prop · FW0376 · 1973-12-31 00:00:00 — anser att formernaför ägande av läromedelsföretag inle är av någon avgörande betydelse. LO menardäremot att läromedelsproduktionen borde ligga helt inom samhällets egna förelag,dvs. inom den sektor som rubriceras som statliga och kooperativa förelag. SSUpåpekar att den svenska läromedelsmarknaden domineras av ell fåtal storaprivata producenter. För att hävda den svenska skolans mål är del, enligt SSU,av avgörande betydelse att samhället får ett grepp över utvecklingen av nyaläromedelsmedia. Detta kräver helt andra kapitalresurser i den samhälleligaläromedelsproduktionen än som finns f. n. Föreningen anser att det för konsumenternas del knappastkan vara till nackdel om en eller flera konkurrenter, privata ellersamhällsägda, tillkommer på marknaden. ABF och KFpekar på att samhället är den största läromedelskonsu-menlen. Enligt ABF:smening måste detla med nödvändighet innebära möjligheter för samhället tillinflytande över läromedelsproduktionen. Särskilt viktigt för samhället är attkostnader och priser kan hållas på en rimlig nivå och att innehållet i trycktaläromedel blir i överensstämmelse med de riktlinjer som samhället dragit uppför undervisningen inom olika ämnen. konstaterar alt i runt tal var fjärde till granskning anmäldlärobok har varit behäftad med sådana brister all den inle förts upp påläroboksförteckningen. Nämnden finner delta sakförhållande starkt styrkabehovet av kvalilelshöjande åtgärder även fortsättningsvis. Tanken på all ettavskaffande av samhällets insatser på läromedelsområdet skulle medföra altskolboksförlagen genomförde en noggrannare förlagsgranskning av sina produkterän vad som är fallet verkar verklighetsfrämmande. Barnstugeutredningenunderstryker kraftigt behovet av att produktionen av läromedel och lekmaterialför förskolan uppmärksammas från samhällets sida, 2.3.4.1 Samordning av samhälletsproduktionsresurser anser det vara nödvändigt med en effektiv samordning av de samhällsägda produktionsresurserna på läro.medels-området.Samtliga samhällsägda företag i vilka staten är delägare, såväl nuvarande somtillkommande, bör samordnas organisatoriskt inom ramen för ,Detta bör enligt utredningens uppfattning även gälla den föreslagna tekniskaproduktionsenheten för elektroniska läromedel, RRV, UKÄ,SÖ, länsskolnämnderna i , , och Norrbottenslän. , , , , skolstyrelserna i , ochÅtvidaberg saml skoldirektionen i anser all en närmare samordningmellan de sainhälls-ägda produktionsresurserna bör komma till stånd, RRV och länsskolnämndeni uttalar sig för alt denna samordning bör ske inom ramen förStatsföretag , Flertalet remissinstanser yttrar sig alltså inte i dennafråga. anför skäl mol bl, a, att integrera en anslagsfinansie-radverksamhet med en affärsmässigt bedriven verksamhet inom ,anser att en sådan integrering inte är tilltalande, För alt komma tillrätta med brislen på läromedel inomvissa områden föreslår läromedelsulredningen alt produktionsstöd skall utgå.Detta slöd bör ges i produktionsledet och ulbildningsmyndighelernabör svara för övergripande behovsanalyser och disponera medel för produklionsslöd.Valet av producent bör anpassas till typen av projekt, Ulbildningsmyndighelernabör söka sluta avtal med lämpliga producenter. Följande remissinstanser tillstyrker eller har inga invändningarmot de föreslagna riktlinjerna för produktionsslödet: TRU, ,, , utbildningsnämnden i , , skolstyrelserna i , , Reftele och Umeåsamt . Ett stort antal remissinstanser, bl,a, RRV, SÖ, lärarhögskolorna i , , och , länsskolnämndernai , , , och , , , , Föreningen . , , utbildningsnämnden i läns landsting.Svenska förbundet för specialpedagogik och instämmeri behovet av produktionsstöd. Stor vikt bör enligt RRV läggas vid att villkoret attproduktion inte kan komma till stånd genom andra åtgärder innan direktekonomiskt stöd lämnas, RRV påpekar att utredningen inte har belyst vilkaeffekter i olika led som ett produktionsbidrag skulle medföra. Enligt länsskolnämndeni bör produklionsslöd utgå även lill högpris-läromedel, vilkabedöms vara så angelägna för undervisningen att de rimligen bör ingå i skolansgrundutrustning av läromedel. tar inte ställningtill på vilket sätt produktionsbefrämjan-de insatser bör göras inombristområden men finner del naturligt att de redan samhällsägdaläromedelsföretagen får göra erforderliga insatser för attläromedelsförsörjningen skall svara mot läroplanernas intentioner, SÖ, länsskolnämnderna i och samtSveriges Radio påpekar särskilt att stödet bör ges i produktionsledet. Någraremissinstanser anser partiell tjänslebefrielse vara en lämplig stödform. Såinstämmer t. ex. UKÄ i likhet med del stora flertalet universitets-ochhögskolemyndigheter starkt i utredningens krav på ökade insatser fränsamhällets sida för att avhjälpa de brister som föreligger och anser attpartiell tjänslebefrielse är en lämplig stödform. Den innebär ofta lägrekostnader för de studerande. UKÄ vill också peka på att läro-medelsframslällningenockså bör kunna ses som en del av undervisningen. Utbyte av undervisningsinsalsermot andra pedagogiska insatser bör alltså kunna ske inom tjänstgöringsskyldighetensram. SFS anser den enklaste och effektivaste stödåtgärden vara att beviljalärare tjänstebefrielse eller nedsatt undervisningsskyldighet för produktionav läromedel. Tre remissinstanser anger alternativa vägar för produklionsslöd,i förordar ett flexibelt system för produklionsslödsom möjliggör anpassning av stödformen lill projektets art och omfattning, RRVmenar all ett alternativ till produktionsbidrag vore alt myndigheten, t. ex. SÖ, efter prototyputveckling och genomanbudsförfarande lät ett producentföretag la hand om produktion och marknadsföring.Eventuell subventionering kunde ske genom lägre krav på täckning avprototypkostnaden. i är också inne på attanbudsförfarande skulle kunna vara en framkomlig väg. Myndigheterna borde,enligt nämnden, kunna införa ett anbudsförfarande där man i anbudet avser atten produktion skall ske av dels ett s, k, ordinarie läromedel, dels ettparallellt läromedel avpassat för lågpresterande samt eventuellt också för invandrarundervisningoch att man i hela anbundet inkluderar samtliga produktioner. Av myndighetenmåste då givetvis ställas vissa krav på läromedlen. Enligt bör producent som erhållerproduktionsbidrag själv svara för av den beräknade produktionskostnaden. Några remissinstanser, bl. SÖ, länsskolnämnderna iVästmanlands och . , skolstyrelsen i Refteleoch skoldirektionen i , påpekar behovet av övergripande behovsanalyser.Sådana analyser bör enligt SÖ ligga till grund för en bedömning ochprioritering av brislområdesprojekt som kan komma i fråga för produklionsslöd.Skolstyrelsen i Reftele poängterar myndigheternas möjlighet alt omdisponeramedel så att produktionsstödet snabbt kan ge resultat inom de områden därbristen på läromedel är särskilt markant. Skoldirektionen i menar attbehovsanalyserna även kan ha en vidare användning. i Jämtlandslän för i detta sammanhang fram ett förslag som liknar återgivet förslagfrån länsskolnämnden i . Nämnden anser således att analyserbör utföras och åtgärder vidtas för att få fram mångsidigt användbaraläromedel som helt eller delvis kan utnyttjas av flera elevgrupper ellerämnen. läromedel kan t, ex, användas på ett högre stadium än normalt ellerför slöd- eller sp)ecialundervisning. Inom främst gymnasieskolan bör man kunnautnyttja samma läromedel inom olika linjer och kurser. Ett utökatproduktionsstöd får alltså inte, enligt nämnden, främja en differentieradproduktion. Enligt bör en viktig uppgift fördet av förbundet föreslagna utvecklings- och planeringsrådel vara allprioritera resurser för läromedelsutvecklingen inom brislområden. Del allmännamåste bekosta utvecklingsarbetet och svara för produklionsslöd. RiksförbundetHem och Skola anser alt detta förslag från vore värt attnärmare undersöka. Enligt läromedelsutredningen bör utbildningsmyndigheternavälja producent i de fall produktionsstöd utgår. De remissinstanser somullalar sig i denna fråga är av olika mening, RRV noterar alt utredningen intei detta sammanhang berört Kungl, Maj:ts beslut om SÖ:s m, fl,skyldighet att anlita Svenska utbildningsförlaget , ABF anser alt långtidskonlrakti första hand bör tillfalla kooperativa och KF menar att produktionsslödet börkoncentreras lill ett fåtal företag och att myndigheterna börfå anvisning alt sluta ramavtal med någon enstaka producent. SÖ, länsskolnämndeni . och Skola och utbildningsnämnden iSkaraborgs läns landsting menar att såväl samhällsägda som privata företag börkunna komma i fråga. TCO förutsätter alt produklionsslöd inte kommer attförbehållas ett fåtal producenter. Enligt SAF måste huvudregeln vara att SÖ ochUKÄ alltid skall söka den lämpligaste producenten bland jämställdakonkurrenter. , , och ullalar sigför alt avtalen bör vara fleråriga. SverigesRadio erinrar om följande passus i avtal mellan och SÖ: »SÖskall dock lill enligt närmare överenskommelse för varje läsårbetala kostnader för sådana radio- och TV-kurser samt för produktionskostnaderför sådana av framställda icke elerburna film- och bandkurser,som tillkommit på SÖ:s uttryckliga begäran och för vilka anvisatmedel under åttonde huvudtiteln.» 2.3.4.3 Kostnader för tryckta läromedel Utredningen för fram följande förslag i syfte att minskakostnaderna för tryckta läromedel. Förhandlingar bör tas upp mellanberörda parter rörande författarersättning, I första hand förordas att denna utformassom engångsersättning för utfört arbete. Förslag rörande läroböckernastekniska utförande förs fram i syfte att minska kostnaderna. Vidare föreslåsvad gäller marknadsföringen att kommunerna betalar för visst antalpåseendeexemplar som levereras till ett ställe i kommunen. Utredningen anserslutligen under detta avsnitt att om kommunerna hade tillgång tillgrundmaterial med hänvisningar till befintligt material så skulle kostnadernakunna sänkas. Någraremissinstanser instämmer i slort med utredningens förslag. iStockholm vill understryka utredningens förslag om kostnadssänkande åtgärder, Länsskolnämndeni län understryker starkt förslag för att häva nuvarande utveckling avständigt ökade kostnader för tryckta läromedel. KF anser det viktigt att de avutredningen framlagda förslagen till minskning av produktionskostnaderna förläroböcker ytterligare undersöks och prövas. Del är enligt KF väsentligt attkostnaderna för tryckta läromedel minskas och att de i utredningen diskuteradeåtgärderna beträffande författarersättningar, rationalisering och teknisktutförande, förbättrad marknadsföring etc. resulterar i konkreta förslag.Utbildningsnämnden i tillstyrker utredningensförslag, men framhåller vikten av att de anvisade åtgärderna inte kommer attmedföra allvarliga pedagogiska nackdelar. Skolstyrelsen i anser attutredningens förslag angående kostnaderna för tryckta läromedel verksamt bör kunna bidra till ett ur inköparnassynpunkt rimligare kostnadsläge. i och skolstyrelseni stöder utredningens förslag. Flertalet remissinstanser som yttrat sig i denna fräga haremellertid synpunkter på en eller flera av de kostnadssänkande komponenter somutredningens förslag rör. Följanderemissinstanser delar utredningens uppfattning om alt nuvarande syslem för författarersättningarbör ersättas med engångsersättning: RRV, i , länsskolnämndeni , utbildningsnämnden i samlskolstyrelserna i Reftele och . Enligt RRV bör engångsersättning i förstahand komma i fråga i sådana situationer där staien eller samhälleligt företagär kontraklparl eller där staten stöder produktionen genom avtal, pro-duklionsbidrage. d. eller genom s. k. tjänslebefrielse för författare och andra som medverkarvid tillkomsten av läromedel. i anser enförändrad författarersättning där försäljningssiffran och layouten spelar enunderordnad roll vara absolut nödvändig. SÖ, i , länsskolnämndernai och län anser att förhandlingar bör tas upp mellan berördaparter. i delar utredningens uppfattning angående royaltysystemetsicke önskvärda effekter och anser en kombination av engångsersättning och royaltyönskvärd. i förordar ett system för ersättningför utfört arbete där en fast grundersättning kombineras med ett mindre tilläggför varje försålt exemplar. Föreningen och menar att det redan nu kan konstateras att mansannolikt aldrig kan komma med en fixerad princip för ersättning. Varje arbetekräver individuell behandling och därmed också ersättning för viss prestation.Smalfilm betraktar det föreslagna ersättningssystemetsom mindre lämpligt. reagerar bestämt mot förslag omengångsersättning. I de fall då engångsersättning ter sig praktiskt måsteersättningen gälla en överenskommen begränsad upplaga. Författarförbundetinstämmer dock i att förhandlingar bör las upp med berörda parter.Enligt är det varken möjligt eller önskvärt med generella åtgärder pådelta område. Avtal måste träffas från fall till fall. RRV, länsskolnämnden i , MUF,utbildningsnämnden i , samt skolstyrelserna i och är positivt inställdatill de av utredningen framlagda förslagen angående de tryckta läromedlenstekniska utförande. i ärpositiv under förutsättning all åtgärderna inte medför pedagogiska nackdelar. Enligt länsskolnämnden i har utredningeninte visat alt de av utredningen föreslagna åtgärderna har några ekonomiska och ännu mindre pedagogiska fördelar, ifrågasätter ombehovet av illustrationer i skolböckerna minskal med den ökande tillgången tillAV-apparatur och AV-material, Utredningen har på denna punkt inle lillräckligtklart underbyggt sitt förslag, varför det inle bör föranleda någon ändring i nurådande förhållanden. Föreningen och Svenska bokförläggareföreinngenanser att utredningens förslag om tekniskt utförande rör sig om i det närmastemarginella kostnader. i , och skolstyrelsen i berör faktorer som fördyrar läromedlen.Den korta nytljandetiden är enligt länsskolnämnden i inleekonomiskt försvarbar. Nyutgivningeri av böcker kan knappast motiveras av nyaforskningsrön i fråga om fakta eller ny metodik. Vissa grundböcker förbaskunskaper skulle kunna användas under betydligt . anför liknande synpunkter. Det är viktigt att man när man trycker ny upplaga av entidigare utkommen lärobok väljer att om möjligt göra ändringar på ett sådant sätlatt böcker tillhörande den nya upplagan kan användas parallellt med böckertillhörande den äldre. Detta är nödvändigt om en bok skall användas somlånebok. Förlagen ger allt oftare ul lärobokspaket eller sludiesatser sominnehåller flera komponenter. Behöver så t, ex, en arbetsbok eller en lärobok idelta paket ändras kan del medföra alt man måste göra följdändringar i deövriga komponenterna ulan all man för den skull gör några pedagogiska vinster.Det är därför ell önskemål att de olika komponenterna i en studiesals utformasså alt de inle i onödigt stor utsträckning blir låsta vid varandra. Skolstyrelsen i pekar på att författarna vidtagitåtgärder för att hindra att böcker kan användas av mer än en elev genom altutforma boken så att eleven skall anteckna svar på uppgift eller fråga i boken. Flera remissinstanser berör möjligheter all göra detryckta läromedlen billigare. Flertalet av dessa berör de pedagogiskaeffekterna av att eleverna i många fall inte får läromedel som gåva ellermöjligheten att ge sådana läromedel som eleverna bör få som gåva ett enklareutförande för att minska kommunernas kostnader. Dessa frågor berörs av lärarhögskolani , länsskolnämnderna i , , , ochNorrbottens län, utbildningsnämnderna i och länslandsting sarnt av aUmänna skolstyrelse. i Älvsborgslän anser att ett läromedelssystem borde kunna byggas upp kring en grundbok sominnehåller dels målprecisering för avsnittet, dels kunskapsstoff motsvarandebetygsstegen 2, dvs. det stoff som de flesta eleverna bör inhämta, dels kortaanvisningar om överkursuppgifter av olika slag och för ohka nivåer. Samhälletbör enhgt nämnden se till att sådana grundböcker kommer ut åtminstone på någotförlag och att priset hålls lågt så att kommunerna har råd att ge varje elevett exemplar. Detta är enligt nämnden kanske denangelägnaste samhällsinsatsen på läromedelsområdet. iVärmlands län för fram ett likartat förslag om vad en grundbok bör innehålla. i Hallandslän för i delta sammanhang fram synpunkter angående samtidig framtagning avläromedel för olika områden liknande dem som länsskolnämnderna i ochÖstergötlands län fört fram i samband med frågor rörande produktionsstöd. Några remissinstanserberör frågan om parallella skolböcker. i länframhåller att för de egentliga läroböckerna fördyras produktionen av alt enmängd parallella boktitlar produceras, måhända utan alt verkligt behovföreligger. Betryggande valmöjligheter bör emellertid finnas. iHallands län anser att en viss begränsning av parallellutgåvor borde kunnaåstadkommas genom överenskommelser (ett clearingsyslem) mellanläromedelsproducenterna. Föreningen och menar att utvecklingen hargått i riktning mot färre antal konkurrerande titlar. Den allvarliga risken ärenligt dessa remissinstanser kanske den att det inte är de bästa läromedlen somblir kvar på marknaden utan de billigaste. De remissinstanser som harsynpunkter på utredningens förslag om att kommunerna skall betala för ett visstantal påseendeexemplar av tryckta läromedel är övervägande negativa. FöreningenSvenska skolproducenter och anser emellertidatt ett genomförande av detla förslag möjligen skulle leda till högre intresseoch ut-nyltjandegrad per exemplar. Skolstyrelsen i tillstyrkerförslaget. i samt länsskolnämnderna i , ,och är av olika skäl tveksamma till förslaget. Utredningenavvisar tanken på centrala »förval». Centrala organ bör emellertidtillhandahålla information och beslutsunderlag för lokala val. Förprimärkommunala utbildningar bör enligt utredningen läromedel väljas avskolstyrelsen och för landstingskommunala utbildningar av styrelserna för dessaskolor. Även för statliga gymnasiala utbildningar bör valen göras av styrelsenför resp. skola. Nästan samtligaremissinstanser ullalar sig i frågan om vem som bör välja läromedlen. Med ettfåtal undantag instämmer remissinstanserna i utredningens förslag, SÖkonstaterar att utredningens förslag innebär förändringar beträffande val avläromedel endast i avseende på formerna för den kommunala handläggningen avdylika ärenden före skolstyrelsens beslut. RRVansluter sig till utredningens förslag men för fram vissa principiellasynpunkter. Den mest väsentliga frågan synes emellertid vara huruvidaman genom ett i princip helt fritt val av läromedel skall behålla detviktigaste incitamentet till en överdimensionerad produktion.Läromedelsutredningen har här tagit avstånd från två slags åtgärder som eljestkunde länkas erbjuda en lösning. Sålunda vill utredningen inte acceptera ettcentralt s. k. förval av läromedel. Inte heller vill utredningen behålla detgodkännandemoment som funnits genom läroboksnämndens verksamhet.Utredningens förslag innebär således alt nuvarande frihet bibehålles eller t,o, m, ökas när det gäller val av läromedel. En sådan inställning rimmar i ochför sig med en positiv strävan all decentralisera beslutsprocesserna. Mycketsynes emellertid tala för all läromedelsområdet innehåller så specifikaproblem att kraftigare samhäUsåtgärder åtminstone övergångsvis skulle kunnamotiveras. Härtill kommer behovet av med den tradition i fråga om ett i höggrad enhetligt skolväsen som i vårt land byggts upp genom de senasteårtiondenas reformer behålla vissa strategiska moment på central nivå när mani ökande grad decentraliserar det administrativa och pedagogiska genomförandel.Ett sådant moment är fastställandet av skolväsendets läroplaner. Ett annat ärutvärderingen. En klar anknytning finns i båda fallen lill läromedelsförsörjningen.Det kan sålunda finnas skäl som talar för en ökad central medverkan i valet avläromedel, t, ex, genom centralt utfärdade rekommendationer om vilka läromedelsom är lämpade för olika kurser. Självfallet måste därvid lärare och andraintressenter på olika nivåer ges möjlighet alt medverka i den procedur somleder fram lill en sådan central rekommendation. Formellt kan därvid lärarenförlora en del av sin pedagogiska frihet. Delta torde dock väl uppvägas av defördelar som han får genom ett bättre underlag för planering, genomförande ochuppföljning av undervisningen, RRV anser att de nu berörda frågorna bör tas uppur mera övergripande aspekter under den fortsatta beredningen avläromedelsutredningens betänkande. Ett fåtal remissinstanser har synpunkter som avviker frånutredningens förslag, ABF anser att skäl föreligger för att pröva utredningensförslag om kommunalt huvudmannaskap vid läromedelsval, ABF vill emellertidstarkt understryka att det bör vara en tidsbunden prövning som kan ligga lillgrund för ett mera definitivt ställningstagande, i Jämtlandslän anser utredningens uppfattning att kommunerna skulle ha godaförutsättningar för att bära hela ansvaret för läromedelsvalet knappast vararealistisk. Det måste, enligt nämnden, anses nödvändigt att det centrala organför att tillhandahålla underlag för val av läromedel som utredningen föreslärtillskapas och får träda i funktion innan ansvaret för valet lämnas tillhuvudmannen. anser att flera skäl talar föratt någon form av förval måste ske. Därefter bör de lokala skolstyrelserna, medutgångspunkt från de anvisningar som anges från centralt håll, på elllättillgängligt sätt kunna ha tillgång till information om resp,läromedelspaket och därefter kunna göra det slutgiltiga valet, SFEF avvisartanken på att skolstyrelserna beslutar om val av läromedel, I stället börstörsta möjliga inflytande ges lärare och elever när del gäller undervisningenskonkreta uppläggning inom läroplanernas ramar. VRO anser allcentralt förval skall tillämpas för basläromedlen (t. ex. engelsk textbok).Övriga läromedel bör enligt VRO väljas lokalt. Skolstyrelsen i anser attnuvarande bestämmelser när det gäller val av läromedel inte bör ändras. Någraremissinstanser, länsskolnämnden i , SAF, , skolstyrelserna iHuddinge och samt skoldirektion, anser attskolstyrelserna bör ha möjlighet att delegera frågor om läromedelsval. Andraremissinstanser, i , länsskolnämnderna i ochSkaraborgs län samt skolstyrelsen i , anför däremot synpunkter mot attmöjlighet till delegering ges. Skolstyrelseni anser all en systematiserad information om förekommande läromedel är enförutsättning för ett ökat kommunalt ansvarslagande rörande val av läromedel,så att ett tillräckligt beslutsunderlag finns. TCO och skolstyrelsen i Refteleanför liknande synpunkter. Länsskolnämndeni anser att centrala och/eller regionala myndigheter börtillhandahålla rutiner för läromedelsval jämte personella resurser i form avläromedelsexpertis för att ge kommunerna bästa möjliga beslutsunderlag. Dettaär, enligt nämnden, särskilt viktigt vid inredning och utrustning av nyaskolor. Även länsskolnämnden i anser att det kommer attföreligga behov av ökad service från SÖ och länsskolnämnderna. Nämnden påpekaräven i likhet med länsskolnämnden i viklen av att skolledare,lärare och elever ges inflytande på läromedelsvalet. Utredningenlägger fram vissa förslag som rör val av kurslitteratur för eftergymnasialutbildning. UKÄ framhåller med anledning av dessa förslag att det inteföreligger några principiella skillnader mellan olika slag av eftergymnasialutbildning i fråga om former för fastställande av kurslitteratur. Sammaförhållande som vid de filosofiska och juridiska fakulteterna, dvs. attutbildningsnämnderna fastställer kurslitteraturen, bör råda vid övrigafakulteter. UKÄ påpekar vidare att ändringar redan genomförts i detta syfte ikungörelserna om utbildning vid samtliga övriga fakulteter utom de tekniska. Enligt utredningen bör den information som skall tjäna somunderlag för kommunernas val av läromedel omfatta läromedel för alla skolformeroch ämnen och bör avse alla slags läromedel. Utredningen konstaterar atthuvudmannen behöver dels kvalitativa, dels tekniska data om läromedlen.Uppgifter om läromedlens objektivitet, metodriktighet, ämnesriktighet ochpedagogiska funktion är kvalitativa data som huvudmannen behöver. Hit hör ävenprövningsresultat av olika slag.