prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t bemyndigat mig atttillsätta en kommitté, , med uppgift att nyöversätta Nyatestamentet. Maj:t har därvid föreskrivit att kostnaderna förkommissionens arbete skall betalas medelst förskott ur kyrkofonden. Maj;t dock förklarat sig avse att senare besluta hur kostnadernaslutligt skall bestridas. Jag avser att senare avge förslag därom till Kungl.Maj:t. Jag hemställer att Kungl. l)tillDomkapitlen och stiftsnämnderna m. m.: Förvaltningskostnader för /74 anvisa ett förslagsanslag av , 2) bemyndiga Kungl. Maj:t att besluta om ändring av kyrkofondensbidrag enligt vad jag anfört. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 167 Domkapitlen ocb stiftsnämndema m. m.: Reparationsarbeten pådomkapitelsbyggnader 1971/72Utgift 162 481 1972/73Anslag 6 000 1973/74Förslag 3 000 i har hemställt omett anslag på . till smärre underhålls- och reparationsarbeten pådomkapitelshuset i , som inrymmer tjänstelokaler för både domkapiteloch stiftsnämnd. Jag förordar att medel anvisas för deföreslagna arbetena och har inget att erinra mot de beräknade kostnaderna.Dessa bör fördelas lika mellan staten och kyrkofonden såsom har sketti liknande fall. Således bör utgå 2 500 eUer i avrundat tal . avstatsmedel och lika mycket av kyrkofondsmedel. Jag hemstäUer att Kungl. 1) tiU Domkapitlen och stiftsnämnderna m.m.: Reparationsarbe ten pä domkapitelsbyggnader för /74 anvisa ett anslag av , 2) medge att ur kyrkofonden får för sammaändamål utgå ett belopp av . Ersättningar tiUkyrkor m. m. 1971/72Utgift 137 650 1972/73Anslag 140000 1973/74Förslag 140 000 Detta anslag belastas till största delenmed ersättningar till domkyrkor och fömtvarande domkyrkor. Ur anslaget utgårockså indelningsersättningar tiU vissa domkyrkosysslomän. utgick sammanlagt omkring 1 500ersättningar till egentliga församUngskyrkor samt vissa domkyrkor ochförutvarande domkyrkor. Efter medgivande av kyrkomötet (kskr 1946: 6) ochenligt beslut av (prop. 1947:46, SU 1947: 65, rSkr 1947: 168) indrogs emellertid flertaletersättningar, som utgått ur anslaget, vid utgången av /47.Undantag gjordes för domkyrkor samt de förutvarande domkyrkorna i ochMariestad. Möjlighet finns för Kungl. Maj:t att om särsldlda skäl föreliggerlåta församling behålla sin ersättning eUer få gottgörelse för denna. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer att Kungl. att till Ersättningar till kyrkor m. m.för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 168 Vissa ersättningar tiU kyrkofonden Enligt 11 § lagen (1970:940) om kyrkligakostnader skall från statsverket utgå ersättning till kyrkofondenmed . för prästerskapets till statsverket indragna tionde m. m.Ersättningen bestrids från detta anslag, som för innevarande budgetår äruppfört med ett avrundat belopp av . Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemstäUer att Kungl. att till Vissa ersättningar tillkyrkofonden för /74 anvisa ett anslag av . Kurser för utbUdande av kyrkomusiker m. m. 1971/72Utgift 285 627 1972/73Anslag 274 000 1973/74Förslag 287 000 EnUgtkyrkomusikerstadgan (1950: 375; ändrad : 1179) skall kantorstjänst i regel vara inrättad ikyrkomusikerdistrikt med lägre invånarantal än 5 000. Kantorstjänst kan varaantingen skolkantors-tjänst, dvs. tjänst som kyrkomusiker och lärare igrundskolan för klass på lågstadiet eUer mellanstadiet, ellerkyrkokantorstjänst, som är en självständig kyrkomusikalisk tjänst. I mindrekyrkomusikerdistrikt, där kantorstjänst av organisatoriska skäl inte lämpligenkan inrättas eller bibehållas, får s. k. orgelspelare anstäUas. Förutbildning av skolkantorer anordnas särskilda sommarkurser som äröppna för elever och, i mån av utrymme, förutvarande elever vid folkskoleseminarium och lärarhögskolas lågstadie- och mellanstadielärarlinjer.Bristen på kyrkomusiker i förening med minskat intresse för kurserna från denyssnämnda elevkategoriernas sida har dock föranlett Kungl. Maj:t att underflera år försöksvis vidga tillträdet till kurserna. Sålunda medgav Kungl. Maj:tsenast att MusikaUska styrelse till kurserfick ta ut även andra deltagare än sådana som tillhörde de uppräknadekategorierna. Därigenom skuUe dock inte maximiantalet deltagare, 24 i varjekurs, få ökas. Ianslutning till kurserna förrättas organist- och kantorsexamen, som utgör detkyrkomusikaliska behörighetsvillkoret för anställning som kantor. För behörighet till kyrkokantorstjänstkrävs utöver den kyrkomusikaliska behörigheten en särskild pedagogisk examenför kyrkokantorer. För avläggande av denna examen anordnas särskilda kurser,vilka utgörs 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 169 avbrevkurser i musikhistoria och pedagogUc samt sommarkurser i metodik jämteövningsundervisning. Frånanslaget bestrids kostnader för arvoden, resekostnadsersättningar ochtraktamenten till kursledare, kurslärare, examinatorer och censorer samt andrautgifter i samband med kurserna och examina. För innevarande budgetår harvidare under detta anslag beräknats . som bidrag till kurser förorgelspelare. Bidrag kan utgå till orgelspelar-kurs, som anordnas avKyrkomusikerorganisationernas samarbetskommitté eller av annan huvudman isamarbete med kommittén. Beslut om bidrag meddelas av , som har tillsyn över kurserna. Anslaget föreslås bli höjt med 123 900kr. Härav beräknas till höjda arvoden åt kursledare . och åt kurslärare74 . Till ökade kostnader för reseersättningar begärs . och tUlstegrade omkostnader i övrigt . Vidare begär styrelsen ytterligare . som bidrag till kurser för orgelspelare. I O-alternativet föreslås vissbegränsning av kursverksamheten. Därigenom minskar dock möjhgheterna attavhjälpa bristen på kyrkomusiker. Anslagetbör höjas med . Av detta belopp har . beräknats för höjning,av kurslärarnas arvoden, medan återstoden avser ökade kostnader förreseersättningar och andra utgifter i samband med kurser och examina. Jaghemställer att Kungl. Maj:t föreslår att till Kurser för utbildandeav kyrkomusiker m. m. för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . Stipendier tiU bUvande präster för utbUdning i finska och samiska språken 1971/72Utgift 9 000 1972/73Anslag 9 000 1973/74 Förslag 9 000 Ur detta anslag utgår tre stipendier,varav två för utbildning i finska språket och ett för utbildning företrädesvisi samiska språket. Stipendierna är avsedda för blivande präster inom Luleåstift. Varje stipendium uppgår till . för är och utdelas för högst treår i sänder med . för varje lästermin. Stipendium får dock utgå med . för termin, när det bara finns två stipendiater. 6* 1973. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 170 Stipendierna är otUlräckUga för att kimnage avsedd stimulans. Behovet av präster som behärskar finska eUer samiska ärstort. Anslaget bör höjas tUl . Reducering av anslaget enligtO-alternativet skulle minska teologie studerandes benägenhet att sökastipendierna. Jag är inte beredd att tillstyrka någonhöjning av anslaget. Jag hemställer att Kungl. att tillStipendier till blivande präster för utbildning i finska och samiskaspråken för /74 anvisa ett anslag av . Bidrag tiU restaurering av äldre domkyrkor 1971/72Utgift 1552 254 Reservation 2 474 809 1972/73Anslag 2 000 000 1973/74Förslag 2 900 000 Det under denna rubrik för innevarandebudgetår uppförda reservationsanslaget avser inre restaurering av Uppsaladomkyrka. Till grund för arbetets bedrivande och finansiering ligger ett avriksdagen med viss modifikation godkänt avtal mellan staten, och den kyrkliga samfälligheten i (se prop. 1970:36 s. 16, SU 1970: 195, rskr 1970: 381). Avtalet innebär i korthet, attdomkyrkans inre skall restaureras av staten i huvudsaklig överensstämmelse medett av domkyrkoarkitekten framlagt förslag, att kostnadernaför förslagets genomförande, vilka beräknats till 18,5 milj. kr., skaU fördelasmellan staten och samfälligheten och att samfällighetens andel skall utgöra entredjedel av samtliga kostnader, dock högst 6,3 milj. kr. Iavtalet förutsattes att restaureringen skulle bedrivas så, att den kan avslutassenast under /77. Vidare förutsattes att arbetet skulle ledas aven restaureringskommitté med representanter för bl. a. ochsamfälligheten. En sådan kommitté tillsattes av Kungl. Maj:t genom beslut den29 . I kommittén, vars ordförande är landshövdingen ,ingår förutom nyssnämnda representanter även företrädare för byggnadsstyrelsenoch . Beslutet innehåUer också närmare föreskrifter omhur restaureringen skall bedrivas. har beräknatmedelsbehovet för det inre restaureringsarbetet under nästa budgetår till 3milj. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 171 Den segslitna frågan om engenomgripande yttre restaurering av har t. v. ställts påframtiden. Däremot har det befunnits nödvändigt att påbörja vissa utvändigareparationsarbeten på . Maj:ts nyssnämnda beslut den 29januari 1971 fick restaureringskommittén också i uppdrag att avge förslag tillde skyddsarbeten eller andra åtgärder som är nödvändiga för det fortlöpandeunderhållet av yttre. Kommittén skulle vidare i samråd medbyggnadsstyrelsen undersöka möjligheterna av och beräkna kostnaderna för sådanaåtgärder som krävs för att de av statsutskottet (SU 1970: 195 s. 5, rskr 1970: 381) påtalade provisoriska skyddsanordningarnavid kyrkans huvudingång skall kunna slopas. lade den 18augusti 1971 fram ett förslag till iståndsättningsåtgärder. Dessa utgör ikorthet följande. Västfasaden ochtornen: lagning av skadat murverk m. m., ny kopparplåt på tornspirorna. Domkyrkotaken ochtakryttaren: plåtarbeten, elektrisk snösmältningsanordning. Norra portalen medovanförliggande naturstenspartier: stenkon-serveringsarbeten. Kommitténberäknade i samråd med att förslaget skulle kräva att genomföra och kosta 7,2 milj. kr. Kommittén, som hävdade att enupprustning av var synnerligen angelägen, hemställde att ettreservationsanslag om nämnda belopp anvisades för ändamålet. Iyttrande över kommitténs framställning föreslog kammarkollegiet som hänvisadetill sitt yttrande i fråga om fördelningen av kostnaderna för deri inrerestaureringen (se prop. 1970: 36 s. 17) att den kyrkliga samfälligheten i skulle bidra med ca en femtedel av kostnadernaför de yttre iståndsättningsåtgärderna. föreslagna upprustningen av igångsatteshösten och pågår fortfarande. HittiUs har slutförts arbetena vid norraportalen med ovanförliggande naturstenspartier samt på norra tornkroppen.Reparationen av norra tornspiran har påbörjats och beräknas bli färdig ifebruari 1973. Till täckande av kostnaderna för nu angivna etapper har delsarbetsmarknadsstyrelsen ställt 2,2 milj. kr. till kommitténs förfogande /72, dels anvisat ett reservationsanslag av 1 305 000kr. under förevarande rubrik på tilläggsstat till riksstaten för sammabudgetår (prop. 1972: 85 s. 18, KrU 1972: 17, rskr 1972: 171). Vidanmälan av frågan om sistnämnda anslag anförde föredragande statsrådet bl. a.,att det torde vara rimligt att den kyrkliga samfälUg-heten i bidrar tiUatt finansiera de utvändiga reparationsarbetena samt att den sluthgakostnadsfördelningen mellan staten och samfälligheten får avgöras efteröverläggningar meUan partema. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 172 Under fömtsättning av Kungl. Maj:tsgodkännande har träffats avtal mellan staten, ochsamfälligheten om yttre reparation av . Enligt avtalet skall kyrkansyttre repareras av staten i huvudsaklig överensstämmelse med restaureringskommitténsförslag . Sedan reparationen av norra tornspiran blivitklar skall arbetena fortsätta med reparation av västra fasaden, södratornkroppen, södra tornspiran, takryttaren och kyrktaket i övrigt, allthuvudsakligen i nu nämnd ordning. Om så kan anses erforderligt avsysselsättningsskäl får en paus i arbetena göras när arbetena med södratornkroppen och tornspiran utförts samt ställningama där tagits ned. Helareparationen skaU dock vara färdig senast /77.Reparationsarbetena skall ledas av restaureringskommittén. Av kostnadernaskall samfälligheten betala 1 milj. kr. och staten resten. SamfäUighetensbidrag skall utgå med . under /73 och med 125 000 kr.under vart och ett av budgetåren 1973/741976/77. räknar med atthuvuddelen av de utvändiga reparationsarbeten som återstår, sedanbyggnadsställningarna vid norra tornet tagits ned, kommer att utföras undernästa budgetår. Medelsbehovet härför uppskattar kommittén tUl 2,5 milj. kr. Frågan om restaurering av Uppsaladomkyrka har varit aktueU . Beträffanderestaureringen av kyrkans inre fattades beslut (prop. 1970: 36, SU1970: 195, rskr 1970: 381). Kostnaden iheräknades tUl 18,5 mjlj. Enligt dettidigare nämnda avtalet om den inre restaureringens finansiering m. m. skaU denkyrkliga samfälligheten i bidra med en tredjedel av kostnaderna, dockhögst 6,3 mUj. SamfäUighetens bidrag skall utgå med 1 milj. kr. imder vartoch ett av budgetåren 1971/721975/76 och med återstoden under budgetåret1976/77. Det har i samband med avtalet förutsatts att restaureringen skallvara slutförd under sistnämnda budgetår. HittUls har under förevarande rubrikanvisats 4,8 milj. kr. för den inre restaureringen. För nästa budgetår bör, somrestaureringskommittén har föreslagit, ytterUgare 2 milj. kr. Vad angår yttre befinner sigdetta, som restaureruigs-kommitténs utredning visar, delvis i mindre gottskick. Behovet av upprustning är trängande. Avsikten med de reparationer ochandra åtgärder som kommittén har föreslagit är att sätta kyrkan i gott stånd,inte att ge exteriören en ny utformning. En del arbeten har redan utförts,andra har påbörjats. Kostnadema för att genomföra förslaget har beräknats till7,2 milj. kr. HittUls har för ändamålet anvisats . av statsmedel, varav 2,2 mUj. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 173 över riksstaten (prop. 1972: 85, KrU 1972: 17, rskr 1972: 171). Efterförhandlingar har under förbehåU om Kungl. Maj:ts godkännande avtal meUanstaten, och den kyrkliga samfäUigheten i träffats omfördelningen av kostnadema för den yttre reparationen meUan staten ochsamfäUigheten. Enligt denna överenskommelse skaU samfälligheten bidra med 1mUj. kr., varav . under innevarande budgetår och . undervart och ett av de fyra följande budgetåren. Staten tar därmed på sig enförhåUandevis större andel än som skett tidigare i liknande faU. Härvid haremellertid hänsyn tagits till att i högre grad än andra domkyrkorkan betecknas som rikshelgedom. Vidare har beaktats att samfäUigheten under denärmaste åren måste tillgodose även andra angelägna investeringsbehov inomsitt område. Den avtalade kostnadsfördelningen bör därför ligga till grund förberäkningen av anslag på riksstaten. Jagräknar dock med att en avsevärd del av de reparationsarbeten som enligtrestaureringskommitténs renoveringsplan huvudsakligen skaU utföras under nästabudgetår kan komma att anordnas som beredskapsarbeten och alltså finansierasmed medel som StäUer tUl kommitténs förfogande. Dittorde höra reparationsarbetena på västfasaden och södra tornkroppen men däremotknappast de iståndsättningsåtgärder som hänför sig tiU södra toraspiran.Sistnämnda åtgärder beräknas kosta drygt 1 milj. kr. Av dessa kostnader bör900 . bestridas ur förevarande anslag. SamfälUgheten skall, som jag nyssnämnde, enUgt avtalet utbetala . under /74. Anslaget bör alltså för nästa budgetårföras upp med sammanlagt 2,9 milj. kr. Jag hemstäUer att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:t att godkännaavtalet meUan staten, och samfälUgheten om yttre reparation avUppsala domkyrka, 2) till Bidrag till restaurering av äldredomkyrkor för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från detta anslag har fr. o. /52 anvisats medel tiUsvenska ekumeniska nämnden som bidrag till bestridande av årsavgifttill Kyrkornas världsråd. Anslaget, som under budgetåren 1964/68 var uppförtmed , har höjts med . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 174 Årsavgiften till Kyrkornas världsråduppgick till . och har för beräknats tUl 115 000 kr.Med hänsyn till att världsrådets budgetläge blivit försämrat till följd av attde amerikanska kyrkornas bidrag sjunkit samt ytterligare förvärrat i sambandmed de internationella penningvärdeförändringarna har nämndengått med på en höjning av årsavgiften . Nämnden avser att lägga utdenna ökning (1972 +10 000, 1973 +10 000, 1974 +5 000 kr.). TiUårsavgiften bidrar dock genom nämnden med ,och detta bidrag bör givetvis utgå även i fortsättningen. Statens bidrag börför nästa budgetår höjas med . Mot bakgrund av de senare årensuppräkning av detta anslag är jag inte beredd att för nästa budgetår förordastörre höjning av anslaget än . Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag till svenska ekumeniskanämnden för /74 anvisa ett anslag av . Bidrag tiU de svenska utlandsförsamlingarna 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Enligt beslut avriksdagen (prop. 1966: 34, SU 1966: 51, rskr 1966: 158) utgår bidrag av statsmedel till desvenska utlandsförsamlingarna. Beslutet avsåg de svenska församlingarna iParis, , , , , och , förvilka Kungl. Maj:t har fastställt kyrkoordning. Av anslaget för innevarande budgetårutgår . som bidrag till avlöning av kyrkvaktmästare och biträden påförsamlingarnas pastorsexpeditioner, medan . utgör gottgörelse åt densvenska församlingen i för förlorad rätt till skeppsavgifter. De kostnader för avlöning av biträden ochkyrkvaktmästare som bör beaktas vid bidragets bestämmande uppgår enligtdomkapitlets beräkningar tiU ca . DomkapitlethemstäUer, att bidraget för avlöningskostnader bestäms till hälften av dettabelopp, dvs. Vidareföreslår , att gottgörelsen till den svenska församlingen iLondon även för nästa budgetår skall utgöra . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 175 Pågrund av församdlngarnas ökade kostnader för avlöning av biträden ochkyrkvaktmästare förordar jag att anslaget för nästa budgetår höjs med 10 000kr. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår att till Bidrag till desvenska utlandsförsamlingarna för /74 anvisa ett anslag av . Bidrag tiU fria kristna samfund m. m. 1971/72Utgift 2 000 000 Reservation 1972/73Anslag 2 000 000 1973/74Förslag 4 000 000 Från detta reservationsanslag, som förstagången anvisades för /72, utgår bidrag enligt kungörelsen(1972: 242) om statsbidrag till fria kristna församlingar, m. m. Frågor ombidrag prövas av en samarbetsnämnd. I denna finns företrädare för alla samfundoch gmpper av församlingar vari bidragsberättigad församling ingår. utses av Kungl. Maj:t efter förslag av frikyrkoråd. EnUgt särskilda av Kungl. Maj:t meddeladebestämmelser utgår vidare ur förevarande anslag sammanträdesarvoden ochreseersättningar åt samarbetsnämndens ledamöter samt skälig ersättning tillfrikyrkorådet för informativt och administrativt arbete. I samarbetsnämnden är nu 13 friatrossamfund representerade. Dessa har tUlsammans ett medlemsantal av ca 330 000och en kontaktyta av ca 800 000 personer,som regelbundet betjänas genom gudstjänster, barn-och ungdomsarbete,sång och musik, sociala aktiviteter och gemenskapsfrämjande verksamhet. Denlokala verksamheten bedrivs i ca 4 500 enheter. Det betyder att flertaletlokalförsamUngar har under 100 medlemmar och måste betecknas som ekonomisktsvaga. Av den undersökning om andra trossamfunds ekonomi som 1968 årsberedning om stat och kyrka har utfört (SOU 1972: 38) framgår enligtfrikyrkorådet, att de fria trossamfundens medlemmar i friviUiga gåvor årligentillskjuter i genomsnitt mer än . Många av medlemmarna är skolungdomar,hemmafruar och pensionärer med inga eller begränsade inkomster. Frikyrkorådetframhåller att det är svårt att förvänta större ekonomiska insatserav medlemmarna och förordar ett ökat stöd från det aUmänna, särskilt till desmå enheterna. Höjningen av den särskilda arbetsgivaravgiften från den 1januari medför kostnadsökningar på ca 5 milj. kr. för de fria trossamfundenoch deras församlingar. Dessa avgifter måste täckas genom medlemmarnasfrivilliga Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 176 insatser.Frikyrkorådet understryker att verksamheten i sista hand måste inskränkas, ominte tUlräckUga medel inflyter, och åberopar också att reUgionsfrihetensprincip, om likvärdig behandling av trossamfimd, motiverar att bidraget höjs.Man hänvisar även tiU att beredningen om stat och kyrka i sitt slutbetänkande(SOU 1972: 36 s. 136) har föreslagit en successiv uppräkning av bl. a. anslagettiU fria kristna samfund. För /74 anhåUer frikyrkorådet om ettreservationsanslag av en helt arman storleksordning än för innevarandebudgetår. Bidraget infördes genom beslut av 1971års riksdag. I sitt av godkända betänkande i ämnet (KrU 1971: 15,rskr 1971: 207) framliöU kulturutskottet bl. a., att som skäl för detta stödtiU vissa trossamfund inte bör anföras skattemässiga förhåUanden utan attbidraget bör ha en självständig karaktär och att dess syfte bör vara att ökaförutsättningarna för ekonomiskt svaga församlingar att hålla lokaler ocherbjuda reUgiös service i form av gudstjänst, själavård och Uknande. Vidare anfördeutskottet att bidraget bör ses som ett provisorium i avvaktan på resultatet avarbetet inom 1968 års beredning om stat och kyrka. Beredningens avlämnadeslutbetänkande remissbehandlas f. n. Något ställningstagande till förslagen ibetänkandet har ännu inte gjorts. Med hänsyn till de ifrågavarande samfundensekonomiska situation anser jag nu angeläget att förstärka stödet åt dem. Jagförordar att anslaget för nästa budgetår höjs med 2 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Bidrag till fria kristna samfundm. m. för /74 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 177 D SKOLVÄSENDET Vissagemensamma frågor () har hksom i en särskUd skrift sammanfattat sinaanslagsframställningar (Skolväsendet, specialnummer av Aktuellt frånSkolöverstyrelsen). I denna redovisas även huvuddragen av SÖ:s bedömtungar ifråga om långtidsbudgetperioden /78. I ett inledande avsnitt anges någrariktpunkter för SÖ:s arbete inom vuxenutbUdningsområdet. Detta avsnitt kommeratt redovisas i den särskUda proposition om vuxenutbUdning som senare kommeratt föreläggas . För skolväsendets omfattning harsjälvfallet befolkningsutvecklingen avgörande betydelse. Under åren 197077kommer enUgt befolkningsprognos antalet bam i deobUgatoriska skolåldrarna att öka medan antalet personer i åldrarna 1621 årkommer att vara ganska . Utvecklmgen framgår av följande tabeU. Antalpersoner vid slutet av . (966 073) (1 018 290) (1 061 123) Källa: Statistiska meddelanden Be 1971: 6. Ennettoimmigration på 20 000 har antagits. har iInformation i prognosfrågor (1972: 5) redovisat en ny befolkningsprognos för riket19722 000. Enligt denna prognos är antalet personer i de olika åldrarna,vid sarnma antagande om nettoimmigration, något lägre än enligt 1971 årsprognos. Elevantalets utveckling i ärnumera, sedan den nioåriga skolgången införts i hela landet, helt beroende avbefolkningsförändringarna. För gymnasieskolans del redovisar SÖ inte någotnytt prognosunderlag för sin långtidsbedömning och därför gjort endast smärrejusteringar i fråga om dimensioneringen. Långtidsbedömningen innebär en successiv utbyggnad av gymnasieskolans organisation.Antalet elev-platser i årskurs I i linjer och minst ettåriga direktgrundskoleanknutna specialkurser ökar således från ca 101 1972/73 tillinemot 105 000 år1977/78. Antalet 16-åringar minskar däremot något, från 109 000 till 107 000. Som en följd av redovisade utveckUngen räknar SÖ med en ökning av antalet hela skoUedar- och lärartjänster igrundskolan och gymnasieskolan , från budgetåret1972/73 ca 86 000 tlU /78 ca 93 000. har en vissförändring skett av elevernas intresse för studievägarna i gymnasieskolan.Antalet behöriga sökande tiU de utpräglat yrkesinriktade linjerna ochspecialkurserna har ökat, medan däremot intresset för de mer allmäntstudieförberedande linjerna har minskat. TUl ca 32 000 platser på de tre- ochfyraåriga sökte /72 ca 34 000 behöriga förstahandssökandemen till innevarande läsår hade antalet minskat tiU ca 30 000. För de tvåårigaekonomiska, sociala och tekniska linjerna kunde en liknande utveckling /72 sökte ca 25 000 förstahandssökande till ca 23 000 /73 var sökandeantalet drygt 21 000.