prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — a. medel för förstärkt stödundervisning motsvarande ,vilket medför en kostnad av . för nästa budgetår. SÖ föreslår olika åtgärder som syftar tiUatt anpassa utbildningen i gynmasieskolan till invandrarelevers behov. SÖ föreslår att stödundervisning förinvandrarelever får anordnas i gymnasieskolanmed tiUämpning av samma regler som gäller för . SÖ beräknarkostnaden för en sådan stödundervisning tiU ca 3 milj. kr. om antaletinvandrarelever i gymnasieskolan skulle vara ca 2 000. Vid ett antal gymnasieskolor anordnas f.n. på försök en yrkesinrik-tande grundkurs med individuell läroplantillrättalagd för invandrarelever. Syftet med kursen är att få elevernaöverförda till reguljär ut- 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 252 bildningeUer placerade på arbetsmarknaden. Enligt SÖ bör utbildningen anordnas ävenunder nästa budgetår på ett antal orter. Vid gymnasieskolan i anordnasunder innevarande läsår på försök en särskild klass för invandrare.Utbildningen bedrivs enligt en modifierad tim- och kursplan för tvåårig sociallinje. Eleverna har bl. a. möjlighet att läsa sitt eget modersmål och att fåsvenskundervisningen förstärkt. SÖ hemställer om att få utöka verksamhetentill flera gymnasieskolor. SÖ räknar med en merkostnad motsvarande tioveckotimmar per klass och årskurs. Totalt beräknas merkostnaden uppgå till ca204 . I särskildskrivelse har SÖ bl. a. hemställt om bemyndigande att få anordna enförberedande gymnasieundervisning för invandrade elever som saknarförutsättningar att utan omfattande introduktionsåtgärder kunna följaundervisningen på gymnasialt stadium. För förstärkning av skolledningen ikommuner med invandrarelever begär SÖ slutiigen . Vilka lärarkategorier som skulle finnasvid de tidigare skolformerna gymnasiet och bestämdes genom beslut av1964 års riksdag (prop. 1964:171, SäU 1964:1 höstsessionen, rskr 1964:407). Somordinarie lärare i läroämnen skulle detvid gymnasiet finnas lektorer och adjunkter samt vid fackskolanadjunkter. Vidare skulle det finnas ordinarie övningslärare samt lärare ivissa andra ämnen. Det skulle ankomma på Kungl. Maj:t att bestämma till vilkenkategori de olika ämnena skulle föras. I fråga om andelen ordinarie tjänsterutformades reglerna lika för gymnasiet och . av det totalalärarbehovet i läroämnen skulle täckas av ordinarie tjänster. Ordinarie lektorstjänsterskuUe finnas i gymnasiet till ett antal motsvarande av det totalaantalet ordinarie lärartjänster i läroämnen. I fråga om övriga ordinarietjänster angavs inga procenttal. I fråga om yrkesskolan beslöt (prop. 1963: 170, SU 1963: 148, rskr 1963: 336) att ordinarie tjänsterhuvudsakligen skulle inrättas för yrkesskolornas heltidskurser. Endastheltidskurser som bedömdes bli varaktiga skulle ligga till gmnd för inrättandeav tjänster. Av det totala antalet heltidstjänster vid sådana kurser skulle inrättas såsom ordinarie. Procenttalet skulle ligga till grund för bestämmandeav antalet ordinarie tjänster i varje särskild kommun (landstingskommun). Antalet tjänster skulle bestämmas av länsskolnämnden. SÖ har behandlat frågan om ordinarietjänster i gymnasieskolan i två skrivelser. I skrivelse medförslag rörande vissa lärarfrågor igymnasieskolan redovisade SÖ vissa principiella synpunkter på frågan. SÖansåg att det system för ordinarie lärartjänster som gällt för gymnasiet ochfackskolan medfört betydande olägenheter för planeringsarbetet på olikanivåer. Reglerna hade tillkommit under helt andra 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 253 förhåUandenän som f. n. råder och som är att vänta. Reglerna förutsätter enligt SÖ enstabil organisation i vad avser såväl elevunderlag och linjeorganisation somtimunderlag i oUka ämnen och passar dåUgt ihop med den numera vanUgavalfriheten för eleverna. Så länge UtveckUngeninom gymnasie- och fackskoleorganisationen gått i expanderande riktninghar systemet någorlunda väl kunnat upprätthållas, men vid nedgång temporäreller mera långsiktig av det totala eller lokala lärarbehovet uppkommersvårigheter. Systemet vUar bl. a. enUgt SÖ på den felaktiga förutsättningen attvid nedgång i lärarbehovet förflyttning av ordinarie lärare till annan tjänst lättlåter sig göra. EnUgt SÖ:s uppfattning var motsvaranderegler för yrkesskolan betydUgt smidigare och bättre anpassade till enfluktuerande organisation. SÖ pekade på att det där inte förelåg någonbundenhet till att medge ordinarie lärartjänster för endast i sänder ochatt det inte fanns några för hela riket fixerade procenttal som låstebedömningarna. Beslutsbefogenheterna lågslutUgen, enligt SÖ, på en rimlig nivå där regionalaplaneringssynpunkter kunde förenas med god kännedom om de lokala förhållandena. Enligt SÖ:s uppfattning var det därförnödvändigt att för gymnasieskolan kommafram tiU ett system som hade större Ukheter med systemet för yrkesskolanän med systemet för gymnasiet och . SÖ skisserade grunddragen av en beslutsordningdär länsskolnämnd gavs rätten att inom ramen för vissa allmänna riktlinjer, somskulle utfärdas av Kungl. Maj:t, besluta om antalet ordinarie lärartjänster ikommuns gymnasieskola. Beslutsbefogenheterna skuUe innefatta frågor om såvälnyinrättande som återbesättande och indragning av ordinarie tjänster. Någonbundenhet till att besluta för endast i sänder skulle inte föreUgga. I fråga om utformningen av de allmännariktlinjer som skuUe utfärdas av Kungl. Maj:t angav SÖ vissa utgångspunkter.Inledningsvis konstaterades att det inte var självklart att man i en skolformav gymnasieskolans karaktär över huvud taget kunde binda tilldelningen avordinarie lärartjänster till vissa procenttal. Att å andra sidan lämna fältethelt fritt för bedömningar hos länsorganen var kanske inte heUer enligt SÖpraktiskt genomförbart. Oavsett om emeUertid systemet skulle bygga påprocenttal eller ej så måste man, enligt SÖ, på något sätt avgränsa underlagetför antalet ordinarie lärartjänster. SÖ konstaterade vidare att en kommunsgymnasieskola ingalunda i sin helhet är en stabil organisation. Vissa avlinjerna kan visserligen i sina stora drag utgöra en relativt stabil kärna menosäkerheten blir större när man kommer till specialiseringen på grenar ochvarianter. Specialkurserna får allmänt sett, enhgt SÖ, sägas präglas av störreosäkerhet i framtidsperspektivet. Inom det rika sortiment av dylika kurser somgymnasieskolan inrymmer kan stora variationer beräknas i fräga om 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 254 gradenav stabUitet eller osäkerhet. Arbetsmarknadens framtida behov av personal med viss utbildning, måttet avelevernas valfrihet liksom utfallet av en sådan valfrihet utgör viktigafaktorer för organisationens mätt av stabiUtet. Men även inom de enskildautbildningsvägarna finns, enligt SÖ, osäkerhetsfaktorer vid bedömningen avtimunderlagets omfattning i oUka ämnen. Den snabba utveckUngen inomskolväsendet kan leda till att ämnen försvinner eller tiUkommer eller till atttimtalen justeras i oUka riktningar. DessaaUmänna synpunkter pä stabilitet kontra osäkerhet skulle, enligt SÖ, iUustreraatt stora svårigheter förelåg att finna lämpUga normer för tilldelning avordinarie lärartjänster. Men de skulle också belysa att ett visst behov avriktUnjer kunde föreUgga och vidare att sädana riktlinjer borde vara tämligenallmänt håUna för att inte ett stelbent och alltför invecklat system skulleskapas. SÖföreslog att det på lämpligt sätt skulle komma till uttryck i de allmännariktUnjerna, att det underlag på vilket antalet ordinarie lärartjänster skulleberäknas, skuUe avgränsas med hänsynstagande till den förutsebara varaktigheteni uppsättningen studievägar, i ämnesuppsättningen med hänsyn tUl valmöjUgheterför elevema och i elevunderlaget. SÖpekade slutligen på, att eventuella ytterUgare riktlinjer i form av procenttale. d. i första hand blev beroende av hur restriktiva man gjorde principerna föratt avgränsa ett varaktigt underlag. Dessutom kunde man knappast undvika att tahänsyn till de procenttal som tidigare gäUt för gymnasiet, ochyrkesskolan. Att fastställa olika procenttal för skilda linjer i gymnasieskolanborde, enligt SÖ, inte komma i fräga. MöjUgtvis kunde man enUgt SÖ ange etthögsta och ett lägsta procenttal av ett såsom varaktigt bedömt underlag. Medskrivelsen överlämnade SÖ dels det ytterligare underlag sombedömts erforderUgt för att kunna besluta om andelen ordinarie lärartjänster igymnasieskolan, dels förslag till bestämmelser i ämnet. SÖ hade låtit utföra enomfattande enkät avseende lärarsitua-tionenvid gymnasiet, och yrkesskolan . Förslagettill bestämmelser anslöt i allt väsentUgt till de principiella synpunkter SÖredovisat i sin tidigare skrivelse. har i skrivelse den 16 november1972 lagt fram förslag omändringar i organisationen för huvudlärare och institutionsföreståndare igrundskolan, gymnasieskolan och specialskolan. a. föreslås attarvodestjänster för huvudlärare med halvt arvode införs, att gränserna förinrättande av arvodestjänster med helt arvode sänks och att dubbelthuvudlärararvode skall utgå i vissa fall. Merkostnaden vid ett genomförande avförslaget torde överstiga 40 milj. kr. Skolledarförbundethar i skrivelse föreslagit att bl. a. poängtalet förinrättande av skoldirektörstjänst sänks, att stödundervisning förinvandrarbarn, frivillig undervisning samt särskoleklass Prop.1973:1 BUaga 10 255 som är förlagd till gymnasieskolenhet fårinräknas i skolenhetens poängtal och att länsskolnämndernas möjUgheter attnedsätta undervisningsskyldigheten för skolledare skall utvidgas. Genom beslut av Kungl.Maj:t uppdrogs åt SÖ att utvärdera försöksverksamheten medyrkesorienteringsvecka i gymnasium och komma in tillKungl. Maj:t med förslag till åtgärder. SÖ har i skrivelse den 17 april 1972inkommit med en rapport om försöksverksamheten. Av rapporten framgår attverksamheten med yrkesorienteringsvecka är ett gott komplement till den övrigastudie-och yrkesorienteringen i gymnasieskolan, främst då för elever på delinjer som saknar skol- och miljöpraktik. Den försöksverksamhet som bedrivitshittills har dock varit av begränsad omfattning. SÖ anser inte att någoncentralt anordnad försöksverksamhet bör komma tUl stånd innan studie- ochyrkesorienteringsverksamheten är fuUt utbyggd och innan en planerad översyn ochsamordning av tillgången på praktikplatser och av kontaktformerna mellan skolaoch arbetsUv har påbörjats. SÖ föreslår därför attförsöksverksamheten även i fortsättningen bör äga rum på kommunala initiativefter anmälan tiU SÖ och under förutsättning att länsarbetsnämnd ocharbetsförmedUng underrättats och tillstyrkt verksamheten samt förklarat sigvUUga att medverka. Försöken bör gäUa Unjer i gymnasieskolan som saknar skol-och miljöpraktik. bör försöksverksamheten utvidgas till att omfattasamtUga gymnasieskolor i något eller några län. SÖ hemstäUer att Kungl. Maj:tdels medger att kommunalt initierad försöksverksamhet med yrkesorienteringsveckafår anordnas i gymnasieskolan i årskursema 1, 2 och 3, dels ger SÖ tillståndatt fr. o. m. /74 eller vid den senare tidpunkt som nämndautredning kan komma att föreslå bedriva utvidgad försöksverksamhet, delsbemyndigar SÖ att utfärda de anvisningar som kan anses påkallade förverksamheten. har inkommit med skrivelse iärendet. 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Anslag 1319 695 000' -fl05305 000' -|-62 305 000 ' Anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolorsamt anslagen Bidrag fill driften av lantbrukets yrkesutbildning och Bidragtill driften av skogsbrukets yrkesutbildning. Anslaget Bidrag tiU driften av gymnasieskolor exkl. bidrag till grund-och vidareutbildning av sjuksköterskor ra. m. samtanslagen Bidrag till driften av lantbrukets yrkesutbildning och Bidrag tilldriften av skogsbrukets yrkesutbildning. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 256 Den av SÖ föreslagnaanslagsberäkningen framgår av följande sam manstäUning. Lärariönebidrag m. m. a) gymnasieskolans linjeroch specialkurser 1071 355 000 b) särskilda kostnader förgymnasial utbildning för gravt hörselskadade 4628 000 c) särskilda kostnaderför försöksverksamhet med gym nasial utbildning för svårt rörelsehindrade m. m. d) försöksverksamhet medpedagogisk gymnasieskol klinik i 260000 e) föreståndare, biträdandeföreståndare och fritids ledare vid elevhem av rikskaraktär 204000 f) fackutbUdning avprogrammerare och systemmän 8613 000 g) särskilda kostnadervid heltidskurser för industri och hantverk av verkstadsskolkaraktär 19425 000 h) särskilda kostnader för vissa inbyggda kurser 12000 000 Bidrag till pedagogiskstödpersonal 15163 000 Bidragtill personal för studie-och yrkesorientering 18 900 000 Tekniska stödåtgärder m.m. åt handikappade elever 500000 Särskildgymnasial utbildning i glesbygd samt korrespondensundervisning på gymnasialnivå 3 700 000 Speciellaåtgärder för invandrarelever 4102 000 Kostnader förATP-avgifter 83326 000 Kostnaderför arbetsgivaravgift 30485 000 Kostnaderför lönekostnadspålägg 126542 000 Av SÖ:s framstälUiing framgår bl. 1 b). SÖ föreslår bidragmed . till omkostnader för den gymnasiala utbildningen för gravthörselskadade i . 1 e). SÖ beräknar medelför bidrag tiU avlönande av två föreståndare, två biträdande föreståndare ochtvå fritidsledare vid elevhem av rikskaraktär. 1 f). SÖ räknar läsåret1973/74 med 25 terminskurser i fackutbildningen av programmerare ochsystemmän, vilket innebär en ökning med tretton kurser i förhållande tillinnevarande läsår. SÖ räknar vidare med 36 klasser av de ettårigautbildningarna för personal inom administrativ och teknisk databehandling,vilket innebär en ökning med en klass i förhållande tiU innevarande läsår. Vid min anmälan av vissagemensamma frågor rörande skolväsendet m. m. har jag bl. a. visat hur elevernasintresse för oUka utbildnings-vägar i gymnasieskolan växlat under de senasteåren. Jag vill här något närmare redogöra för dessa förändringar i elevernasval av studievägar. Det totala antalet eleversom sökte till gymnasieskolan utgjorde ca 135 000. Av dessa var ca128 000 behöriga till minst en av de studievägar de sökt till. I genomsnitthade varje elev sökt tre alter- 1973:1 BUaga 10 Utbildnmgsdepartementet 257 TiU gymnasieskolans Unjer hade ca 93000 behöriga elever sökt iförsta hand. Detta innebar ett oförändrat antal elever jämfört med året innan.Den tendens till minskning av antalet behöriga sökande till de tre- ochfyraåriga som kunnat iakttas , gjorde sig märkbar äveninnevarande läsår. Totalt gick antalet behöriga förstahandssökande till dessaUnjer ned från ca 34 400 /72 tiU ca 29 900 /73, vilketaUtså innebar en minskning med . Även efterfrågan på utbUdning på de tvåårigaekonomiska, sociala och tekniska linjerna minskade innevarande läsår. Antaletbehöriga förstahandssökande gick ned från ca 25 000 /72 till ca 21100 /73, vilket innebar en minskning med . Efterfrågan påutbUdning på övriga linjer i gymnasieskolan varierade starkt. ex. vid första ansök-nlngstUlfäUet ca 16 300 behörigaförstahandssökande till ca 5 500 platser,den el-teletekniska linjen ca 7 800 behöriga förstahandssökande till ca2 900 platser, den fordonstekniska linjen ca 5 000 behöriga förstahandssökandetill ca 2 400 platser som t. ex. den bygg- och anläggningstekniskalinjen endast fick ca 2 500 behöriga förstahandssökande tiU ca 4 400 platser,distributions- och kontorslinjen endast ca 4 500 behöriga förstahandssökandetill ca 6 700 platser och Verkstadstekniska linjen ca 2 400 förstahandssökandetill ca 3 900 platser. Totalantalet sökande till dessa mer yrkesinriktadestudievägar i gymnasieskolan ökade emellertid med ca 11 000. Totalt hade fler män än kvinnor sökt sigtill gymnasieskolan direkt efter genomgången grundskola. Det var emellertidväsentligt fler kvinnor än män av de behöriga sökande som hade medelbetyg över3,6. Av manliga sökande från med medelbetyg över 4,0 sökte ca 90 %i första hand till de tre- och fyraåriga linjerna och därav tUl dennaturvetenskapliga linjen. Motsvarande siffror för /72 var ca 93resp. Bland sökande med lägre medelbetyg har en väsentligt störreminskning av andelen sökande till tre- och fyraåriga linjer skett. Blandkvinnliga sökande hade det skett en markant minskning av andelen sökande tUl detre- och fyraåriga linjema och därav särskilt till de humanistiska ochnaturvetenskapliga linjerna. Av kvinnUga sökande från medmedelbetyg över 4,0 hade sökt i första hand till de tre- och fyraårigaUnjema och därav till den naturvetenskapliga Unjen. Motsvarande siffrorför /72 var ca 87 resp. . TUl de s. k. grundskoleanknutnaspecialkurserna sökte ca 21 000 behöriga elever. Av dessa utgjorde huvuddelen kvinnor som sökt till kurser anknutna tUl konsumtionsUnjen, vårdlinjenoch distributions- och kontorslinjen och män som sökt till kurser anknutnatill Verkstadstekniska linjen och el-teletekniska linjen. Enligtskolöverstyrelsens (SÖ:s) uppfattning är det ännu för tidigt att 1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 258 dradefinitiva slutsatser av denna elevutveckling. SÖ föreslår därför attgymnasieskolan även nästa läsår dimensioneras så att av årskullen 16-åringarfår möjlighet att gå vidare till de tre- och fyraåriga linjerna medan ca 20 %får gå vidare till de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna. SÖ:sförslag innebär att antalet intagningsplatser på de tre- och fyraåriga läsår skulle ökas med ca 900. Ökningen skulle enligt SÖ främst falla påden naturvetenskapliga linjen men även på den treåriga ekonomiska och på denfyraåriga tekniska linjen. Intagningskapaciteten till de tvååriga ekonomiska,sociala och tekniska linjema skuUe däremot kunna hållas oförändrad. SÖ föreslår en ökning med en klass avförsöksverksamheten med tvåårig musiklinje. Beträffande övriga Unjer i gymnasieskolanföreslår SÖ en mindre ökning av antalet elevplatser på de bygg- ochanläggningstekniska, el-teletekniska, fordonstekniska, trätekniska ochVerkstadstekniska linjerna. Intagningskapaciteten på vårdlinjen planerar SÖatt öka med ca 1 150 elevplatser. Liksom föregående år föreslås en minskning avorganisationen inom områdena distribution och kontor samt konsumtion.Minskningen föreslås totalt omfatta ca 2 300 elevplatser. SÖ anmäler attminskningen innevarande år inom nämnda områden på grund av kvardröjandeungdomsarbetslöshet inte torde kunna bli möjlig i den omfattning som planerats.För övriga studievägar inom den grundskoleanknutna delen av gymnasieskolanberäknar SÖ praktiskt taget oförändrad intagningsfrekvens. Totalt innebär denav SÖ beräknade organisationen att antalet elevplatser i gymnasieskolansdirekt grundskoleanknutna del ökar från ca 101 000 /73 till ca102 000 /74. SÖ:s förslag tilldimensionering av gymnasieskolans direkt grundskoleanknutna del finner jag i stort sett välavvägt. Jag anser emellertid att man redan nu i viss mån bör ta hänsyn till densvängning i elevintresset som kunnat iakttas . Inför nästa läsårräknar jag därför med en något större ökning av antalet intagningsplatser på demer yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan, framför allt på deel-teletekniska, fordonstekniska och Verkstadstekniska linjerna. Kapaciteten påde tre-och fyraåriga linjerna samt på de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniskalinjerna bör hållas kvar på den nivå som motsvarar det faktiskaantalet elevplatser på dessa linjer innevarande läsår. Detsamma bör gälla denbygg- och anläggningstekniska linjen. SÖ:s förslag att den naturvetenskapliga,den treåriga ekonomiska och den fyraåriga tekniska Unjen skulle ges ett ökatantal intagningsplatser bör genomföras, men detta bör ske inom ramen för detnu angivna antalet intagningsplatser till de tre- och fyraåriga linjerna.Beträffande försöksverksamheten med tvåårig musiklinje anser jag att antaletintagningsplatser bör hållas oförändrat tiUs den av SÖ aviserade uppföljningenav under- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 259 visningen på linjen ägt rum. Jag är f. n. inteberedd att biträda hemställan att SÖ skulle få bemyndigandeatt föranstalta om planering av en variant för utbildning av vårdpersonal förutvecklingsstörda vuxna på vårdlinjen. Totalt beräknar jag medel för ca 100400 elevplatser i årskurs 1 i denna direkt grundskoleanknutna del av gymnasieskolan.Jag har därvid, vilket framgått av det föregående, även inräknat medel förutbildningar inom områdena för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. För övriga specialkurser,dvs. kurser som är kortare än eller vilka fordrar tidigare gymnasialutbildning eller viss ålder, beräknar SÖ en total ökning med ca 3 000ärselevplatser. Ökningen sammanhänger främst med att SÖ nästa läsår planeraratt starta ett stort antal s. k. högre specialkurser, dvs. kurser som bygger pålägst tvåårig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarande äldre utbildning.SÖ planerar emeUertid också att kraftigt öka antalet elevplatser på sådanaspecialkurser som ingår i försöksverksamheten med kombination av gymnasieskole-och universitetsutbildning. Slutligen beräknar SÖ en ökning av den 14 veckorlånga lastbilsförarutbildningen i gymnasieskolan under hänvisning tUl debedömningar och beräkningar som låg tUl grund för bl.a. prop. 1971:65 (TU1971:12, rskr 1971:209) angående körkort och körkortsregistrering. Jag delar SÖ:suppfattning att det finns skäl att öka intagningen till de s. k. högrespecialkurserna i gymnasieskolan nästa läsår. De nya kurserna bör främstinrikta sig på elever som i och med utgången av innevarande läsår fullbordarsina studier på en yrkesinriktad studieväg i gymnasieskolan eller som efterpraktisk yrkesverksamhet önskar återvända till studier. Inför nästa läsårföreslår jag att intagningen till ifrågavarande utbildningar, i enlighet medde riktlinjer jag här angett, ökas med ca 300 ärselevplatser i förhållande tillintagningen innevarande läsår. I försöksverksamheten medkombination av gymnasieskole- och universitetsutbildning, den s. k.kombinationsutbUdningen, ingår ett antal yrkesinriktade specialkurser igymnasieskolan. Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t attuppdra åt SÖ att i samråd med universitetskanslersämbetet i fortsättningenöverta fördelning och lokalisering av dessa kurser inom en förkombinationsutbildningen angiven totalram. Inför nästa läsår beräknar jagdenna ram till 40 undervisningsgrupper om vardera 30 studerande, vilket innebäroförändrad intagning i förhållande till innevarande läsår. I den månämbetsverken planerar nya utbildningskombinationer eUer en spridning avkombinationsutbildningen tiU nya orter bör enUgt vad jag i annat sammanhangkommer att föreslå Kungl. ämbetsverken liksom vara skyldigaatt underställa frågan härom Kungl. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 260 För utbildningen av lastbilsförare harjag slutUgen beräknat en ökad intagning motsvarande ca 500 ärselevplatser. Totaltinnebär mina förslag att medel beräknats för ca 27 800 intagningsplatser(helårsplatser) inom denna icke grundskoleanknutna del av gymnasieskolan. Inomdenna ram skall även rymmas de ettåriga utbildningarna för personal inom administrativoch teknisk databehandling. Med undantag av vad jag nu sagt böreleverna /74 fördelas på de olika studievägarna i gymnasieskolani överensstämmelse med SÖ:s förslag tiU dimensionering. SÖ bör emellertid omdet visar sig nödvändigt kunna göra viss omfördelning av elevplatser mellanstudievägar. I den mån starka skäl t. ex. arbetsmarknadsskäl talar för enökning av antalet elevplatser bör frågan, liksom hittiUs, underställas Kungl.Maj:ts prövning. Innevarande budgetår har medel beräknatsunder förevarande anslag för utbildning vidkommunala, landstingskommunala och vissa enskUda sjuksköterskeskolorsamt för utbUdning av tandsköterskor vid . Fr. o. m. nästabudgetår beräknar jag medel för dessa ändamål under ett särskUt anslag. Efter överläggningar mellan företrädareför å ena sidan finans-, utbildnings- och jordbruksdepartementen och å andrasidan angående statsbidraget tillskogsbruksutbildningen träffades en överenskommelse om vilkavillkor som skulle gäUa för /72, Genom beslut den 23 april 1971och utfärdades provisoriska bestämmelser om statsbidrag tillskogsbrukets yrkesutbildning för budgetåren 1971/72 och 1972/73. Enligt minmening bör Kungl.