prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Även ora de ökade railjövårdsinvesleringarnainnebär en raarkerad inteckning i resursutryraraet kan dock utgifter av ensädan storlek inte antas på ett avgörande säll påverka tillväxlbetingelsernaoch raöjligheterna alt tillgodose andra behov för individer och sarahälle. Påenskilda oraråden kan de railjövårdande åtgärderna raedföra raer påtagligaförskjutningar i efterfrågan och produktionsbetingelser, raen de torde inte blistörre än slmklur-förändringar sora tidigare av ett flertal andra skäl utiöstsinora ekonomin. Denfaktiska produktionsökningen 19701972 blev, sora visals i det föregående,väsentligt lägre än de kapacitelsraässiga tillväxtraöjlighe-terna. Den svagautveckling av efterfrågan som ligger bakora detta skall inle här närmarebeskrivas och analyseras då en sådan genoragång län skulle föra oss bort frånde problera vi har att behandla. Några iakttagelser rörande konjunktursituationen19701972 sora är av intresse för överväganden ora långsiktstendensernafraraöver skall dock göras. Konjunklurförsvagningen deförsta åren av 70-talet var en intemationell företeelse. Den frågan kanställas ora den starka påverkan på våra inheraska förhållanden sora aUtidutgått från konjunkturförändringarna i världsekonomierna haft någraspecifikt nya inslag eller haft en väsentligt annan styrka . Enjäraförelse med andra visar alt tillväxten för 19711972 var lägrei än i något av de övriga ländema. Därpå kan raan dock inte grundanågot anlagande att konjunkturnedgången i vårt land skulle ha varit kraftigareän på andra håll. Går man tUl bedömningar av kapacitetslUlväxten för19701975, sora också sararaanställts inom , finner man även där Sverigebland länder raed den lägsta tillväxttakten. Denna placering sammanhängerfrämst raed alt vårt land genora den allraänna befolkningsutvecklingen fårjäraförelsevis mycket låga antalsmässiga tiUskott till arbetskraften och medatt arbelslidsförkortningen reducerat utbudet av arbetstiraraar raer än iflertalet andra länder. Tar man hänsyn lill det sora nu berörts och vidarebeaktar alt en stor allmän arbetstidsförkortning i togs ut just1971-1972 är del inle på något säll förvånande alt vårt land komraer långtner i en järaförelse över BNP-tillväxten . Vid en i styrka likartadkonjunklurförsvag- ningi alla länder skulle del sålunda vara ganska följdriktigt att intogeen köposition. Men raan bör då uppraärksararaa att om raan i ställetraäler produktionen så utfaller jämförelsen helt annorlunda.Den i och för sig bristfälliga statistik som finns över produktivitetsutvecklingen,totalt och pä olika näringsgrenar, lyder på alt här ligger myckel högti fråga ora tUlväxttakt. Detär svårt att bedöma vilka skUlnader sora funnits mellan de olika länderna ifråga ora den genomgångna konjunkturförsvagningens lidsförlopp och styrka.Möjligen kan raan dock hävda att orasvängningen kora snabbare och raerkoncentrerat i än i flertalet järaförbara länder. Dennaslutsats har korarait frara vid en järaförelse mellan uppgifter som avser denregistrerade arbetslösheten. Men kompletterande raaterial även ora del ärvagt och osystematiserat för in en viss tveksamhet oraarbetslöshetstalen är fullt rättvisande. Övrig information skulle möjligenkunna tolkas så alt medan en neddragning av sysselsättningen i Sverigeföreträdesvis tog sig uttryck i friställande av arbetskraft och därmed i öppetregistrerad arbetslöshet har detta i flera andra länder i något störreutsträckning yttrat sig i olika slags inskränkningar av arbetad tid (begränsadarbetsvecka, tUlfälliga produktionsnedskärningar etc). Alt en viss sådanskillnad i reaktionsmönster kan finnas förefaller inle så osannolikt med hänsynlUl olikheter i samhällenas sociala och ekonomiska struktur och iarbetsmarknads- och arbets-löshelspoHlikens utforraning. Underkonjunktursvackan 19661967 kunde f. ö. i iakttas ett järafört raedtidigare något ändrat beteende hos förelagen vad beträffar sysselsättningen.Med en hårdnande konkurrens och sjunkande vinstmarginaler var den buffert hosförelagen sora kunde ta upp rainskade avsättningsraöjligheter utan avskedandeninte längre så stark. Saratidigt hade sarahället starkt byggt ut skyddet ochhjälpen till dera sora är eller ställs utan arbete. Det är inte förvånande oradessa förhållanden i förening utlöser snabbare kastningar i sysselsättning ocharbetslöshet alltefter växlingarna i konjunkturläget. 4.1Kommentarer till den inhemska utvecklingen 19701972 Densnabba orakaslningen i konjunkturläget i vårt land raellan 1970 och 1971 berorinte frärast på försvagningen i den internationeUa efterfrågan. Exportökningenblev raindre, raen denna nedgång förklarar endast en mindre del avförsvagningen i ekonoraisk aktivitet inora landet. I stället kan denna förastillbaka på starkt markerade förskjutningar inom vissa inheraskaeflerfrågeoraråden. Det oraslag i lagerinvesteringarna som skedde uppgick tilldrygt av BNP från en 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 71 Diagram 4:1 Förändring i BNP, lagerinvesteringar ochbytesbalans 19611972 LaqerinvGS+eringar"""""" Undersko+f i bytesbalans Anm. Förändringar i lagerinvesteringar och underskott ibytesbalans är uttryckta som procent av BNP. ökning av dessa investeringar 1970 ora av BNP rainskning raotsvarande av BNP 1971. En så snabb och starkorasvängning har inle inträffat sedan Koreakrisen. För den privatakonsurationen noterades ett nästan lika starkt oraslag eller raotsvaranderaellan 2,5 och av BNP. I flera tidigare konjunkturskeden har funnitsraotvägande utvecklingstendenser inom några områden. Sådana starkare motviktersaknades . För t. ex. offentiig konsumtion och offentliga investeringarskedde sålunda en försvagning av efterfrågan . Till den ovan skisserade utvecklingen skall knytas någrareflexioner kring vissa utvecklingsdrag sora kan vara av betydelse för enbedöraning av långsiktstendenserna. I diagrara 1 illustreras för några olika årdels ökningstakten i BNP, dels laget-förändringen i procent av BNP. Där haräven lagts in en kurva över bytesbalansens underskoll salt i relation lill BNP.Den slora överenssläraraelsen i förändringarnas riktning och styrka sora finnsraellan de skilda kurvorna är slående. Något försök att belysa de kausalasamband som kan finnas skall inte göras. Lagerinvesteringarnas starkavariationer år kan givetvis i främsta ruraraet sägas vara enkonjunkturpolitisk fråga. Men genora sin styrka ulgör de kastningar påefterfrågesidan sora här förekoraraer ell raycket störande och svårbemästratderaent för all politik som har att stabilisera resursanvändningoch sysselsättning, även på . De svårigheter sora skapas för en jämnutveckling och långsiktig planering inom andra oraråden av ekonorain äruppenbara. Vidare raåste större resurser än eljest nödvändigt hållas iberedskap för att raöta de variationer i sysselsättning och arbetslöshet somblir resultatet av de tvära kastningar i efterfrågan som ytterst härrör frånlagersvängningarna. Ävenom lagerförändringarnas inverkan på det inheraska efterfråge-onirådet lordevara det raest svårberaästrade probleraet, tUlkoraraer att de genom sitt högaimportinnehåll har speciella implikationer för bytesbalanspolitiken. I LU 70framhölls alt den ekonomiska politiken utredningen behandladehade alt utgå från att riskmarginalerna för de utrikes betalningarna varstarkt sararaankryrapta. Givelvis försvåras en politik raed syfte att koraraalill rätta med dessa balansproblem, sumraerade för en hel konjunkturcykel, dåde årliga omsvängningarna I imporlkrävande lagerinvesteringar har en så raarkeradstyrka. har möjligheter öppnats att utnyttja investeringsfondernaäven för lagerinvesleringar. De effekter sora därigenora kan vinnas kan inle nåutöver en begränsad del av probleraorarådet. Det förefaller därför vara en viktigutredningsuppgift att söka finna vägar och medel att i högre grad utjämnalagerinvesteringamas århga variationer. Nedgångeni den privata konsumtionens ökningstakt tUl 1971 hade som spegelbilden stark ökning av hushållens sparande. Detta fördubblades praktiskt tagetmellan de nämnda åren och låg sedan kvar på en hög nivå 1972. I LU 70diskuterades i ett visst sammanhang möjligheterna att begränsakonsumtionsutryramel. Där sades bl. a. följande: "Att genoraskattepolitiken hålla nere privat konsuration och de disponibla inkomstema kanvidare i vissa lägen tänkas möta ett effektivt molstånd genora allkonsuraenterna sänker sitt sparande. Utvecklingen senare hälftär därvidlag ett racraento. Möjligheterna att bryta igenom en sådan elastisktundanglidande försvarslinje hos konsumentema förefaller inte vara slora.Endast medel som kan ge en effektiv sparstimulans är användbara därför, mensådana medel kan nog erfarenhetsmässigt sägas inle vara så lätta att finnaeller tekniskt ta i bruk." Erfarenheternafrån 19711972 iUustrerar den omvända situationen. Det var då svårt allmotverka en försvagning av privat konsumtion och än mindre kunde man få tillstånd en starkare ökningstakt. Den höga sparkvoten dessa år kan sora närants ibilaga 6 ha vissa inslag där det är fråga ora långsiktigt bestående irapulsertill ett högt hus-hållssparande.i Förändringar i hushållsstorlek och andelenpensionärer är exempel pä faktorer sora verkar i sådan riktning. Inverkan avdessa kan förslärkas eller försvagas genora kortsiktiga förskjutningar isysselsättning och inkorastfördelning. Den höjda sparkvoten de senaste 1Se Svensk ekonomi fram tiU 1977, SOU 1973: 21, bilaga 6. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 73 åren synes i viss utsträckning ha korarait lill ståndgenom samtidiga och likartade inflytanden från kort- och långsiklsverkandefaktorer. Möjligt är även att den korabinalion i förändringarna för skatter,transfereringar och priser sora speciellt gällde 1971 hade en sparhöjandeeffekt. Uteslutet är inte att det i konsurationsutvecklingen ävenfinns vissa inslag sora kan vara av betydelse för den ekonoraiska politikens utforraning.I den privata konsumtionen ulgör numera olika kapitalvaror (bilar, TV,inredning, hushållsapparater etc.) en mycket betydande del. Anskaffning,förnyelse och reparation av dessa varor kan ofta utan större olägenheterförskjutas något eller . lorde inkorastutvecklingen haraedfört en likviditetssituation i ganska stora befolkningsgrupper sora gördet möjligt alt i stor utsträckning välja tidpunkt för olika inköp. Ulgår manfrån alt någon av dessa situationer har giltighet för hushållens del så kan manockså förraoda att konsuraenternas handlande i hög grad påverkas av derasallraänna fraralidsförvänt-ningar. De med konjunkturerna varierandebedömningarna i optiraistisk resp. pessiraistisk riktning rörandearbelslöshelsrisker, inkorastförbätt-ringar o. dyl. skulle sålunda komraa attprägla konsumtionsförändringarnas storlek. Några säkrare belägg för att förhållanden av den härkaraktären faktiskt har gällt kan inte anföras. Men uppenbart är all orahushållens beteenden är sä sora här skisserats blir verkningsgraden avskatlepo-litiska åtgärder i konjunkturutjäranande syfte begränsad. Större effekterskulle sålunda inte kunna påräknas av exerapelvis justeringar av den direktaskatten gjorda för att reglera ulryramet för privat konsumtion. Alt medvariationer av indirekta skatter, avbelalningsvillkor etc. påverka kostnaderoch därraed valet av tidpunkt för inköpen kan raöjligen vara raerfrarakoraligt. Förändringarna i skattesatsen raåste dock i ett sådant fallsäkerligen göras ganska stora och vidare borde de i första hand riktas raotkonsuralionskapitalvaror. I fråga ora offentlig konsumtion gjordes i LU 70 denbedöraningen alt en starkare neddragning av de raycket höga utgiflsplanema förperioden 19701975 inle frarastod sora en realistisk raöjlighet, särskilt inteför periodens början. Bakora denna bedöraning låg en föreställning, grundad påerfarenheter från raånga år tillbaka, ora en stor stabilitet i uppgjorda planeroch en betydande tröghet vad beträffar förändringar i ulgiflskonsekvenserna avredan fattade beslul hos stat och korarauner. Utvecklingen 1971 och 1972 harvisat att denna föreställning inte hade fog för sig. Stora raöjligheter fannsuppenbarligen att förhållandevis snabbt göra begränsningar i utgiflsplanema.Att delta var raöjligt på investeringssidan är väl inte så förvånande igångsättning av olika projekt kan ju förhållandevis lätt uppskjutas. Men raeranmärkningsvärt är att en så pass stark därapning av konsurationsökningenkunde genomföras. Från tidigare avmattningsperioder har man haft erfaren- heterav hur mer eller mindre automatiskt verkande krafter ullöst utgiftsökningar.Eftersläpningar i tillsättning av tjänster, fyllandet av vakanser etc. hartidigare utgjort sådana drivkrafter. Idetta sammanhang är en viktig fråga ora denna hårdare utgiftsprövning och detstarkare kostnads- och skaltemedvetandet frärast har sin rot i tillfälligasvårigheter eller har mognat frara ur bedöraningar som anger en beståendelångsiktig handlingslinje. I LU 70 behandlades några olika konsekvenser påskaltesidan och därifrån på löne- och in-koraslbildning som följer av fortsattsnabb expansion av offentlig konsumtion. Särskilt höjningar av de direktaskattesatserna skulle i ett sådant fall leda till väsentligt ökade spänningarkring finansieringsfrågorna. Resonemang rörande inkomst efler skatt utgjordeett uppraärk-samraat inslag i diskussionerna års avtalsrörelse. Medden planerade utgiftsökningen inora offentlig sektor under första hälfien av70-talet skulle för kanske en majoritet av löntagarna betydligt över hälften aven löneökning tas i anspråk för direkta skatter. Del offentligasfinansieringsproblem får därmed en närgången aktualitet över helalöneavtalsfältet. Spännuigsförhållandet mellan medborgarnas press frånefterfrågesidan och deras betalningsvillighet kan därraed få en styrka sorablir svår att beraästra. Stegrade risker för skatteflykt i olika forraer ochhållbarheten hos de fiskala kontroll- och övervakningsraekanis-raeriia ärbetydelsefulla faktorer vid en bedöraning av hur stark denna spänning kan fåbli. Vadman skaU tro om den långsiktiga lillväxltaklen för offentiig konsuration berori hög grad på hur raan bedöraer finansieringssituatio-nen; hur starkaspänningar I det nuvarande skatlesysleraet raan anser raöjliga att behärska ochvilka alternativa finansieringsformer och vägar man kan tänka sig. En starkpress att finna lösningar på dessa problera koramer dock alt föreligga. Behovenav och efterfrågan på förbättringar och på nya aktiviteter är betydande inoraflertalet offentliga tjänsteområden. Enprobleraatik av den art sora här berörts har ulan tvivel funnits med i denåterhållsamhet raed offentliga utgiftsökningar sora gjorde sig gällande ikoraraunerna . Saratidigt kan dock också konstateras attläget för koraraunerna då präglades av en korabinalion av olika förhållandensom kan antas inte så ofta uppträda saratidigt. De pris- och koslnadsslegringarsom kunnat registreras för de komraunala tjänsteorarådena är osedvanligt högajärafört såväl som med andra sektorer av ekonorain. a.utfallet av avtalsrörelsen bidrog därtUl. Den genomfördaarbetstidsförkortningen reducerade den allmänna inkoraststegringen i landetoch därraed ökningen i skatteunderlaget saratidigt sora koraraunerna självainom flera sektorer inte på motsvarande sätt kunde skära ned servicen, utanmåste acceptera utgiftsökningar. Förutsättningarna för skattehöjningar var lUlföljd av sysselsättningsläget i förening med de starka prisök- 3 Avstämning och framskrivningav LU 70 75 ningarnaoch marginalskatteförhållandena starkt beskurna. Till detta kom begränsademöjligheter för ökad upplåning på kredit- och kapitalmarknaden. Den omprövningav utgifts- och skatlepoUliken sora troligen förr eller senare skulle kommittill stånd kan sålunda genom olika tillfälligheter sägas ha utlösts ochförstärkts just under de senast gångna åren. Till viss del är det nog också entillfällighet att en sådan kombination av olika faktorer uppträder underlågkonjunkturår. Den extra påkänning för arbetslöshetsbekämpningen somtidsförläggningen innebar kanske därför inte behöver befarasåterkomma. Av väsentlig betydelse måste emellertid vara alt för den fortsattalångsiktiga tillväxten av offentlig konsumtion söka uppnå en tidsprofil soraär bättre anpassad till de allraänna konjunkturförändringarna. Inlebara på efterfrågesidan har av 70-talet uppvisat tvära ochstarka oraslag. På resurssidan har en liknande snabb orakastning uppträtt ifråga ora neltoinvandringen. beräknas en invandring till sorasåväl I fråga om brutto- (77 000) som nettosiffror (49 000) ligger högre änvad som någonsin registrerats. hade vi en utvandring med dtbrutto- (42 000) och nettotal (12 000) där man fär gå lUlbaka till 1890-talelresp. för aU finna högre siffror. Omslaget är drastiskt. serraan på utvecklingen av befolkningsströmmarna in och ur riket finner man en tendens till ökade årliga variationer. Väsentligafördelar ligger i att den utrikes migrationen snabbt anpassar sig tillsysselsättningsläget. Avigsidor av sararaansatt social art liknande detgästarbetar-problem .sora funnits i andra länder synes inle i störreorafattning ha anraält sig här hemma. SkuUe de hittillsvarande tendensernafortsätta att förslärkas kan man dock inte bortse från risken alt problem avdetta slag kan uppkomraa. 4.2Kommentarer till de reviderade kalkylerna Dekommentarer till utveckUngen 19701972 som gjorts i det föregående har främstuppehållit sig vid vissa förändringar på efterfrågesidan, då det så uppenbartvarit där som orsakerna tiU de låga ökningstalen för BNP huvudsakligenfunnits. För en bedömning av utvecklingen framöver är det givetvis nödvändigtatt systeraatiskt se på tendenserna över hela det ekonoraiska fältet. Avsiktenraed denna avstämning av LU 70 är ju att söka finna om några sådana nya ellerändrade betingelser för den ekonomiska utvecklingen framträtt under de senasteåren att framtidsprobleraen ställs i en annan belysning . Iinledningen betonades de vanskligheter sora är förenade med alt söka skilja utsådant som är konjunkturmässigt betingat och vad som kan tänkas utgöra ett nyttdrag i utvecklmgen. Det är skäl att kraftigt stryka under detta som enreservation tUl det sora här koraraer att las upp. Ettförsta steg i långtidsutredningarnas arbete är alt söka bestärama den sannolikakapacitetslUlväxten i ekonorain, dvs. den ökning av produktionen sora skullevara raöjlig vid ett norraalt kapacitetsutnyttjande. Den beräkning av denframtida arbetskrafts- och produktivitetsutvecklingen som gjordes i LU 70angav en ökning av BNP som möjlig för perioden 19701975. (Bedörat från användningssidan angavs den ärliga ökningen till . )Arbetskraften kalkylerades minska i timraar räknat raed , medanproduktiviteten antogs stiga . Påarbetskraftssidan har skett vissa förskjutningar. Som belysts iell särskilt avsnitt finns skäl tro alt de tidigare prognoserna i vissaavseenden bör justeras utifrån dessa delvis ändrade förhållanden,lusleringarna är i de enskilda delarna inte särskUt slora och då de går iskilda riktningar har totalresultatet blivit en prognossiffra som välöverensstämmer med tidigare bedömningar. För perioden 19701975 anges sålundarainskningen i arbetskraftsutbud även nu lUl raedan för 19721977en ökning ora skulle ske. Skillnaden raellan prognosslffrorna förde två perioderna beror huvudsakligen på den arbetstidsförkortning somgenomfördes 1972 och på en förutsättning om att ingen ytterligare allmänarbetstidsförkortning komraer att uttas. Ifråga ora produktivitetsutvecklingen har rätt stor tveksamhet rätt om derevideringar som kan behöva göras i beräkningarna. över helakonjunkturcyklar har en betydande stabilitet i produktivitetsförändringarnavarit rådande. Genoragående är också alt försvagningar raed svaga konjunkturer senare tagits igen då konjunkturen vänt uppåt.Mot en sådan bakgrund kunde det vara motiverat alt inte låta den lågaökningstakten 19701972 föranleda någon revidering av tidigare bedömningar.Företagen inora industrin, sora i delta sammanhang har stor vikt förtotalsiffrorna, räknar visserligen med något dämpade produktivitetsökningarfraraöver. Men erfarenheterna från tidigare undersökningar och enkäter visaratt del ständigt funnits en benägenhet hos företagen att underskatta denfraratida produktivitetsstegringen. Trotsalla dessa förhållanden har vi i de reviderade prognoserna godtagit en siffraför den årliga produktivitetsökningen 19701975 sora är ca 1/2 procentenhetlägre än i LU 70. Detta kan ses sora en raar-kering av olika raer eller raindrevaga antydningar ora ökade restriktioner för snabba produklivilelsslegringar. Blanddessa kan näranas att strukluroravandlingen i fortsättningen knappast kanväntas fortgå i samma snabba takt som under andra hälften av 60-lalel. Vidareraåsle resurser avsättas för att utjärana och raotverka sädana spänningar avregional eller annan karaktär som uppkommer under omvandlingsprocessen. Ävenen ökad inriktning på de kva- 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 77 lilativasidorna i arbetslivet kan medföra alt ralionaliseringsarbetet fortsättningsvismåste bedrivas under större hänsynstagande till förbättrad arbetsrailjö ochandra trivselfaktorer. Underhär gjorda antaganden ora den fortsatta produktivitetsutvecklingen och omarbetskraftens utveckling skulle kapacitetstillväxten i vår ekonomi förperioden 19701975 stanna vid mot i LU 70. Bedömningarna för19721977 anger en siffra om . Ganska osökt inställer sig frågan,vad t. ex. det angivna tillväxttalet för 19701975 innebär med hänsyn till denfaktiska utveckling sora skett under de två gångna åren av perioden. Den lågaBNP-ökningen de åren var delvis betingad av arbetstidsförkortningen. Frånräknaseffekterna av denna kan den raöjliga kapacitetsökning sora då skulle gälla för19721975 uppskattas till . Till detta koraraer att BNP-utvecklingen19701972 innebar all kapaciteten i ekonorain inte kunde utnyttjas tillfullooch alt en kapacitelsreserv finns sora kan tas i anspråk . Storlekenav denna reserv beräknas röra sig orakring . Rent räkneraässigt skulle ur dehär kalkylema framkoraraa att potentiella förutsättningar finns lör enBNP-ökning 1973, 1974 och 1975 med . I vad raån sedaneflerfrågemässiga betingelser koraraer att finnas för alt effektivt utnyttjakapaciteten skall inle här behandlas. Ensärskild aspekt på den fraratida produklionsulvecklingen sora alltmer trätt iförgrunden är frågan om huruvida energitillgångarna och möjligheter altutnyttja dessa koraraer all utgöra en restriktion på den fraratidautvecklingen. Sora närraare redovisas i bilaga 41 visarenergiprognosutredningens beräkningar alt energilillgångarna inte skulle koraraa att utgöra en sådan restriktion päproduktionsutvecklingen. Beräkningarnas osäkerhet bör dock understrykas liksoraoraöjligheten att förutse temporära variationer i nederbörd o. dyl. vilket kanmedföra tillfälliga friktioner. Medde beräknade kapacitetstalen som givna görs i långtidsutredningama sora ettandra led bedöraningar av hur efterfrågan kan koraraa att fördela sig på olikaanvändningsoraråden. Vilka anspråk sora koraraer att tillgodoses privatakonsuralionsändaraål, offentlig konsuration, investeringar etc. beror på dispositionersom görs av i första hand de politiska instanserna. Endast betingade prognoserkan därför göras för denna fördelning. I LU 70 redovisades planer och tendenserinora olika eflerfrågeoraråden och raot bakgrund därav diskuterades skildaförhållanden sora bedörades vara av betydelse för beslut i fördelningsfrågorna.Genora olika altemativ illustrerades några skUda vägar raan kunde välja dåraan skulle ta ställning till avvägningsfrågorna. Enviktig utgångspunkt för de alternativa övervägandena i LU 70 var en beräkningav de resurskrav som raåste tillgodoses för alt balans i de utrikesbetalningarna skulle kunna uppnås . 1Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga 4. Enligt vad sora kora frara ur dessa kalkyler krävdes enökad förskjutning i ekonomin mot produktion för avsättning utomlands. Enutryraes-ökning för exporten av industrivaror frarastod sora den enda tänkbaralösningen. För att kunna realiseras förutsatte denna en prioritering av industrinsinvesteringar.