prop · FW0394 · 1973-12-31 00:00:00 — Med det nya systemet bör vidarefrågan om undantag från konlrollbesiktning handläggas som ett särskilt ärendevid sidan av skatteärendet. Det torde enligt utredningen bli fråga om ettrelativt ringa antal fall av dispenser från kontrollbesiktning. Möjlighetenatt genom dispensbemyndigandet sätta ner fordonsskatten eller kilometerskattenbör enligt utredningen utnyttjas med stor försiktighet och prövningen måsteske rigoröst för att undvika negativa effekter. Utredningen anser attdispensmedgivande skall vara motiverat från koslnadsansvarighetssynpunkt medhänsyn till var fordonet används och vidare skall risken för missbruk varamycket liten med hänsyn till fordonets beskaffenhet och användningsområde. Ienlighet härmed anför utredningen att användning av statsbidragsberättigadenskild väg inte torde generellt motivera dispens. Det förekommer att enskiltförelag lämnar avsevärt bidrag lill förbättring av allmän väg med låg standardför att kunna utnyttja den för sina transporter. Om även andra vägtrafikanterkan förutsättas få betydande nytta av förbättringen, kan enligt utredningenundantagsvis en viss nedsättning av skatten på företagets transporter varaberättigad. Som ett typfall för dispens anges också, när ett område inom vilketfordonet används är så avskUt eller avgränsat att missbruk knappast kanförekomma. Så kan vara fallet när fordonet används på en ö utanfärjeförbindelse, i anläggningsarbete för kraftverksbygge eller inom gruvområde.Ett annat anfört typfall är då fordonets beskaffenhet eller fordonsägarensverksamhet är så specialiserad att någon annan användning än den idispensansökan uppgivna knappast är tänkbar. Dispensmedgivandebör kunna avse total eller delvis skattebefrielse för kommande eller förflutenskatteperiod. Det bör också kunna innebära, att all kilometerskattepliktefterges och ersätts med en schablonise-rad fordonsskatt tUl visst mindrebelopp. Detkan emellertid, tillägger utredningen, i den praktiska tillämpningen ävenuppkomma fall av oförutsedd karaktär, där undantag från de allmänna reglernakan te sig motiverade. Dispensbemyndigandet i VSF har därför utformats så altKonungen eller den myndighet bestämmer kan, när synnerliga skäl föreUgger,medge nedsättning av eller befrielse från vägtrafikskatt. I detta bemyndigandebör enligt utredningen ligga möjlighet att ersätta kUometerskatt med en schablonmässigtbestämd fordonsskatt och detla även i fall, då del föreligger tekniska svårigheteratt inmontera kilometerräknare. Iblandhar en skattefråga samband med hur fordonet klassificeras och 1973: 94 43 utredningenframhåller, att det i praktiken ofta förekommer svårigheter att dra en gränsmellan molorredskap, som i vissa fall är skattefria, och övriga fordon. Då dethärvidlag rör sig om frågor som handläggs av motorredskapsutredningen hänvisarutredningen till dess arbete. Utredningens förslag till VSFhar utformats i överensstämmelse med nu redovisade ställningstaganden. Ifråga om den organisatoriska uppläggningen av väglrafikbeskattningen ochhandläggningen av vägtrafikskatteärenden har utredningen inte funnit anledning föreslånågon ändring beträffande bensinskatten eller gasolskatlen vare sig vad gällerbeskattningsformen eller beskattningsförfarandet. Ärenden rörande dessaskatter handläggs av () i vissa fall generaltullstyrdsen- i första instans, av kammarrätten i andra instans och av regeringsrätten itredje och sista instans. I vissa faU förs dock talan över RSV:s beslut hos Kungl.Maj:l i statsrådet. Som bakgrund tiUutredningens överväganden beträffande beskalt-ningsförfarandet i övriga delar,dvs. i fråga om fordonsskatten och kilometerskatten, lämnas i betänkandet (s.175179) en översiktiig beskrivning av den reformerade länsförvaltningen, dennya kammarrättsorganisationen, de nya reglerna om fullföljd till regeringsrätten,RSV:s uppgifter, den då aktuella bilregisteromläggningen samt ordningen för uttagandeav undandragen skatt. Enligt gällande ordningpåföres automobil- och traktorskatl på grundval av uppgifter i bilregistret omfordon och fordonsägare. Särskilt skattebeslut meddelas endast när frågauppkommer om skattefrihet eller om oriklig påföring av skatt. I sistnämndafall gäller det allt övervägande antalet ärenden, vem som bort vara antecknad iregistret som ägare till fordonet. I alla dessa fall ligger avgörandet hoslänsstyrelsen som registreringsmyndighet och i beskatlningsfrågan blir det ettrent följdbeslut som är givet genom det beslut som fattas iregistreringshänseende. Det är mot denna bakgmnd uppenbart, konstaterarutredningen, varför i det gällande systemet också är beskatlningsmyndighetför automobil- och traktorskatl. Frågan om beskattningsmyndighet för den föreslagnafordons- och kilometerbeskatlningen behandlas med särskilt beaktande av att RSVi yttrande över förslaget till nytt bilregister ansett, att verket bör varabeskattningsmyndighet för fordonsskallen. I det nya bilregistersyslemetskall, framhåller utredningen, det centrala datamaskinella registret föras av irafiksäkerhelsverketsom central regislreringsmyndighet med länsstyrelserna som regionala organ. Enav de grundläggande idéerna i detta nya system är att maskinen blir programmeradför automatisk påföring av fordons- och kilometerskatt på grundval avregisteruppgifterna. I alla registerärenden som föranleder 1973: 94 44 särskUtbeslut kommer beslutsfunktionen att ligga hos och liksom nukommer det stora antalet oklara skatteärenden alt i realiteten vara avgjordagenom sådana beslut. Att i sådana fall lägga beslutsfunktionen på annanmyndighet än skulle enligt utredningen innebära en administrativomgång och ökade kostnader. En uppdelning av beslutsfunktionen mellanlänsstyrelsen och RSV så att skattefrågor som ej beror på registerinnehålletskall handläggas av verket anser utredningen inte möjlig av det skälet, att deti allmänhet inte förrän efler utredning står klart vilken karaktär ärendethar. Beskattningsmyndighetenmåste enligt utredningens mening kunna med avvikelse från skatt som påförts datamaskineUtfatta beslut om fastställande av skatten såväl självmant som när det påkallasav skattskyldig. Detla fömtsätter att myndigheten har omedelbar tillgång tillregisterinnehållet och att en viss kontinuerlig uppföljning av detta innehållsker via länsstyrelsernas dataterminaler. För RSV skulle uppföljningsuppgiftenkräva avsevärda resurser för ett rutinarbete som länsstyrelserna ändå måsteutföra som registreringsmyndighet. Påandra områden av beskattningen har reglerna för efterbeskattning gjortsoberoende av frågan om straffrättsligt ansvar för undandragen skatt.Utredningen föreslår att så sker även på bilskalleområdet och att sålundabestämmelser om skattetillägg och förseningsavgift skall gälla för fordonsskattoch kilomelerskatt. Ärendenom efterbeskattning och skattetillägg är principiellt av mer kvalificerad artän andra ärenden om fastställande av skatt. Utredningen har därför övervägt omdessa ärenden bör föranleda att RSV blir beskattningsmyndighet på hela områdeteller om verket i vart fall bör pröva dessa typer av ärenden. Under hänvisning lillbl. a, alt länsstyrelserna i fråga om mervärdeskatten beslutar om efterbeskattning,skattetillägg och förseningsavgift föreslår utredningen att länsstyrelserna somregionala beskattningsmyndigheter för fordons- och kilometerskatterna skallhandha den direkta beslutsfunktionen i alla typer av ärenden. Efter mönsterfrån det nya bilregistret föreslår emellertid utredningen dessutom att RSVskall vara central beskatlningsmyndighet för de nämnda skatterna med uppgiftatt genom föreskrifier och anvisningar främja en riktig och enhetligtillämpning av skattebestämmelserna samt att svara för den centralaskattekontrollen. För alt få underlag för verksamheten bör RSV givetvis kunnaföreskriva, att i fråga om vissa typer av ärenden skall inhämtaverkets yttrande innan ärende avgörs. Hos RSV bör vidare finnas ett allmäntombud med uppgift både att föra det allmännas talan i mål och ärenden om fordons-ochkUometerskatt och alt tillvarata den enskildes intressen. Detmåste enligt utredningen finnas ett bestämt fomm för varje beskattningsärende.Utredningen föreslår att sådant forum i fråga om registrerat fordon skall varalänsstyrelsen i det län där ägaren har sin 1973: 94 45 adressenligt bilregistret och i fråga om icke registrerat fordon i detlän där ägaren har sin hemvist. Ärenden beträffande fordon vars ägare harutländsk adress eller hemvist bör enligt utredningen centraliseras,förslagsvis till i . Talan mot länsstyrelsensbeslut i skatteärende bör liksom i registreringsärende föras hos kammarrätten,som enligt utredningen uppenbarligen kommer alt inhämta yttrande av RSV och Irafiksäkerhelsverketi ärende av betydenhet. Ivissa tekniska frågor krävs det särskilda insatser av RSV. Sålunda bör detenligt utredningen ankomma på RSV att medverka vid programmeringen av datamaskinerför skattepåföringen och därvid tillse att man får ett från kontrollsynpunkteffektivt syslem. De uppgifter som lagts på KSN bör, när övergången tillkilometerskatt genomförts, överföras på RSV. Vidare anför utredningen attinflutna skattebelopp synes böra redovisas över RSV:s stat. Avslutningsvistar utredningen i delta sammanhang upp vissa speciella handläggningsfrågor. Ärendenangående skattenedsättning enligt kungörelsen (1969: 553) om nedsättning avskatt på traktorer och släpvagnar handläggs nu av och talan motbeslut härom förs hos Kungl. Maj:t i statsrådet. Utredningen föreslår attdessa ärenden även i det nya systemet skall handläggas av , menmed kammarrätt och därefter regeringsrätten som besvärsinstanser. Ärendenom restitution av skatt vid reservregislrering enligt kungörelsen (1970: 888)om nedsättning av automobUskatt för lastbilar påverkas inte av omläggningenför . Införs en renodlad kUometerbeskatlning torde dessa ärenden borlfaUafr. o. m. . Kungörelsen(1971: 321) om återbetalning av automobilskatt för fordon som använts utomriket kan upphävas med utgången av med hänsyn till att ifrågavarandeärenden integreras i den ordinarie bilskat-teuppbörden. Ärenden i vilka beslutpåfordras bör enligt utredningen handläggas av och besvärstalanbör även i dessa fall föras hos kammarrätt och regeringsrätten. Av RSV:sallmänna ledande funktion på bilskatteområdet bör följa, att verket tUlsammansmed generaltullstyrelsen bör ha ansvaret för att föreskrifter ochanvisningar utfärdas. dispens från regislreringsplikten vid körning utanför det med allmännamedel bekostade vägnätet skall enligt förslaget handläggas som skatteärendenoch bör därför delegeras till RSV liksom ärende rörande nedsättning av ellerbefrielse från det föreslagna garanlibelop-pet. Besvär över verkets beslut isådant ärende bör enligt utredningen föras hos Kungl. Maj:t i statsrådet. 1973: 94 46 Iöverensstämmelse med det nya påföljdssystemet på skalleområdet som infördes den1 föreslår utredningen, alt skaltetiUägg oberoende av subjektivt rekvisitskall utgå, när fordons- eller kilometerskatt undandragils. Tillägget föreslåsutgör av det skattebelopp som tillkommer vid efterbeskattning.Förseningsavgift; föreslås utgå, om uppgift om körsträcka för kilomelerskattepliktigtfordon ej lämnas inom föreskriven tid. Vidareföreslås att skattebroltslagen (1971: 69) görs tillämplig på VSF. ex., att oriktig uppgift om körsträcka för kUometerskattepliktigt fordoneller underlåtenhet att lämna sådan uppgift skall kunna bestraffas enligt dennalag. En särskild straffbestämmelse föreslås dessutom för manipulationer med kilomelerräknarei sådana fall som inte faller in under gärning som bestraffas enligtskattestrafflagen. Härutöver föreslås straff för överträdelse av körförbud förfordon för vilket skatt ej betalats eller som inte i vederbörlig ordning försettsmed kilometerräknarapparatur eller för vilket föreskriven kör-längdsuppgift ejlämnats. Straff föreslås därjämte för underlåtenhet att medföra skallekvitto. Utredningensbehandling av frågan om den internationella vägtrafiken i kilometerskaltesystemetinleds med en redogörelse för gällande bestämmelser med avseende på såvälsvenska fordons användning utomlands som utiändska fordons körningar här ilandet. Härom anför utredningen bl. a. följande. kungörelse (SFS 1971: 321, ändrad 1971: 746) kan återbetalningav automobilskatt ske för brännoljedriven buss eller lastbil eller släpvagn,som har en tolalvikt över , om fordonet använts utom riket av sammeägare under av ett kalenderår. Återbetalning sker för ,ul- och inpasseruigs-dygnen inräknade, med belopp som svarar mot 1/400 avskatten eller av månadsskatten. Ärende om återbetalningprövas av på ansökan som skall vara inkommen före utgången av februarimånad året efter det som ansökan avser. Närfordonet förs ul ur eller ui i skall till tullmyndigheten lämnasskriftlig kontrolluppgift om fordonets registreringsnummer, ägarens namn ochadress samt ut- resp. inresedalum. Vid utgången av sändertullmyndigheten mottagna uppgifter till vederbörande länsstyrelse. Skergränspassage där tullkontroll inte finns, skall fordonsägaren inom en månadlämna motsvarande kontrolluppgifter till . Lämnas ej uppgift förviss resa är rätten till återbetalning förfallen för den resan. Prop.1973: 94 47 EnUgt 2 § brännoljeskattekungörelsen (1961: 654) fårbefrielse från eller återbetalning av brännoljeskatt åtnjutas för brännolja,som i ej endast ringa omfaltning använts för drift utom riket av motorfordon ellerav trafiklraklor eller därmed likställt motorredskap. Återbetalning sker ävenav den särskilda motorbränsleskalten på brännolja. RSV handlägger dessaåterbetalningsärenden och enligt av verket meddelade tillämpningsföreskrifterkan återbetalning komma i fråga endast om den utförda beskattade brännoljanöverstiger . Viss uppgifts-skyldighet har dessutom föreskrivits. Enligt tullagstiftningen gäller vidare, att drivmedel som ryms i fordonets tankfår införas tull- och skattefritt intill en kvantitet om högst . Den utiändskabeskattningen av svenska fordon är i stor utsträckning beroende av konventioneroch bilaterala avtal. har ratificerat tre konventioner ang.beskattningen av fordon i internationell trafik (SÖ 1958: 35). Enligt dessakonventioner ånjuts skattefrihet för fordon, som tillfälligt förs in i konventionsanslutetland för enskilt bruk eller internationell befordran av resande eller vidgodsbefordran för industri och handel mot gottgörelse. Befrielse åtnjuts inleför bro- eller vägavgifter, konsumlionsskatter och ej heller från befordringsskallereUer befordringsavgifter. De nämnda konventionerna har ratificerats av bl.a. denordiska grannländerna. Dessutom har slutit bilaterala avtal om ömsesidigbefrielse från vägtrafikbeskattning i huvudsaklig överensstämmelse med konventionernamed ett flertal icke konventionsanslutna länder. Utredningen anmärker, attbland dessa länder ingår inte . I anslutning härtill lämnas i belänkandet (s. 195196)vissa uppgifter om vägtrafikbeskattningen i andra länder. Därav framgår bl.a., att möjligheten alt framföra svenska fordon på obeskattad brännolja, sommedförs i bränsletanken, är begränsad genom särskilda bestämmdser tillkvantiteter som avsevärt understiger de som gäller vid inresa tillSverige. I sammanhanget påpekas, att enligt antagna direktiv för EECavgiftsfri införsel av motorbränsle, som medförs av nytlofor-don vidgränspassage skall medges för en kvantitet om . Beskattningenav utländska fordon i regleras i kungörelsen (1934: 122, senast ändrad1969: 66) om skatt å motorfordon, som för tillfälligt bmkande i riket frånutlandet införts. I praktiken sker sådan beskattning endast av fordon från landsom inle ratificerat nyssnämnda konventioner och med vilket inte slutitbilateralt avtal, t. ex. . Skatt ulgår för det antal dagar som det utiändskafordonet brukas i landet och uppbärs av tullmyndigheterna. För de tyngrefordonen utgör skatten per dag . om totalvikten ej är över ochstiger stegvis till högst . för fordon med tolalvikt över . Den tidigare omnämnda tull- och skattefriheten fördrivmedel i fordo- 1973: 94 48 netsbränsletank för en kvantitet om högst har sin gmnd i två av Sverigeratificerade konventioner (SÖ 1957: 23 och SÖ 1958: 2). Enligt den förstnämndakonventionen (tullkonvenlion) gäller beträffande tillfällig införselav privata vägfordon (i praktiken liktydigt med personbilar i icke yrkesmässigtrafik) att bränsle, som ryms i fordonets tank, får införas skattefritt underförutsättning, att tanken motsvarar den som tillverkaren avsett förifrågavarande fordon. Motsvarande gäller enligt den andra konventionen i frågaom tillfällig införsel av fordon i yrkesmässig trafik dock med den skillnadenatt fördragsslulande land likväl får fastställa den största kvantiteten, somavgiftsfritt får införas i bränslelanken. I fråga om skatt som erlagts vidinköp av drivmedel i gäller som tidigare nämnts, att restitutionmedges, om oförbrukad kvantitet vid utresan uppgår till . Motbakgrund av den i enlighet härmed lämnade redogörelsen för gällandebestämmelser behandlar utredningen först de beskattningsfrågor beträffandesvenska fordon i utlandstrafik, som uppkommer vid kilometerbeskattning.Utredningen berör inte de bensindrivna fordonen eller de släpvagnar somuteslutande dras av sådana fordon. Detla innebär, att i princip endast brännoljedrivnamotorfordon och till sådana kopplade tyngre släpvagnar enligt utredningensförslag skall komma i fråga för skattefrihet vid utlandskörningar. Med hänsyn tUlde olUca beskattningsregler som fömtsätts för resp. 1975 föreslår utredningenockså olika regler i fråga om utlandskörningar för de båda åren. Underår 1974 kommer beskattningen att ske i stort sett efter samma grunder som nu.Skillnaden ligger i att brännoljebeskatlningen tas ut i form av kilomelerskatt.Det skulle därför i och för sig te sig naturligt alt för medgerestitution av fordonsskatt endast för fordon över viss skattevikt. Emellertidmedges nu restitution av skatt på brännolja som utförs i fordons bränsletank o.mkvantiteten överstiger utan någon begränsning med hänsyn tillfordonets vikt. När kilometerskatlen träder i brännoljeskattens ställe bör iprincip motsvarande skaltefrihet upprätthållas och därför bör enligtutredningen kUometerskatt för utlandskörningar inte utgå. Vid sådantförhållande ter det sig naturligt, att restitution av fordonsskatt medgesoberoende av fordonels vikt. Med hänsyn dessutom till att skatterulinerna ifråga om utiandskör-ningarna lätt kan fogas in i det datamaskineUadebiteringssystemet finns inget behov av någon belopps- eller tidsgräns för restilulionerna.Utredningen föreslår sålunda, att fordonsskatt och kilometerskatt som underår 1974 belöper på utiandskörningar av kUometerskatlepUktigl motorfordon skaUåterbetalas eller avräknas utan att det ställs upp några viUkor rörandefordonets vikt, den tid fordonet brukas utomlands eller storleken av det på ullandskörningarnabelöpande skattebeloppet. Ikonsekvens med detla förslag borde skattefrihet i fråga om släpvagnarna medgesendast för sådana som dras enbart av kilometerskatte- Prop.1973: 94 49 Med hänsyn till svårigheterna attvid lullanslaller-na skilja ut denna kategori föreslår utredningen i stället,att alla släpvagnar med en skattevikt över skall beviljasskallefrihet för utlandskörningar . För tiden fr. o. m. föreslår utredningen under dengivna förutsättningen att en renodlad kUometerbeskatlning i enlighet med dessförslag då gäller, alt kilomelerskatt som belöper på utlandskörningar skallavräknas för alla kilometerskattepliktiga fordon och således även försläpvagnar över tre tons skattevikt som dras av kilometerskattepliktigtmotorfordon. Dessa släpvagnar kan fr. o. m. delta år genom räknarapparaturenoch besiklningsinslmmenlen lätt skiljas från övriga släpvagnar. Beträffande desenare föreslår utredningen, alt rätt lUl restitution av fordonsskatt ej skallfinnas, vilket motsvarar vad som i praktiken gäller enligt nuvarande ordning.Härutöver föreslås alt, om mängd-rabatlsalternativet D väljs, därvid utgåenderabatt skall beaktas så att mängdrabatlrösklarna sänks med hänsyn liU denutomlands körda sträckan. Del föreslagna restitutionssyslemel förutsätter en tiUfredsställandekontroll över ut- och inpasseringar och kräver medverkan.Utredningen föreslår én utbyggnad av det redan gällande systemet enligtföljande. Vid in- och utpassering över gränsen skallkilometerräknarens ställning stämplas av för att den i utlandet körda sträckanskall kunna dras av vid skattens beräkning. För detta ändamål skall särskilda av-stämplingskortanvändas. Vid gränspassage med tullkontroll skall da-tumstämplat avstämplingskorttillhandahållas bUföraren, som under överinseende av tullpersonalen stämplar avkortet i kilometerräknaren och därefter återlämnar kortet. I fråga ompersonbilar, som normalt inte stoppas för tullkontroll, får det ankomma påförare av kilometerskattepliktigt fordon att själv både vid ut- och inpasseringhämta ett avstämplingskort, stämpla detta och återställa det till tuUanstallen.Av konlroUskäl bör enligt utredningen dessutom föreskrivas, att sådan personbilskall föras i den röda fil som skall användas vid medförande av tullpliktigtgods eller alternativt fordonet skall förses med sådant rött märke som vidvissa tullstationer skall fästas på fordonet vid medförande av tullpliktigtgods. För kUometerskatlereduktion vid gränspassage utantullkontroll föreslår utredningen, att fordonsägare efter anmälan skall kunnafå särskilda avstämplingskort, som han själv skall stämpla av, förse med datumför passage över obevakat gränsställe och därefter kontinuerligt vidarebefordralill bUregistret. Dessa fordonsägare bör enligt utredningen registreras hos beskatiningsmyndigheien.Därjämte bör RSV ges befogenhet alt utfärda särskilda konlrollföreskrifter ifråga om dessa utlandskörningar. Utredningen nämner i detla sammanhang, att det kan 1 saml Nr 94 1973: 94 50 blinödvändigt med ett ömsesidigt samarbete mellan och i hithörandespörsmål. Utredningenanför vissa ytterligare synpunkter på avslämplingskorlen men menar att det fårankomma på KSN och bilregislernämnden alt i samråd med generaltullstyrelsen tafram korten. Det torde dock vara möjligt alt utforma de kort som skall användasför kilometerskattekontrollen så att de kan användas även för kontroll avrestitution av fordonsskatt. Genomatt brännoljeskatten försvinner och ersätts med kilometerskatt blir följden,konstaterar utredningen, alt de svenska åkarna mister nuvarande förmån sombestår i att man i kan använda obeskattad brännolja som införts isamband med utlandskörningar. Effekten blir densamma som om man vid bibehållenbrännoljeskatt begränsade rätten tUl avgiftsfri införsel. I detla läge påkaUarfrågan om de utländska åkarnas körningar i uppmärksamhet. Särskiltgäller detta trafiken vid den svensk-norska gränsen. tidigare nämnda, av ratificerade konventionerna och slutna avtalenmedges ej befrielse från konsumlionsskatter. Detta innebär attkilometerskallen till den del den motsvarar brännoljeskatt kan tas ut avutländska fordon. Den del av en fullt genomförd kilomelerskatt som svarar molfordonsskatt kan emellertid enligt utredningen tas ut endast för fordon frånland som inle är konventionsanslutet eller med vUket ej slutit avtal.Med hänsyn härtill måste, uttalar utredningen, skatt på utländskt fordon tas uti en del som svarar mot brännoljeskatten och i en del som svarar motfordonsskatten. Båda delarna kan tas ut som kilomelerskatt eller dagskatt. Avpraktiska skäl föreslår utredningen, att beskattningen av de utiändska fordonensker i form av enbart dagskalt. Därvid bör nuvarande dagskatt kunna gälla förfordonsbeskattningen och kilomelerskalledelen beräknas efter genomsnittligoljeförbrukning för uppskattade körsträckor i . Utredningen finner detmotiverat och berättigat att begränsa uttaget av dagskatt för såväl kUometer-som brännoljeskatt tUl bussar och lastfordon. En av utredningen i enlighethärmed utformad skatteskala redovisas i bU. 10 i betänkandet. Dagskallenbör enligt utredningen las upp av tullmyndigheten vid fordonets inpassering lillSverige.