prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Återverkningarna avkonjunkturuppsvinget i västvärlden särat den energibrist sora råder i Förentastaterna medför vidare kraftigt stigande efterfrågetr5'ck. Ökade fraktrater pågrund av expansionen av världshandeln får också kraftigt genomslag iprisutvecklingen för bränslen. 1 Revideradnationalbudget för 75 Överskottet ihandelsbalansen vUket uppgick tUl ca . steg 1972 tillca . Ökningen i överskottet, , kan till stordd återföras på ett förbättrat bytesförhållande rned utlandet. Sålunda stegexportpriserna medan ökningen, i importpriserna inskränkte sig tillhälften därav, eller . Om exportpriserna endast hade stigit lika mycketsora iraportpriserna, skulle, vid den givna ökningen i iraport- ochexportvolyraen, handelsbalansöverskottet ha stigit med endast ca 0,5 miljarderkr. Det bör eraellertid understrykas alt denna kalkyl är av forraell innebörd.Ora exerapelvis prisuppgången för exporten blivit mindre, skulle efterfråganpå exportvaror i princip ha stigit något mera än sora nu blev fallet. För19721973 fömtses en betydligt raer expansiv utveckling av såväl export sorairaport jämfört med 19711972. Exporten har i löpande priser beräknats stigaraed ca 20 1/, raedan raotsvarande ökningstal för iraporten anges tUl . Konsekvensen blir en ytterligare förbättrad handelsbalans ; överskottetberäknas stiga till inte fullt 4 1/. Bytesförhållandet fömtsesemellertid till skUlnad 1972 bli oförändrat. Detmycket svaga fraklraarknadsläge som rådde och 1972förbättrades successivt under senare hälften av året. Trarapfraktema steg återtill lönsarama nivåer för såväl torrlast som tanklast. Uppsvinget stimuleradesi främsta ruraraet av det ökade transportbehovet i saraband raedSovjetunionens stora spannraålsiraport och ökade oljeiraporl. Såvälbruttointäkter sora kostnader i utrikes sjöfart sjönk dock något 1972 jämförtmed 1971 enligt den preliminära statistiken, men då kostnadema sjönk någotmera än intäkterna (3,5 resp. ) resulterade net-toinseglingen i en vissförbättring. Efter avdrag för passageraravgifter erlagda i svensk valuta ochtillägg för utländska fartygsutgifter i erhölls ett sjöfarlsnetto på 2258 milj. kr., vilket innebar en svag förbättring (35 mUj. Siffroma kaneraellertid koraraa att revideras avsevärt när de definitiva beräkningarnaföreligger senare . Aktivitetenpå fraktraarknaderna har varit fortsatt hög under årets första raånader ochflera omständigheter pekar på fortsatt goda fraktnivåer. Den allmännakonjunktumppgången i och torde sålunda, tillsammans med denväxande oljeimporten i , komma att hålla uppetonnageeflerfrågan. Dåhuvudparten av det svenska handelstonnaget är bundet till längre eller kortarefraktavtal eller går i linjefart blir i regel kortsiktiga fluktuationer itrarapfraktema endast av marginell betydelse för intäktsutvecklingen, medan enförändring i dollarkursen får påtagliga konsekvenser, eftersom bortåt avalla fraktkonlrakt beräknas vara uppgjorda i dollar. Nedskrivningen av densvenska dollarkursen innebär raed säker- het ett betydande mtäktsbortfall på kort sikt. Den totalanettoeffekten är dock svår att beräkna. Trots detta bortfall har sjöfartsnettotför 1973 bedömts öka något i förhållande till 1972. Till gmnd för antagandetligger den fömtsedda kraftiga tiUväxten av handelsflottan samt i någon raåndet väsentligt förbättrade fniktraarknadsläget. Netloutflödet av resevaluta ökade kraftigt 19711972 ellermed 475 railj. Ser raan tiU bruttoströraraarna ökade utflödet raed medan inflödet ökade endast 3 1,'. i valutautflödet avtogunder 1972 och utfallet blev något lägre än vad som antogs i den preliminäranationalbudgeten fijr 1973. Prognosen för nettoutflödet har bl. a. medhänsyn härtill nedreviderats med 100 milj. kr. Andra motiveringar har varitförutsedd svag utveckling i antalet utländska arbetare samt en troliguppbromsning av gränshandeln med Danraark till följd av kraftigt höjdalivsraedds priser därstädes och den ogyimsararaare valutakursen efler kronansdevalvering. Följande tablå visar hur reseva-lulautgifterna och 1972fördelar sig på länderoraråden. Underskottet i posten övriga tjänster blev ca 930railj. kr., vUket innebär en försämring med 55 mUj. järafört med 1971. För1973 har underskottet antagits växa ungefär lika raycket och har satts till 975railj. i °/ 1 /o Hit har räknats , , , ,och . Utfallet av transfereringarna utmynnade i ettnettounderskott på ca 1 700 railj. 1972, att jämföra med inte fullt 1 300mUj. De frärasla tillskotten kan återföras på ökat u-landsbistånd(165 milj. och försäkringsbetalningar (128 milj. Även harförutsatts en försvagning med 400 milj. kr. tUl ett underskott på 2 100 nulj.kr. Den kraftiga förstärkningen i handelsbalansen 1972uppvägde mer än väl försvagningen i tjänste- och transfereringsbalansema,vilket ledde ' Utvecklingen stämmer väl överens med den som kan utläsasur statistiken över passagerarefrekvensen vid charterreiior. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 77 förbättring av bytesbalanssaldot (för varor, tjänster och transfereringar)med drygt 200 milj. kr. Föreliggande prognoser handen en ytterligare förstärkning av balansen med ca 300 milj. kr. Kapilalbalansen1972 resulterade i ett nettokapitalinflöde på ca , vilket mnebaren förstärkning med drygt 400 milj. kr. Nedanstående tablåvisar hur de i balansen ingående posterna fördelar sig. Destatliga kapiiallransaktionerna ledde till ett nettokapitalutflöde pådrygt 50 mUj. kr., vilket innebar en orasvängning i positiv riktning på drygt200 railj. Omsvängningen förklaras till väsentlig del av attslutregleringen av svenska statens kredit till bokförs som ett inflöde. Nettotav värdepappershanddn ökade 1972 raed ca 450 railj. Svenska obligationsemissioneri utlandet uppgick till 1 071 raUj. raot 454 milj. kr. 1971, raedaninga utiändska lån eraitterades i . Denprivata långfristiga upplåningen rainskade 1972 järafört raed 1971, ochkapitaliraporlen netto under denna post sjönk 1972 raed nära 300 mUj. Svenskadirekiinvesleringar i utlandet uppgick till 1 400 railj. kr., vUketinnebar en ökning raed 280 railj. Desinvesteringama rainskade med50 mUj. De utländska direktinvesteringarna i minskade obetydligt19711972 eUer med 30 railj. Motsvarande desinvesteringar ökade 75 milj.kr. Sararaantaget resulterade transaktio-nema under denna post i ettnettokapitalutflöde på 900 railj. eller en fördubbUng . Postenövriga privata kapitaltransaktioner, sora bl. a. inryraraer varvensexportkrediter, krediter vid import av fartyg och flygplan samt skUlnadenraellan tullvärden och betalning vid iraport av dataraaskiner, resulterade iett nettokapitaluiflöde 1972 på 440 raUj. att järaföra raed ett utflöde på40 milj. kr. Omslaget kan främst återföras på ändra- Tabell 3: 4 Bytes- och betalningsbalans 1969-1973 kr., löpande priser Export av varor, fob' Import av varor, cif 38 224 36 192 41 652 38 390 50 205 45 900 Korrigering av handelsstatistiken Sjöfarlsnetto Resevaluta Övriga tiänster, netto Korrigeringspost Bytesbalans för varor och tiänster' Bytesbalans för varor, tiänster och transfereringar* Kapitalbalans Tilldelning av SDR Restpost ' Enligt handelsstatistiken. ' Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigering avSÄS'flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimport av icke-monetärtguld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport. ' Överensstämmer med saldot mellan import och export avvaror och tjänster i nationalräkenskapernas försörjningsbalans, bortsett frånatt korrigeringsposten endast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen.Resterande hälften av korrigeringsposten räknas i nationalräkenskaperna tilltransferings-nettot. * Överensstämmer med bylesbalansbegrepp. ' Valutareservens förändring jämte förändringar iafl'ärsbankernas tidsposition. Källor: , ochkonjunkturinstitutet. de relationer raellan betalningar och leveranser av fartygfrån de svenska varven. Valutareserven och valutabankemas tidsposition, vilkatillsaramans bildar bankernas ullaiidsslällning, ökade med 2 929mUj. och uppgick vid utgången av året till 9 228 railj. Ovan redovisadekända utlandstransaktioner gav ett positivt netto på 2 423 milj. kr., varfören positiv restpost på drygt 500 raUj. Detta innebär enorasvängning i positiv riktning raed ca 850 milj. kr. järafört raed 1971.Tillväxten av bankernas utlandsställning har fortsatt de första raånaderna1973. Vid utgången av mars uppgick utlandsställningen till 11 302 milj. kr. Bil.1 Reviderad nationalbudget för Industrikonjunkturen som började försvagas under senaredelen av 1970, försämrades sedan mycket snabbt under loppet av 1971 och somframgår av diagram 1 minskade produktionen från fjärde kvartalet 1970 tilltredje kvartalet 1971. synes en viss återhämtning haskett men denna kan delvis ha berott på den mycket kraftiga neddragningen undertredje kvartalet då stora delar av industrin gjorde extra driftsuppehåll isamband med semestrama. Industriproduktionen började långsamt röra sig uppåtunder våren under inverkan av framför allt en vändning i den inheraskaefterfrågan för konsuration och investering. skeddeett raarkant oraslag i exportutvecklingen saratidigt sora tillväxten av deninheraska efterfrågan brora-sades av den ånyo försvagade byggkonjunkturen.Uppgången i industriproduktionen hölls under första halvårettiUbaka av en kraftig neddragning av färdigvamlagren. Under andra halvåretupphörde brorasverkan från lagren och produktionsuppgången förstärkteskraftigt. Som fraragår av tabell 1 blev produktionsökningen förindustrin totalt sett ca 2 1/19711972. Ser raan eraellertid tiUutvecklingen under loppet av 1972 är intrycket av påtaglig expansion raerfraraträdande. Inom praktiskt taget samtliga branscher skedde sålunda en markeradacceleration av produktionstillväxten. beräknas produktionstUlväxten bli fortsatt starkmed hänsyn till en prognoserad stigande efterfrågan för konsumtion och export Diagram 4:1 Totala industriproduktionen 19591972 Volymindex: 1968 = 100. 100 90 80 70 1959 60 61 62.63 64 65.66 67 68 69 70 71 72 Källor:Statistiska centralbyrån och . Procentuellavolymförändringar från föregående år Järn-, stål- och metallverk därav: järn-, stål- och ferro- Källor:Statistiska centralbyrån och . saratidigtsora lagercykeln vänder uppåt. Produktionsökningen 1972 1973 fömtses sålundabli ca 8 1/. Produktionenav färnmalm fäljer i stora drag leveransutvecklingen. Minskad malraefterfrågangjorde att produktionen avtog tidigt för alt sedan ligga kvar piiden lägre nivån under större delen av 1972. drogsproduktionen åter upp i och raed att raalraefterfrågan ökade. Produktionen rainskade med järafört med 1971, medan leveranserna totaltökade raed . Medan heramaleveransema sjönk raed ökadeexportieveransema . Eftersom produktionsnivån på grund av brytningstekniskaorsaker inte helt kunde anpassas till leveranserna, skedde under såväl 1971 som1972 lagerökningar. Lagerslocken var nära 9 milj. ton. Störredelen av exportieveransema är redan sålda. Ökningen i kvantitet från1972 tiU 1973 beräknas bli . De kraftigt ökade leveransema svarar väl motden snabba ökning i stålefterfrågan sora inträffade . Denbegränsade hamnkapaciteten i torde hindra en ytterligare ökning avexportleveranserna. Produktionen bedöms öka relativt kraftigt för att sedan öka endast svagt. har produktionsökningenberäknats till , vilket innebär att produktionen kommer att uppgå tillungefär 36 railj. Då leveranserna beräknas bli något större änproduktionen föratses lagren minska. Exportorderingångentill järn- och stålverken, vilken vände uppåt , har stigitraycket hastigt . 1 Reviderad nationalbudget för 81 Tabell 4: 2 Försörjningsbalans för handelsfärdigt järn och stål, inkl. ämnen 1972-1973 orderstockama upphörde alt falla frän ingången av 1972 ochvid /1973 var dessa raätta i löpande priser större änett år tidigare. Jäm- och stålexporlen svängde om från en markant rainskning1971 tUl en ökning på 14 1/1972. Denna utveckling återspeglar en fortsattförbättring av den internationella stålkonjunkturen. Exportökningen tillFörenta statema var raycket stark, vilket återspeglar den snabba upp-dragnmgenav industriproduktionen där. I var under större delen av 1972konjunkturuppgången betydligt långsararaare och tillväxten i den svenskastålexporten tUl denna raarknad blev därapad. Efterfrågan från heraraaraarknaden utvecklades svagt understörre delen av 1972, beroende frärast på den därapade produktionsökningen inomverkstadsindustrhi. Produktionen inom såväl varven som övriga stälförbmkandebranscher ökade däremot starkare 1972 än 1971. Saratidigt skedde även enrelativt orafallande lagerreducering inora för-bmkarledet, vilket bidrog tillatt därapa efterfrågan. Den inheraska förbrukningen av jäm och stål var i lonräknat av i stort sett sararaa orafattning 1972 sora 1971. Leveransema från desvenska järn- och stålverken till den raheraska marknaden minskade 1972 och dåimporten steg ökade iraportandden av stålkonsurationen kraftigt. Detta står istark kontrast raot vad sora varit fallet under tidigare lågkonjunkturperioder,då jämverken kunnat öka sin marknadsandel på miportens bekostnad. En avanledningama härtill kan vara den produktkoncentration sora ägt mra hos desvenska företagen . Den kraftigt stigande iraporten avhandelsstål svarade helt för uppgången, raedan iraporten av specialstålrainskade för andra året i följd. Mot bakgmnd av den förstärkta utlandsefterfrågan börjadejärn- och stålverken dra upp produktionen . accelereradeimder loppet av året. Fjärde kvartalet 1972 låg produktionsnivån övernivån , vUket utgjorde bottenpunkten iproduktionscykeln. Produktionsökningen 19711972 stannade på . Denöversteg ändå leveransökningen, vilket resulterade i höjd lagemivå hos piroducenterna.Lageruppdragningen kan till en del ha varit en effekt av det statligalagerstödet, eftersom järn-och stålverken i betydande utsträckning har använtsig av detta. För1973 synes utsiktema för de svenska jäm- och stålverken vara relativt ljusa. väntar sig företagen sålunda en betydande tUlväxt avexportleveranserna . En sådan gynnsam utveckling framstår sora troligäven raot bakgrund av den väntade förbättringen i investerings- ochproduktionsutvecklingen i flertalet viktiga avnämarländer. Exportöknuigen ivolym beräknas uppgå tUl 19721973. Tillväxttakten av exportieveransematorde emellertid dämpas under loppet av året med hänsyn till ökade leveransertill hemmamarknaden; framför allt tUl verkstadsindustrin. Lagren av jäm ochstål i förbmkarledet beräknas komraa att dras upp efter de omfattandelagerreduceringar som skedde 1971 och 1972. Även inom grossistledet torde mankunna räkna med en viss ytterligare uppdragning av lagemi-vån. Den väntade förstärkningenav den inhemska efterfrågan har beräknats resultera i enimporttUlväxt på 19721973. Produktionsökningen för de sveriska järn-och stålverken beräknas komma att uppgå till som en relativtbetydande lagerreducering hos producenterna väntas äga mm. Leveransvolymenfrån icke-järnmelallverken steg med 1971 1972. Leveransökningen varkraftigast till hemmamarknaden men även exportefterfrågan ökade, dock betydligtblygsammare än 1971. Produktionsvolymen ökade med som en vissuppbyggnad av färdigvamlagren skedde. Efterfråganfrån heraraaraarknaden väntas stiga relativt kraftigt frärast tillföljd av en pro;jnoserad stark ökning av produktionen inora verkstadsindustrin.Även exportefterfrågan väntas stiga, vUket beräknas medföra en något starkareproduktionsökning 19721973 än 19711972. Därvid har fömtsätts attfärdigvarulagren blir i stort sett oförändrade . Produktioneninom hela sektom jäm-, stål- och metallverk ökade 19711972 och beräknasöka 19721973. OrderingångentiU varven föll kraftigt och orderstockama minskade något efter denmycket kraftiga uppbyggnaden ocb 1970. Orderingången började återstiga och ökade sedan mycket snabbt mot slutet avåret. Orderstockama började åter växa och vidutgången av året var de större än vid utgången av 1970. Sysselsättningen inomstorvarven är därmed tryggad . Bil.1 Reviderad nationalbudget för Den starkt ökade beställningsaktiviteten leddetUl att varven kunde teckna kontrakt till bättre priser än 1971. Produktionstillväxten inom varven bromsades avihållande brist pä främst yrkeskunnig arbetskraft. ,och har emellertid varven kunnat nyrekrytera ibetydande omfattning. Produktionsuppgången 19711972 blev . Produktionstillväxten har bedömts kunna bli snabbare under1973 än , då nytillskottet av arbetskraft under de senaste årenhunnit utbUdas för sina arbetsuppgifter. Produktionsökningen för 19721973 harberäknats till i volym. En sådan produktionsuppgång lämnar utrymme förde kraftigt ökade leveranser pä export och till svenska rederier som förutses iexport- och investeringsprognoserna. Efterfrågan på verkstadsindustrins produkter som varitavlagande och början av 1972 steg åter raot slutet av 1972. Orderingångensteg tidigare och starkare från exporlraarknaden, raedan orderingången frånheraraaraarknaden ökade först . Orderingången ökadetotalt sett raed i löpande priser 1971 1972. Volymmässigt sett tordedetta innebära ungefär oförändrad orderingång. Tabell 4: 3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter,exkl. fartyg 1970 1973' Investeringar i maskiner m. in. Surama användning 37 080 ' Importen och exporten enligt balansen avviker från vadsom redovisas i utrikeshandelskapillet. Avvikelserna förklaras främst av alt deimport- och exportprisindex som används i handelsstatistiken ej har använts viddeflateringen i balansen då dessa bedöms överskatta prisutvecklingen. I ställethar här för exporten använts ett exportprisindex hämtat ur producentprisindex,och för iraporten ett av på grandval av insamladeprisuppgifter nykonstraerat importprisindex. Mätt i löpande priser har de totala orderstockama förverkstadsindustrin varit avtagande . Denna tendens brötsmot slutet av 1972, då orderstocken i löpande priser åter började växa. Vidårsskiflet 1972/1973 var orderstockama ungefär lika slora som vid föregåendeårsskifte. Den totala orderstockens volym sjönk alltså även . Minskningen av färdigvarulagren hölltillbaka produktionen . steg färdigvarulagrentroligen som en följd a\' det statliga lagerslödel. Färdigvarulagren komdärmed all vara ungefär lika slora vid årsskiflet 1972/1973 sora vid föregåendeårsskifte. Produktionsvolyraen : som föll raellan halvåren 1971 drogs upp något och i samband med den stigande efterfråganökade produktionsvolymen starkt raot slutet av 1972. Pro-duktionsvolyraökningenraellan helåren 1971 och 1972 stannade vid ca 2 1/. Enligt senaste konjunkturbaroraetern ökade orderingångenlill verkstadsindustrin starkt från både herama- och exportraarknaderna underförsta kvartalet 1973. Detta återspeglas även i omdömena om orderstockama,vilka var klart raindre negativa än . Inora stora delarav verkstadsindustrin bedöras orderstockarna dock fortfarande vara för sraå iförhållande tUl produktionsvolyraen. Förelagen räknar raed kraftigt ökadorderingång även speciellt från exporlraarknaden. Till grund för bedömningen aiv exporlleveransernasutveckling ligger en exportenkät tUl verkstadsLndustrin, insamlad ifebruari av . Sedan den föregående enkäten i november1972 har företagen blivit mer optimistiska beträffande exportutsikterna. Deräknade med att kunna öka sin export raed i löpande priser19721973. Erfarenhetei: från tidigare enkäter visar eraellertid att företagenregelraässigl underskattar utvecklingen i början av en konjunkturuppgång.Exportorderingången lill verkstadsindustrin har vidare ökat synnerligenkraftigt . Enkätens värdemässiga ökning har därföruppjusterats till . Den höga uitemationella prisslegringstakten väntas beståäven . Exporlvolymeni har beräknats stiga med 19721973.Ökningstakten fömtses accelerera under loppet av 1973. Den inhemska efterfrågan på verkstadsprodukter beräknas geupphov tUl en leveransökning till heraraaraarknaden på i volyra 19721973 efter en ökning på 19711972 (se tabell 3). Den prognoseradeökade lUlväxttakten base;ras framför allt på den fömtsedda expansionen avmaskininvesteringama men också på den förväntade utvecklingen av den privatakonsurationen av verkstadsprodukter. 1 Se not tiU tabell 3. 1 Reviderad nationalbudget för 85 kan raan räkna raed kraftigt ökande förbrukningav verkstadsprodukter sora insalsvaror. Lagren av insalsvaror och varor i arbeteberäknas upphöra att minska , och väntas en lageruppbyggnad åter komma till stånd. Färdigvarulagrenberäknas minska , medan de förutsesbli oförändrade. Totala lagren av verksladsprodukler beräknas vara något högrevid utgången av 1973 än . Ovanslående lager- ochefterfrägeprognoser beräknas ge upphov till en imporlvolyraökning på närraare15 %. Fraraför allt är det tillväxten i maskininvesteringarna, som i högre gradän tidigare väntas ge upphov till en ökad import, men även importen avinsatsvaror beräknas öka kraftigt. Produktionsvolymen ökade enligt senastekonjunkturbarometern 1 snabbare takt än underfjärde kvartalet 1972. i verkstadsindustrin med fulltkapacitetsulnyltjan-de som fÖll snabbt , för att sedan stabiliserasig pä en låg nivå har åter börjat växa. För andra kvartaletindikerar företagens svar fortsatt accelererande produktionstillväxt och ävenför emotses ytterligare produktionsuppdragningar. Produktionen inom verkstadsindustrin bedöms på grundval avovanstående efterfråge-, lager- och importprognoser komraa att öka raed drygt9 % 19721973. Sågverkens exportleveranser ökade markant raen föll tUlbaka något under del andra frärast till följd av enkraftig lageravveckling i iniportörledet. Totalt uppgick exporten till 8,4railj. m 1972, vilket innebär en ökning på jämfört med föregående år.Bakora den kraftiga ökningen ligger huvudsakligen två faktorer. Dels ökadebyggnadsverksaraheten i våra viktigaste avnämarländer och dels minskadekonkurrensen. De finländska sågverken hade råvarubrist medan hög byggaktiviteti Förenta statema medförde alt utbud till minskade. De svenskaandelarna av import kunde således öka. Heraraaleveranserna av sågade och hyvlade trävaror sjönkkraftigt under loppet av 1971 tUl följd av en nedgång i byggnadsverksamheten.Under 1972 ökade hemmaleveranserna åter, fraraför allt genora ett ökatsraåhusbyggande och en därav följande aktivitetsslegring i de byggnadsberoendebranscherna snickeri- och trähusindustri. Under loppet av 1971 drogs produktionen ned till följd avden vikande heraraaefterfrågan. Neddragningen var dock ej tUlräcklig för attförhindra en kraftig lagerökning. Produktionen låg därefter kvar på denneddragna nivån under större delen av 1972 och de stora lagren reduceradeskraftigt. skedde en produklionsuppdragning och för hela 1972blev produktionsökningen jämfört med . Tabell4: 4 Försörjningsbalans för så;5ade och hyvlade trävaror 1970 1973 1000 kbm (barr- och lövträ) Produktion 12 355 Import 155 Summa tillgång 12 510 Export 6 900 Varuinsats 5 990 industri 3 740 byggnadsverksamhet 2 250 Lagerförändring 410 Saidopost -790 7 485 5 820 3 650 2 170 340 -720 8 450 6 135 3 875 2 260 -500 -1 065 8 680 6 375 4 135 2 240 -250 -1065 Summa användning 12 510 Västeuropasimport av sågade och hyvlade trävaror beräknas öka ytterligare 1973 tUl följdav en mindre ökning av bostadsbyggandet samt en uppdragning av de vid ingångenav året sraå importörlagren. Utbudet från våra konkurrentländer väntassamtidigt bli begränsat även 1973. Exportutbudet från och Sovjetunionenförutses bli i stort sett oförändrat jämfört med , medan Ruraänien aviseraten kraftig nedskärning av exporten. En viss minskning av bostadsbyggandet iFörenta staterna beräknas ske 1973, men torde inte koraraa att näranvärtpåverka utbud tUl förrän raot slutet av 1973. utbud tillEuropa kommer dessutom att begränsas av stark trävaruefterfrågan från Japan.Möjlighetema att kraftigt öka den svenska trävaruexporten synessålunda ur efterfrågesynpunkt som mycket goda. Ex-portutryraraet torde dockkoraraa att begränsas av produktionskapaciteten, lagersituationen säratheraraaefterfrågan. Denraöjliga produktionstUlväxten 19721973 beräknas uppgå tiU 5 ä . Därvid kanproduktionen i viss utsträckning korama att hållas tillbaka av brist på råvarorförsta halvåret.