges i form av skattelättnad. Denna skattelättnad åsladkoraraesenklast i likhet med den finska lagstiftning för vilken jag tidigareredovisat på så sätt att viss del av ränteintäkten från den utländskebeställaren görs skattefri för den svenske exportören. Jagförordar således att viss del av den ränteintäkt som exportören uppbär avbeställaren görs skattefri genom att det svenska företaget under deförutsättningar, som anges i det följande, får ett avdrag vid inkorasltaxeringen,sora motsvarar skUlnaden mellan refinansieringsräntan och exportkrediträntan,dock högst av den utestående exportkrediten. Somjag tidigare framhållit bör exporten ha viss storlek för att avdrag skallkunna komma i fråga. Denna synpunkt kan lärapligen tillgodoses genom ett kravpå att exportkrediten skall uppgå till minst 2 milj. kr. Små och medelstoraföretag, sora ensamma inte kan lämna kredit av denna storlek, bör ändå kunna koraraai åtnjutande av avdraget, ora de tillsararaans raed annan deltar i enexportaffär där Icre- ditentotalt uppgår till detta belopp. Som förutsättning i övrigt i detta hänseendebör norraalt gälla att kreditbeloppet skall utgöra en dominerande del av kontraktssuraman.Med hänsyn till situationen på exportmarknaden synes stödet kunna begränsastill krediter raed en löptid . Föreligger synnerliga skäl,bör avdrag dock kunna raedges, även om kredittiden överstiger . Eftersomstödets konstruktion bygger på förutsättningen alt exportören gör enränteförlust vid refinansieringen, bör ytterligare krävas att exportkreditenhar refinansierats hos eller ordnats genom svenskt eller utländskt bank- ellerkapitalmarknadsinstitut. Delta krav har också en kontrollteknisk grund. ingåtts eller övertagits av banken eller kapitalmarknadsinstilutetmen exportören fortfarande står ansvaret för ränteskillnaden, bör exportören hamöjlighet att få avdrag med belopp, sora motsvarar vad han har erlagt somränteskillnad, dock med nämnd begränsning tUl av utestående exportkredit. Medhänsyn till den speciella karaktären av det här föreslagna stödsystemet isynnerhet de politiska bedömningarna från samhäUseko-nomisk och arbelsraarknadspolitisksynpunkt bör frågan ora medgivande till avdrag i det enskilda fallet prövasav Kungl. Då det föreligger svårigheter att i texten definiera begreppetkapitalvaror, bör det tillkomma Kungl. Maj:t att vid prövningen i de enskildafallen avgöra vad sora skall hänföras till stödberältigad export. Ansökan oramedgivande till avdrag bör kunna prövas såväl innan exportkredilavtalet ingåttssom efteråt. Ansökan skall dock göras före utgången av den tid inom vilkenexportören skall avlämna självdeklaration för det beskattningsår då avtalet ingåtts. Beredningenav ärenden bör handläggas i en särskild arbetsgrupp bestående avrepresentanter för finans-, utrikes-, handels-, industri- ochinrikesdepartementen. Dehär föreslagna skattereglerna bör tas in i en särskild lag och kunna tillärapaspå kreditavtal som träffats fr. o. m. . Lagstiftningen börvara tidsbegränsad och gälla avtal sora träffas senast vid utgången av . Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. attantaga inom upprättade förslag till 1. förordning om särskiltforskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 3.lag om avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit. Ärendetbör behandlas under vårsession. Medbifall till vad föredraganden sålunda raed instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tiU skallavlåtas proposition av den lydelse bUaga till detta protokoll utvisar. 1 »73 730274