prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — m. för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1971/72Utgift 2 234 221 1972/73Anslag 1 500 000 1973/74Förslag 1 900 000 Maj:t hargenom särskUda beslut meddelat föreskrifter om vilka kostnader som skallbestridas från detta anslag. Från anslaget betalas bl. a. bidrag tUl internationellakriminalpolisorganisationen i (), tUl enskilda tjänstemän för studier av betydelse för polisverket ochtill föreningar för tjänstemän vid polisväsendet. I övrigt bestridsfrån anslaget bl. a. kostnader för efterspaning av försvunna personer och förstängsel kring övergivna gruvhål. Kostnader för polisverksamheten som ej skall bestridasfrån annat anslag kan efter beslut av Kungl. Maj:t betalas från anslaget. föreslår att anslaget förs upp medoförändrat belopp. Med hänsyn till belastningenpå anslaget hemställer jag att Kungl. att till Polisverket:Diverse utgifter för /74 anvisa ett förslagsanslag av 1 900 000kr. 1971/72 Utgift 986 506 011 1972/73 Anslag n 016750 000 1973/74 Förslag 1 196 800 000 Av anslaget skall 247,7 milj. kr. utövar som centralförvaltningsmyndighet högsta inseendet över polisväsendet. ärhögsta polismyndighet i länet, I varje län, utom , finns hoslänsstyrelsen en länspolischef och i vissa län dessutom en biträdandelänspolischef. Varje län är indelat i polisdistrikt, som för hela landet uppgårtiU 119. I varje polisdistrikt finns en chef som är polismästare. Beräknadändring 1973/74 Tjänstemän i polischefskarriären Övriga polismän, exklusive personal i rekryteringskåren Annan personal Lönekostnader till extra polismän (polisaspiranter) Lönekostnader till övrig extra personal och till tillfällig arbetskraft Kostnader för personalvårdande och trivselbefrämjande åtgärder Kostnader för förpassning och för kost och sjukvård för omhändertagna personer m. m. Kostnader för regionalt och lokalt anordnad utbildning Särskilda utgifter i polistjänsten Ersättning för skador vid flygande inspektion 13 571 2 736 + 756 + 300 + 165 + 50 + 120 900 000 + 76 850 000 + 18 000 000 + 18 000 000 + 2 390 000 + 500 000 + 3 400 000 + 18 290 000 + 1 090 000 + 500 000 + 1 800 000 + 17 900 000 180 000 27 650 000 (500 000) + 200 000 + 5 700 000 + 185 000 + 3 120 000 1 550 000 900 000 + 650 000 + 75 000 + 225 000 + 40 000 1972/73 Berälcnad ändring 1973/74 Kostnader för framkallning och kopieringav film m. m. Ersättning för skador på polismans lösa egendom Ersättning tillenskilda för biträde åt ordningsmakten Kostnader för inköp av uniformer tillpolischefspersonal Kostnader för polititransporter Kostnader för trafiknämnderKostnader för företagsnämnder Vissa kostnader för förundersökning m. m. Övrigautgifter 50 000 800 000 250 000 200 000 200 000 50 000 1 050 000 450 000 150 000 75 000 150 000 40 000 1 076 750 000 +170 580000 +120 050 000 Löne-och prisomräkning m. m. Polischefernahar yrkat sammanlagt 2 270 tjänster och länsstyrelserna 2 200.Rikspolisstyrelsen föreslår att 1 060 nya tjänster inrättas. Av dessa är 760avsedda för polismän och 300 för annan personal. Fördelningen av de föreslagnanya tjänsterna framgår av följande sammanställning. Stock- (Riks- Göte- Sum- Öv- holms omfat- borgs- pd ma riga pd tände pd pd Vik.- 0. förstärk- Polismanstjänstema förvikariats- och förstäikningstjänstgöring samt tjänsterna för kontorspersonaloch övrig personal har inte fördelats på polisdistrikt. 1973:1 Bilaga 4 40 Tjänster förpolisintendent finns inrättade i samtliga polisdistrikt i grapp 2 (polisdistriktsom har mer än 170 tjänster) och grapp 3 (polisdistrikt med högst 170 ochminst 101 tjänster). I grapp 4 (polisdistrikt med högst 100 och minst 51tjänster) har samtliga distrikt utom åtta tjänster för polisintendent ellerpolissekreterare. Styrelsen anser att tjänster för polissekreterare i principbör finnas i samtliga polisdistrikt i grapp 4 och föreslår att sådana tjänsterinrättas i , , och polisdistrikt. Återståendefyra polissekre-terartjänster bör inrättas nästkommande budgetår. a) Polismanstjänster vid polismästarnaskanslier Styrelsen föreslår attarbetsuppgiftema vid polismästarens kansli i vissa större polisdistrikt delasupp på en kansli- och en kameralsektion. För att genomföra organisationsförändringenbör ytterligare en polismanstjänst inrättas i vart och ett av ,, , , och polisdistrikt. Iövrigt föreslår styrelsen att en polismanstjänst inrättas vidpolismästarkansliema i ytterligare fem polisdistrikt och två polismanstjänsterinrättas vid utlänningssektionen i () och tretjänster vid utlänningssektionen i polisdistrikt (Sturap). Styrelsen har genomförten kartläggning av polisdistriktens övervakningssektioner och beräknat normerför sektionemas personalstyrka. En grov beräkning av personalbehovet inompolisdistrikten, storstädema undantagna, visar att det skulle krävas utökningmed mellan 1 000 och 1 500 polismanstjänster för att nå upp tUl angivna normer.Styrelsen är medveten om att det reella behovet av tillskott på personal endastkan täckas genom att polisväsendet successivt under en följd av år tillförsytterligare personal. Av de 360 tjänster som styrelsen yrkar, avser 32vakthavande befäl och 33 yttre befäl. Många polisdistrikt saknar alltjämttillgång till vakthavande befäl dygnet om och i ett stort antal polisdistriktbör den yttre befälsfunktionen förstärkas. Styrelsen begär 291polisassistenttjänster, varav 38 som stadsdelspolis. Styrelsen anser detangeläget att bygga ut den s. k. stadsdelspolisen även i distrikt utanför detre storstädema. För yrkas 100 polismanstjänster,varav 40 för bevakning av tunnelbanan. I föreslås enökning med 30 tjänster och i polisdistrikt 20 tjänster. Styrelsen föreslår vidareatt fasta sjösektioner liknande den som f. n. finns i polisdistriktinrättas vid ordningsavdelningama i Prop.1973:1 Bilaga 4 41 För detta ändamål föreslår styrelsen sammanlagt 66 tjänster. Rikspohsstyrelsen harupprepat sitt tidigare framförda yrkande om inrättande av en särskildflygplatspolis under styrelsens centrala ledning. Som alternativ föreslås attflygplatspollsen anknyts till de tre storstadsdistrikten. Behovet av en kraftigförstärkning av personalen för trafikövervakning är mycket starkt. Styrelsenåberopar att trafiksäkerhetsverket i sina förslag till förbättring avtrafiksäkerheten bl. a. upptagit en 25-procentig ökning avtrafikövervakningspersonalen inom polisen. Förslaget skulle iimebära en ökningmed ca 275 polismän. I avbidan på statsmaktemas ställningstagande tiUtrafiksäkerhetsverkets förslag anser sig styrelsen inte böra föreslå mer än 80nya tjänster för trafikövervakningsändamål. Tjänstema föreslås fördelade med 55vid trafiksektionema och 25 vid länstrafikgruppema. Av tjänstema yrkas 21 somyttre befäl. d) Utrednings- och spaningsverksamhet TUl följd avbrottsutvecklingen och arbetstidsförkortningen är det nödvändigt att förstärkakriminalavdelningama. Antalet balanserade ärenden har ökat i flertaletpolisdistrikt och är av en storleksordning som inte kan accepteras. Särskiltoroväckande är den kraftiga ökningen av antalet anmälningar äldre än 12månader, inte minst med tanke på att denna grapp innehåller ett stort antalanmälningar avseende grövre brott. Styrelsen föreslår en ökning av antaletpolismanstjänster vid kriminalavdelningarna med 170, varav 20 förspaningsverksamhet, 10 vid aUmänna utredningsrotlama och 140 vid övrigakriminalrotlar. Den nya skattebrottslagen i förening med en intensifieradskattekontroll väntas medföra ökad belastning på bedrägerirotiarnas personal.34 av de yrkade tjänstema bör därför tUlföras nämnda rotlar. Fem tjänster börför ändamålet tUlföras rikskriminalen. Styrelsen framhåller attutredningar av komplicerade skattebrott kräver specialutbildad och särskUterfaren utrednlngspersonal. För att inte sådan personal, för att nå befordran,skall nödgas söka annan tjänst vid andra enheter inom polisen, föreslårstyrelsen att ett antal högstlöne-gradstjänster inrättas vid bedrägerirotlarnai vissa större polisdistrikt. e) Personal för vikariats-och förstärkningstjänstgöring Förslaget bygger pånormen en extra ordinarie polisman på fem ordinarie polismän. Annan personal än polispersonal Styrelsen yrkar 40tjänster som bedöms erforderliga till följd av föreslagen utökning avpolispersonal. Prop.1973:1 Bilaga 4 42 För att överförandet av arbetsuppgifterfrån polispersonal till annan personal skall kunna fortsätta yrkar styrelsenatt ytterligare 150 kvalificerade biträden får anställas. Av dessa avses 25för beredande av pollsmyndighetsärenden, 10 för receptionsgöromål, 75 förutredningsverksamhet och 40 för tjänstgöring i regionala sambandscentraler ochsom radiooperatörer i de större polisdistrikten. Härutöver yrkar styrelsen 15tjänster för fordonsredogörare och 95 tjänster för övrig personal. 15 avtjänstema är avsedda för särskilda sektioner vid kansliavdelningarna iStockholms, och polisdistrikt för handläggning av utredningari ärenden om brott i tjänsten av tjänsteman inom polisorganisationen. som tUlkallades den 15 maj1972, avgav en promemoria (Ds Ju 1972: 19) innehåUande främsten kartläggning av den rådande polissituationen och betänkandet(Ds Ju 1972: 33) Polisen i . Enligt direktiven skulle utredningenlägga fram förslag tUl åtgärder som medverkar till att de vakanser som uppståtti organisationen kan fyllas samt åtgärder som syftar tUl att över huvud tagetförbättra polisens arbetsförhållanden i Stockliolm. Med hänsyn till utredningsuppdragetsbrådskande natur har arbetet efter en inledande kartläggning av polisensarbetsförhållanden i i huvudsak ägnats frågan vilka åtgärder som kanvidtas i syfte att komma tillrätta med den aktuella vakanssituationen och föratt bryta den trend med en ökad utflyttning till andra polisdistrikt som varitmärkbar . Utredningen har också övervägt möjligheterna attgenom information förbättra förhåUandet mellan polis och allmänhet.Utredningen avser att senare komma med konkreta förslag i dessa avseenden. De extraordinära svårigheter som f. n,föreligger att upprätthålla ordningen och att förebygga, uppdaga och beivrabrott inom beror enligt utredningen i första hand påpersonalläget i distriktet. En akut bristsituation har uppstått. Denberor i första hand på den fr. o. m. ökade utflyttningen av polismäntill andra polisdistrikt 1 Utredningsman: expeditionschefen . Prop.1973:1 Bilaga 4 43 menockså på polisväsendets svårigheter att rekrytera etttillräckligt antal polisaspiranter. Särskilda svårigheter att rekryterapolispersonal föreligger i . Arbetstidsförkortningar ochskärpta regler för övertidstjänstgöring har med stor sannolikhet ocksåmedverkat till den bristande balansen mellan uppgifter och resurser.Utflyttningen har varit särskilt oroande . Den omfattar iförsta hand erfarna obefordrade polismän. Härigenom har antalet tvångsplaceradenyutbildade polismän ökat och medelåldern på personalen i yttre tjänst harsjunkit. Det stora antalet vakanser har medverkattill att göra arbetet mera pressande för de kvarvarande. Bl, a. hartvångskommenderingar på fritid måst tillgripas i ett stort antal fall. av polisdistriktet somgenomfördes inföU vid en med hänsyn till omständigheternaolycklig tidpunkt och bidrog enhgt personalen till en ytterligare försämring avarbetsförhållandena. Vakansläget per den 1 juli 1972redovisas. Antalet vakanta tjänster var då totalt 486, varav 60 påkriminalavdelningen. stod emellertid 273 tjänster ur den s, k,rekryteringskåren, dvs, nyutbildade extra polismän, till förfogande. Antaletnettovakanser var därför 213. Denonormalt pressade arbetssituationen är också föranledd av det ökade antalet övervakningsobjekt,demonstrationsverksamheten, förgrov-ningen av brottsligheten samtpolisens i minskade auktoritet, vilken medfört behov av uppträdande istörre grupper. Sannolikt har också massmedias och allmänhetens attitydgentemot polisen medverkat till en viss osäkerhet i yrkesutövningen och därmedförsvårat arbetet för den enskilde polismannen. Utredningen menar attutflyttningstrenden inte kan hejdas förrän åtgärder har vidtagits i syfte attkompensera personalen för de olägenheter som storstadstjänstgöring innebär. 3.1Åtgärder för att begränsa verkningarna av vakanssituationen Utredningen fann attvakansläget i borde föranleda omedelbara åtgärder iform av kommen-derlngar från andra polisdistrikt.Bidragande till denna bedömning var att ordningsavdelningen efter alterneringstjänstgöring-ens införande inte tiUförs någon nyutbildadpohspersonal och att utredningens kommande förslag tillåtgärder knappast kan slå igenom , I en skrivelse tillchefen för föreslog utredningendärför att 200 polismän skulle kommenderas från andra polisdistrikt under tidenden till . Förslaget resulterade sedermera i denönskade kommenderingen genom beslut av den 1 september1972. Utredningen framhöll 1 sammanhanget att denna åtgärd Prop.1973:1 Bilaga 4 44 var en nödfallsutväg. Om det är oundgängligennödvändigt bör enligt utredningens mening kommenderingar från andrapolisdistrikt ske även för tiden apriljuni 1973. Enligt utredningens bedömningkommer efter endast tillfällig kommendering tUl attbehöva komma ifråga. Utredningen föreslår även att polisdistriktprioriteras vid fördelningen av nyutbUdade extra polismän. Utredningen har intefunnit det vara möjligt att tillfälligt överföra personal frånsäkerhetsavdelningen eller annan verksamhet till tjänstgöring i Stockholmspolisdistrikt. Däremot föreligger enligtutredningen vissa möjligheter att i ökad utsträckning överföra bl. a, vissapolisiära arbetsuppgifter på kvalificerad biträdespersonal för att därigenom friställa polismän förkvalificerat polisarbete. Utredningen föreslår därför att 7 assistenttjänsteri A 15 och A 17 inrättas vid utlännings-roteln och allmänna utredningsroteln.För att tUlgodose det härigenom ökade behovet av arbetsledning föreslås ocksåatt en kriminalinspektörstjänst vid allmänna utredningsroteln omregleras kriminalkommissarietjänst. Enligt utredningen är det också väsentligt attden överföring som har skett genom anställning av extra personal påvakansmedel efter hand säkerställs genom inrättande av tjänster. Utredningenföreslår därför att tjänster för 1 assistent i A 17, 15 assistenter i A 15 och5 kontorsskrivare i A 14 tas upp i personalstaten från . 3.2 Åtgärder för atthejda utflyttningen av polismän från Enligt utredningensmening bör det vara möjligt att hejda den ökade utflyttningen av polismän frånStockholms polisdistrikt genom en kombination av organisatoriska, ekonomiskaoch i övrigt trivselbefrämjande åtgärder. I organisationsdelen har utredningen funnit att det är mestangeläget att skapa väsentligt bättre utvecklingsmöjligheter inom i första handden yttre tjänsten. Med hänsyn till att f. n. har ochäven beräknas komma att ha övervägande mycket ungpersonal i yttre tjänst har det bedömts vara väsentligt att förstärkaarbetsledningen på fältet. Utredningen har därför föreslagit omreglering av 319befäls- och polisassistenttjänster och därutöver inrättande av 60 nyatjänster, varav 10 befäl. En centralt dirigerad svaromålsgrupp om 30polisinspektörer i A 19 föreslås inrättad som kvalificerade ersättare för detyttre befälet. Behovet av förbättradkontakt mellan polis och allmänhet har av utredningen bedömts delvis kunnatillgodoses genom en utökning av stadsdelspolisorganisationen.Det finns f. n. Utredningen föreslår att 42 nya tjänstersom stadsdelspoliser inrättas. 1973:1 Bilaga 4 45 Utredningen anser att StockholmspoUsdistrikt bör tillföras ett betydande antal nya polismanstjänster. Med hänsyn till vakansläget och rekryteringsmöjlighetemainnebär dock ett större antal nya tjänster enbart en fiktiv förstärkning. /74 föreslår utredningen inrättande av endast 50 ospecificeradetjänster. Totalt uppgår den föreslagna utökningen av personalstaten tUl 102polismanstjänster. Utredningen har också granskat det storabehovet av vikariat och föreslår att totalt 60 tidsbegränsade göromålsförordnanden inrättas vidkriminalavdelningen. Ett antal göromålsförordnanden föreslås även inrättade iGöteborgs och polisdistrikt. Bland möjliga organisatoriska åtgärderför att förbättra arbetsförhållandena framhåller utredningen ånyo den ijunipromemorian skisserade möjligheten att införa beredskap som ett verksamt sätt att minska behovet avtvångskommenderingar på fritid. Enligt utredningen bör beredskap dock inteinföras mot den berörda personalens önskan. De ekonomiska frågorna anser utredningenspela en betydande roll.Utredningen delar den under utredningsarbetets gång från många håll framfördauppfattningen att en lösning av polissituationen i inte är möjligutan direkta ekonomiska förbättringar av något slag. Utredningen utgår från attgenerella löneförbättringar inte kan åstadkommas under löpande avtalsperiod ochföreslår därför att det nuvarandepatrullerlngstUlägget, som ursprungligen tUlkom med tanke på polisensarbetsförhållanden i första hand i , avskaffas i de polisdistrikt sombildar grupperna I och IIi storlekshänseende och därersätts av ett nytt tillägg. Detta tillägg bör med hänsyn bl, a, till de administrativaolägenheter, som är förenade med bestämmelserna om patruUeringstillägg, utgåtill alla polismän vid ordnings- och trafikavdelningar samt spaningsrotlar ide berörda polisdistrikten. Tillägget bör enligt utredningen differentieras. Slutligen har utredningen tagit upp vissaallmänna trivselfrågor bl, a,rörande bostäder, parkering och mathållning, 3.3Åtgärder för att åstadkomma ökad rekrytering av polismän samt förbättradeförhållanden polisallmänhet i Utredningen har kunnat konstatera enuppåtgående trend i den totala rekryteringentill polisyrket under sommaren och hösten1972, Andelen polisaspiranter som har rekryterats iStockholm är dock oförändrat liten. Särskilda åtgärder bör därför vidtas för attefter hand förbättra rekryteringen bland stockholmsungdomen. Under de tresenaste budgetåren har rekryterats 106 aspiranter med hemort inom Stockholmspolisdistrikt. Inte ens alla dessa har önskat placering i Stock holm, Undersamma tid har därför tillförts 610 polismän med andrahemorter. Prop.1973:1 Bilaga 4 46 Utredningen anser att det är sannoliktatt de åtgärder som den har föreslagit i syfte att förbättraarbetsförhållandena för stockliolmspoli-sen även kommer att medverka till enförbättrad rekrytering i , Om personalläge, trivsel och arbetsglädjekan bringas i balans får också flera av de rekryteringshämmande faktorerna enmindre negativ effekt. Genom den föreslagna utökningen av stadsdelspolisorganisationenbör fördjupad kontakt med olika ungdomsgrupper kunna nås. Därutöverbör enligt utredningens mening den nuvarande kontaktskapande verksamhetenintensifieras och stabiliseras. Rekryteringsinformationen vid skolor,militärförband, arbetsförmedlingar, ungdomsföreningar och andra lämpligaobjekt bör utökas. Möjligheterna att anordna praktisk yrkesorientering (PRYO)och kontaktträffar i polisens regi bör tas tillvara i ökad utsträckning. Medhänsyn till polispersonalens stora arbetsbelastning föreslår utredningen att ensärskUd tjänst för en rekryteringskonsulent i polisdistriktinrättas senast den 1 juh 1973. Utredningen pekar också på möjligheten attanordna kompletterande UtbUdning ipolisiär regi för sådana sökande från , som inte har kunnatantas som polisaspiranter på grund av smärre brister i den formellakompetensen. Den lokalt bedrivnarekryteringsverksamheten bedöms också komma att underlättas genom en utökadinformation till allmänheten om polisen och dess uppgifter i samhället. Medhänsyn tiU den stora informationsmängd som bedöms komma att fordras för attförbättra relationerna mellan polisen och allmänheten och till de härmedförknippade kostnaderna anser utredningen att det är nödvändigt att informationsinsatsernamålinriktas. Om polisiära ingripanden av olika slag regelmässigt framställs påett negativt sätt med exempel på po-Usövervåldoch brutalitet kan polisen för en okritisk informationskonsu-met framståsom en mindre önskvärd företeelse i samhället. Som grund för utökad informationbör därför en till avgränsad opinionsundersökning genomföras.Utredningen avser att i samarbete med under vinterhalvåret1972/73 utarbeta ett informationsprogram. Utredningen finner det varamotiverat att kostnaderna för den föreslagna opinionsundersökningen och dedärav föranledda informationsåtgärderna bestrids av nämnden församhällsinformation. Om detta inte visar sig vara möjligt bör särskilda medelför ändamålet ställas till förfogande. Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av (), i , ,statens personalnämnd (SPN), och (TCO-S). Prop.1973:1 Bilaga 4 47 defrån polismästaren i . TCO-S har som eget yttrandebifogat yttranden från och (). Samtligaremissinstanser ställer sig i princip positiva till utredningens förslag, bortsett från förslaget omytterligare kommenderingar till . På någon punkt förekommer tvekan.Dessutom framförs förslag som går utöver utredningens. 4.1Åtgärder för att begränsa verkningarna av vakanssituationen RPS framhåller, att utredningens förslagom fortsatt överföring av arbetsuppgifter till annan personal än polismän helt är i enlighet med styrelsens strävanden. Förslagen tillstyrks oförbehållsamt. Även länsstyrelsentUlstyrker förslaget. Polismästaren har inget att invända och har tagitkontakt med SPN för att få lämplig personal. ST anser att vunnaerfarenheter från en sådan överföring talar för en fortsättning på den inslagnalinjen. Personurvalet och utbildningen måste dock tUlmätas stor vikt. Det ärförbundets mening att utbildningen inte bör begränsas till enbart förutbildningutan kompletteras med fortbildning. Förbundet trj-cker särskUt på att denicke-polisiära personalens verksamhet vid kriminalrotlarna bör följas upp såatt överföringen av arbetsuppgifter sker i full utsträckning och inom ramen förgivna anvisningar. Med hänsyn till att de överförda uppgifterna är avvarierande art och svårighetsgrad måste man också följa upp att personalenskvalifikationer utnyttjas riktigt. Förbundet framhåller vidare att ettgenomförande av förslaget innebär väsentliga ekonomiska fördelar förstatsverket med hänsyn till att utbUdningskost-naden för en polisman ärmångdubbelt högre än motsvarande kostnad för administrativ personal, Åtgärder för att hejda utflyttningen av polismänfrån RPS har i princip inte något att erinramot utredningens förslag i vissa organisationsfrågor. Satsningen på ledningen av den yttretjänsten finner styrelsen särskilt värdefull. Genom inrättandet av en centralsvaromålsgrupp om 30 polisinspektörer kommer emellertid antalet yttre befälvid vaktdistrikt och övervakningsgrupp att minska i ungefär motsvarande grad.Även om det med hänsyn till svaromålsgrappens uppgifter inte innebär någonreell försvagning i fråga om ledningen av den yttre tjänsten kan man inteheller göra gällande att arbetsledningen på fältet i numerärt hänseendeförbättras, vUket hade varit önskvärt. Styrelsen föreslår därför att åtminstoneett tiotal av de nya tjänster som föreslås bli tUlförda distriktet inrättas somyttre befälstjänster. Styrelsen delar utredningens uppfattning att beredskapinte bör åläggas personalen innan frågan yt- Prop.1973:1 Bilaga 4 48 terligarehar belysts, bl. a. vid överläggningar med personalorganisationerna. Eftersomsådan beredskap kan bli aktuell i andra polisdistrikt än bördeltagandet i överläggningarna inte begränsas till polisledning och personal i . Ävenpolismästaren anser att tio av de ospecificerade nya tjänsterna bör tasupp som polisinspektör i A 19 och tUlföras svaromålsgruppen för att tas ianspråk som yttre befäl bl, a, vid sammandragning av större styrkor. Länsstyrelsenanser att utredningens förslag till beredskapssystem bör prövas. Bland övrigaorganisationsfrågor kan nämnas ett förslag från polismästaren om inrättande aven inspektörstjänst för ledning av motor cykelpoliserna. När det gäUerpolismanstjänster som är upptagna i distriktets personalstat tillrikspolisstyrelsens förfogande framhåller han att det skulle vara fördelaktigtom för dessa tjänster kunde tiUämpas sam ma tidsbegränsning och sammaförfarande i övrigt som vid tillsättning av lärartjänster vid polisskolan.Detta skulle bl. a. medföra att underlaget för uttagning av personal skullebreddas betydligt.