prop · FW03113 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1973 Prop.1973:113 Kungl.Maj:ts proposition med förslag till riktlinjer för totalisatorverk-samheten vidtrav- och galopptävlingar, m. m.; given siött . Kungl.Maj:t vill härraed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver jordbruksärenden, föreslå att bifalla de förslag ora varsavlåtande till föredragande departeraentschefen heraställl. Ipropositionen ges förslag till riktlinjer för totalisatorverksaraheten vidtrav- och galopptävlingar. Mellan staten och avtal ingåtts om inrättandet av en central association för totalisalorverksamheten.Associationen avses fä forraen av ett aktiebolag som bemyndigas att anordnaeller låta anordna totali-satorvadhållning vid trav- och galopptävlingar. 1 1973.1 saml Nr 113 Utdragav protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Majtt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , . Chefenför jordbraksdeparlementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning raed statsrådets övriga ledamöter fråga om riktUnjer för totalisalorverksamhetenvid trav- och galopptävlingar, in. m. och anför. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 14 raaj 1971 tillkallade jag en sakkunnigimed uppdrag att utreda frågor rörande galoppsporten. Sedan utredningsarbetet bedrivhsnågon tid, visade det sig att också travsportens ekonomi snabbt höll pä attförsämras. Maj:ls beslut utvidgades densakkunniges uppdrag till att även avse frågor rörande iravsporten. Utredningenändrade i detta sararaanhang sitt naran från galoppsportutredningen till trav-ochgaloppsportutredningen. avläranade utredningen betänkandet (DsJo 1972: 8) Trav- och galoppsport i . Efterreraiss har yttranden över belänkandet avgetts av ,arbetarskyddsstyrelsen, statskontoret, riks revisionsverket (RRV), ,, lantbruksstyrdsen, , velerinärhögskolan,postverket, länsstyrelserna i , Kalraar, Gotiands, ,och , lolteriutredning. , (), veterinärförbund.Svenska lantarbetareförbundei, , AB Tipstjänst,Svenska , travhäslägare. Yttrandenhar också avgetis av ochstatskontrollanten vid AB. Sedanremissyttrandena inkomrait har förhandlingar förts raellan företrädare för staiensamt trav- och galoppsporten rörande riktlinjer för en organisation för totalisatorverksamhetvid trav- och galopptävlingar, m. ra. Försammanhangets skull är det lämpligt att lämna en utförlig redogörelse förärendet. Jag komraer därför i det följande att även la upp frågor som är av denkaraktären att de inle behöver understäUas . Trav-och galoppsportens olika organisationer har tiU ändamål alt främja häslavdn ochintresset för hästsporten genom alt anordna eller understödja offentligahästtävlingar. För tävlingsverksamheten svarar lokala tävlingsanordnandeorganisationer. Inom travsporten, liksom inom galoppsporten, övervakas ochregleras tävlingsverksamheten av ett centralförbund, (travförbundet) resp. (galoppförbundet). Totalisalorverksamheten är trav- och galoppsporlens störstainkomstkälla. Genom särskilda beslut läranar Kungl. Maj:t tUlståndför tävlingsarrangörer att i saraband raed tävlingarna anordna vadhållning meds. Lantbmksstyrelsen svarar för den närmare kontrollen avvadhållningen. Travförbundetär en sararaanslulning av inom verksamma iravsäUskap. Förbundet har lilländamål alt bl. a. organisera och reglera landets travsport. Förbundet för travsporten och leda verksamheten inom denna.Förbundet yttrar sig över de tävlingsanordnande organisationernas ansökningartill Kungl. Maj:t om tillslånd att anordna vadhållning med totalisator.Förbundet avger också förslag till Kungl. Maj:t ora lotalisatorraedlensfördelning mdlan staten och travsporten. Enav travförbundets viktigaste uppgifter är att utfärda reglementen och tävlingsbestämraelser.Förbundet fastställer lävlingsprograra för de olika banorna. Alla funktionärervid tävlingar där vadhållning med totalisalor äger rum skall godkännas avförbundet. Ingen professionell tränare kan utöva sin verksarahet utan förbundetsraedgivande. Till förbundets uppgifter hör även andra frågor av tävlingsteknisknatur. Förbundetshögsta rayndighet utövas geraensamt av befullmäktigade representanter för deanslutna sällskapen och travförbundets styrelse. Varje tävlingsanordnandeorganisation sora förfogar över en perraanent tävlingsbana utser en fullmäktigoch suppleant för denna för varje påbörjat tiotal under närmast föregående åranordnade tävlingsdagar. Övriga organisationer som under minst två av de.senaste tre kalenderåren avhållit tävlingar får utse vardera en fullmäktig ochsuppleant. Detfinns sammanlagt 44 tävlingsanordnande travorganisationer anslutna tillförbundet. 31 av dessa hade tillstånd att anordna vadhållning medtotalisator. Organisationerna är ideella föreningar och benämns oftasttravsällskap. De äger själva banorna och andra an- läggningar.I tre fall har kommuner ekonoraiska intressen i anläggningarna. Tävlingsbanornaklassificeras som permanenta eller inte perraanenta. De perraanenta banornafyller vissa tekniska krav på tidtagning m. m. På dessa banor skall dessutomanordnas minst . Inte permanenta banor är i vissa fallisbanor med tävlingar . är ensammanslutning av galopporganisalioner som är verksamma inom och somanordnar tävlingar. Förbundet har en med travförbundet parallell uppbyggnad ochfunktion. har tUl ändamål att främja galoppsportens utvecklinggenom att vara ett samordnande organ för de tävlingsanordnande organisationerna. åligganden hör bl. a. att yttra sig över ansökningar frångalopporganisationerna om tillstånd att anordna vadhållning med totalisator,att utfärda reglemente och andra bestämmelser för galoppsporten och att följasportens utveckluig inom och utom landet. Beslutanderätt utövas ävfullmäktige, som består av valda orabud för de anslutna organisationeraa och styrelsensledaraöter. Till förbundet hör fyra tävlingsanordnande galopporganisalioner somsamtliga har to-talisatortillstånd. AB är ett av Kapplöpningshästägareklubbeni helägt bolag. Bolaget arrenderar mark och anläggningar av staten.1970 ärs riksdag (prop. 1970: 165, JoU 1970:53, rskr 1970:413) beviljade ett län pä . Av länebeloppet avsåg 1,5 mUj. kr.likviditetsförbättrande åtgärder och resterande del vissa investeringar. Soravillkor för det beviljade länet gäller att staten utser en representant ibolagets styrdse. Efter raedgivande (prop. 1971: 145 s. 41, JoU1971: 69, rskr 1971: 318) efterskänkte Kungl. Maj:t statens fordran påTäby raed . 1973: 85 angående utgifter på tUläggsstatIII till riksstaten för /73, bilaga 7, har Kungl. Maj:t herastäUtora medgivande att efterskänka ytterligare . Utöverden verksamhet som bedrivs pä Täbj'banan i anordnas galopptävlingarmed totalisatorvadhällning i och . Galopporganisationeraautnyttjar vid dessa platser travets anläggningar. Galopptävlingar anordnas ocksäi begränsad ornfaltning vid Slrömsholra. Enligt 1 § lotteriförordningen(1939: 207) meddelar Kungl. Maj:t tävlingsanordnande organisationer totalisatortillstånd.Sådant tillstånd har endast läranats hästspörtsorganisationer. Totalisatortillståndutfärdas för ett är i taget och gäller för ett för varje tävlingsanordnandeorganisation medgivet högsta antal tävlingsdagar. Deti vadhåUningen omsatta beloppet fördelas till spelarna sedan det s. k.vinstavdraget frånräknats. Vinstavdraget varierar för olika spel- former.I allmänhet utgör avdraget ay insatserna i varje löpning. Avdraget är dock30 % vid kombinerat spel på vinnare och andra häst samt vid V5-vadhållning.Avdragens storlek fastställs äv . Senast behandlades denna fråga av1960 års riksdag (prop. 1960: 150, BeU 1960: 60, rskr 1960: 344). De genom vinstavdrageninnehållna totalisatormedlen fördelas mdlan statsverket och resp. anordnareenligt grunder som Kungl. ErUigt gällande ordning beräknasstatens andel efter en i förhåUande till dagsorasätlningen på totalisatornprogressiv skala. Olika skalor tUlärapas för trav- och galopporganisationer.Vad som återstår av vinstavdraget sedan statens andel frånräknats tillfaller anordnarenoch är avsett att täcka kostnaderna för tävlingsverksamheten. Isamband med att totalisatortillstånd bevUjas de tävlingsanordnande organisationemauppdrar Kungl. Maj:t åt lantbruksstyrelsen att utöva tillsyn över organisationemaoch vadhållningen. Om en organisation överträder de föreskrifter, som Kungl. Maj:teller styrelsen meddelat, eller utträder ur det centralförbund den tUlhör, kan Kungl.Maj:t återkalla det bevUjade tolalisatortillståndet. Bestämraelserför vadhållningen utfärdas av lantbruksstyrdsen. I det av styrelsen faststäUda vadhållningsregleraentet(1965: 932, oratryckt 1972: 547) ges regler för insatsernas storlek,vinstuträkning, återbetalning av insatser m. ra. För kontrollen av vadhållningenra. förordnar styrelsen en totalisatorkontrollanl vid varje bana. Genom sinmedverkan under tävlingsdagen skaU kontrollanten tillvarata såväl vadhållarnas sorastatens intressen. Förutora den direkta kontrollen av vadhållningen utövarstyrelsen tillsyn även över de tävlingsanordnande organisationerna. Lantbruksstyrelsenär vidare tUlsynsmyndighet för djurskyddet vid bl. a. trav- ochgalopptävlingar. I 4a § kungörelsen (1959: 486) om offentlig förevisning avdjur föreskrivs bl. a. att av styrelsen förordnad veterinär skall närvara vidoffentlig tävling med djur som äger rum på tävlingsbana. Trav-och galoppsportutredningen påpekar att båda sportgrenarna genomgick en mycketstark utvecklmg i . Denna utvecklingpräglades främst av en ökad vadhållning vilket blev särskUt markant efter V5-speletsinförande är 1959. har inträtt en viss stagnation i sportenoch i mänga fall en tillbakagång i spelet. Denna utveckling gjorde sig förstgällande inom galoppsporten. Det dåliga ekonomiska utfallet för hästsportenhar enligt utredningens mening måst bäras av hästägarna. De tävlingsanordnandeorganisationernas ekonomi har dock också försämrats. förtotalisatorraedlens fördelning mellan staten och sporten har ändrats ettflertal gånger tUl förmän för sporten. Utredningenanser att vissa förhåUanden hos organisationerna kan kritiseras. Utredningenhar dock inte ansett sig böra närmare gå in på konkreta rationaliseringsätgärdervid de befintliga banorna eftersom direktiven för utredningen förutsatte att detlaframför allt var en fråga för sportens egna organ att ta upp. Utrednmgenframhåller att anraärkning framför allt kan riktas mot att det nuvarandesystemet för totalisatortillstånd och fördelning av vinstavdrag har lett alltför planlös utveckling av trav- och galoppsporten. Organisationema harofta gjort investeringar som senare visat sig svära att finansiera. Aveln ochhästbeståndet har också vuxit utan att tillräcklig hänsyn tagits tUl möjligheternaatt få tUlfredsstäUande kostnadstäcknmg. Vid utbyggnaden av hästsporten har inleheller i tillräcklig utsträckning beaktats personalens anstäUningstrygghet ochövriga arbetsförhållanden. Utredningen finner att uppenbara brister i dettaavseende f. n. föreligger för vissa personalkategorier. Utredningenföreslår att ett system skapas för hästsporten och totali-satorvadhällningen meden sådan utformning att det stimulerar sporten som kollektiv att fortlöpandeeffektivisera verksamheten. I fråga om relationen mellan statsmakterna ochhästsporten föreslår utredningen en förenkling sä till vida att statensbedömningar och avvägningar skall ske på generella grunder och avse hästsportensom kollektiv och inte de enskilda underorganisationerna. Sporten å sin sidamåste enligt utredningens mening vara beredd att ta pä sig ett störrekollektivt ansvar, men bör fä större möjligheter att forma sin egen utveclding. Statsmaktemabör enligt utredningens mening ge hästsporten en stabil ram som bör vara sådanatt sportens ekonomi och struktur på lärapligt sätt anpassas efter publik- ochspelintresset. Vid en uppåtgående utveckling bör inte en hård raarginalbeskattningav vinstavdragsmedlen fraratvinga justeringar av fördelningsskalan från falltill fall. Lokala ökningar eller inskränkningar av totalisatorverksaraheten börinte föregås av något annat ställningstagande än hästsportens egna bedöraningar.Sporten får dock inte utvecklas på sådant sätt att ständigt återkoraraandeändringar måste göras i fördelningen av totalisatormedlen. Utredningen utgårsålunda från att statsmakterna inte fortlöpande kan acceptera en ekonomiskomfördelning till sportens fördel, grundad på ökade relativa kostnader förverksamheten. allmänhetens intresse för sporten viker, mästekonsekvenserna främst tas i sportens olika led. En strukturrationalisering kankomma att innebära nedlägg-nuig av banor. Utredningenbetonar alt det lokala engagemanget och intresset inom hästsporten inte fär gåförlorat. Över huvud taget bör enligt utredningen beaktas alt den svenska häslsporteni dag inte skulle ha varit vad den är,om inte betydande insatser av både ideell och ekonomisk natur gjorts av mängaenskilda människor. Utredningen anser det vara angeläget att denna instäUningtill sporten kan bevaras och även utvecklas. Föratt avhjälpa de brister som tidigare nämnts föreslår utredningen alt en nyorganisation bUdas för häslsporten och att en ändrad ordning införs för totalisalorverksamheten. mening bör ansvaret för den samlade tolalisator-verksamhelen ochdärmed sararaanhängande frågor läggs på en av travförbundet ochgaloppförbundet bildad central association, som föreslås få formen av ettaktiebolag. I bolagels styrelse bör staten bli representerad. Utredningenföreslär att styrelsen skall bestå av sju ledaraöter, av vilka tre utses av Kungl.Maj:t, tre av travförbundel och en av galoppförbundet. Innan bolaget bildasbör överläggningar äga mm mellan staten och de båda förbunden om ett avtalangående de närmare uppgifterna för bolaget. Arrangörer av tävlingar skalläven i fortsättningen vara de enskilda trav- och galopporganisationeraa. Utredningenföreslår att Kungl. Maj:t ger bolaget rätt att anordna eller låta anordna totalisatorvadhällningvid hästtävlingar. Bolaget skall sålunda besluta i vilken utsträckning de tävlingsanordnandeorganisationerna skall få arrangera totalisatorvadhällning. Med sädan beslutanderättkomraer bolaget att fä väsentliga möjligheter att styra och samordna totalisatorverksaraheten.I avtalet mellan staten och sporten bör bl. a. överenskomraas alt bolaget skallansvara för alt trav- och galoppsport skall förekomma i rimlig fördelning päolika platser i landet. Utredningenanser att det ekonomiska fördelningssystemet mellan staten och sporten bör utforraasså att det befrärajar effektiviteten inora sporten. Statens andel av totalisatorraedlenbör bli proportionell mot omsättningen. Bolaget bör svara för att statens andelav totalisatormedlen levereras in till statsverket. Det blir sedan en uppgiftför bolaget att besluta i vilken utsträckning tävlingsanordnande organisationskall bidra tUl att täcka statens andel resp. behålla för egen del. Utredningenanser att bolaget genom sina beslut om vinstavdragens fördelning får möjligheteratt påverka sportens utveckling på ett sådant sätt alt helheten bästtillgodoses. Bolaget skall utöva kontroll över de tävlingsanordnandeorganisationernas ekonomi. Omfördelarna med bolaget skall kunna vinnas fullt ut, är det enligt utredningennödvändigt att bolaget har vissa medel att självt förfoga över. Fördelningen avvinstavdragen bör därför utformas så att bolaget skall kunna fondera medel.Med dessa medel skall bolaget kunna ingripa pä olika sätt för att stödjaenskilda tävUngsanordnare. Bolaget bör också uppbära totalisatormedel för attbekosta sin egen administration och vissa för trav- och galoppsporten geraensararaautgifter. Avsikten med bolagets ekonomiska verksamhet är att fördelahästsportens överskott frän totalisalorverksamheten och inte att drivarörelse i vinstsyfte. För att möjliggöra fonderingarna bör bolaget görasskattepliktigt endast för inkomst av fastighet. Utredningen föreslår att blir beskatlningsmyndighetför totalisatorspdet. Utredningen föreslår att verket likaså skall utfärda bestämmdserför vadhållningen. Lantbruksstyrelsens tUlsyn över de tävlingsanordnandeorganisationernas förvaltning föresläs upphöra. Samhällets kontroll i dettaavseende kommer i stället att utövas genom de statliga ledamöterna ibolagsstyrelsen. Lantbruksstyrelsens funktioner i fräga om totalisalorverksamhetenförsvinner därmed. Lantbruksstyrelsen skall dock givetvis även ifortsättningen utöva den kontroll över hästsporten som ankommer på styrelsen iegenskap av veterinär fackmyndighet. Utredningens förslag att överlåta bestämmanderätten ivissa totali-satorfrågor tUl en av hästsportens organisationer bUdad centralassociation har fått ett positivt bemötande av remissinstanserna. Sålunda serstatskontoret positivt pä förslaget att associationen handlägger frågor av policy-och förvalIningskaraktär. Enligt statskontoret kan fördelar med en sådanordning vinnas även ur rationaliserings- och effektivitetssynpunkt. RRV anserlikaså att sporten inom ramen för vissa fastställda principer bör få taansvaret för en ekonomisk samordning raellan trav och galopp och mdlan olika anordnareav tävlingar samt för en framtida slrakturrationalisering. Bland dem som iövrigt biträder förslaget kan nämnas lantbruksslyrelsen, länsstyrelserna i Östergödands,, och län. , , ,Svenska lantarbetareförbundei, . avstyrker inrättandet av encentral association, i vilken galoppsporten ingår. Enligt föreningens meningbör galoppsporten fä fortsätta att vara oberoende av Iravsporten. DärtUlfordras dock att galoppen ges särskilda ekonomiska förmåner. Enligt Tipstfänstbör all sport, som skall stödjas av staten, erhålla stödet över statsbudgeten. Några remissinstanser har synpunkter på utredningensförslag att associationen skall göras skattepliktig endast för inkomst avfastighet. avstyrker sålunda begränsningen i fråga omskattskyldighet. lolteriutredning och Svenska penninglöneiiet ABanser att den föreslagna associationen inte har sädana likheter med AB Tipstjänstoch Svenska att några jämförelser med dem kan göras i frågaom skattskyldighet. möjlighetskapas för associationen att göra skattefria fonderingar bl. a. för att gesporten möjligheter att balansera växlingar i de allraänna konjunkturerna. Intressetför trav- och galoppsport är slort. Sporten har en bred förankring hos detsvenska folkel. Sportens betydelse som näring kan belysas genom antaletanställda. Antalet heltidssysselsatta persöner "uppskattas sålunda till 1400. Härtill komraer den deltidsanställda personalen som uppgår till nära 4000 personer. Sportenär ekonomiskt beroende av den totalisatorvadhällning som de tävlingsanordnande organisationemafär arrangera. Enligt lotteriförordningen (1939: 207) prövar Kungl. Maj:tfråga om tiUstånd tiU vadhållning med totalisator vid kapplöpning eller annantävling. Innehavare av totalisatortUlstånd skall följa de särskildaföreskrifter som Kungl. Tillsynen över och kontrollen av totalisatorverksarahetenutövas av lantbmksstyrelsen. Av totalisatororasätlningenfår återbetalas lill spelarna och resten vinslavdraget fördelasmellan tävlingsanordnarna och statsverket enligt skalor sora fastställs av Kungl.Maj:t. Olika skalor gäUer för travtävlingar och galopplävlingar. Skalorna ärberäknade så att tävlingsanordnarna skall få täckning för sina orakostnader isamband med tävlingarna och totalisalorspelel. Bland omkostnaderna ingår utgifternaför penningpriser. Härigenora koraraer totalisatorraedlen även hästägare ochandra som är verksamma inom trav- och galoppsporlen tiU godo. Skalorna, soraändrats vid ett flertal tUlfällen, är utformade pä sådant sätt alt statensandel av vinslavdraget stiger vid ökande orasättning. Totalisatorvadhällninganordnas f. n. vid travtävlingar av 31 organisationer och vid galopptävUngarav fyra organisationer. Är omsatte travsporten 695 raUj. och galoppsporlen32 raUj. Härav inlevererades 89,8 milj. kr. resp. 2,3 railj.kr. Kostnadernaför tävlingsverksarahelen har ökat kraftigt. Däreraot har intetotalisalorspelet ökat i en takt som kompenserar kostnadsstegringarna. Deltagäller framför allt inom galoppsporten. Organisationerna inom denna sportföreslog därför en statlig översyn av verksamheten. I enlighet med Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade jag en sakkunnig med uppdrag att utreda frågorrörande galoppsporten. Sedan det visat sig alt ocksä travsporlens ekonomisnabbt försämrades utvidgades den sakkunniges uppdrag lill alt även orafattadenna sportgren. Den sakkunnige, sora antog naranet trav- och galopp- sportutredningen,har avläranat belänkandet (Ds Jo 1972: 8) Trav- och galoppsport i . Enligt utredningens meninghar det nuvarande systemet med tillstånd till de enskilda organisationerna atti viss bestämd utsträckning anordna totalisatorvadhällning liksom också sättetför totalisatorraedlens fördelning mellan staten och organisationerna letttill en inte tUlräckligt planerad utveckling av trav- och galoppsporten. Föratt få en ändring till stånd föreslår utredningen att sporlen som kollektiv fårökade befogenheter i fräga om totalisalorverksamheten. Sporten bör därmed ocksäåläggas att uppfylla vissa krav i fråga om tävlingsverksamhetens struktur ra. m.Utredningens förslag förutsätter ingen ändring av beslut om vinslavdragensstorlek. Enligt utredningens meningbör verksaraheten organiseras på följande sätt. och bör bilda en centralassociation i aktiebolagsforra. Ansvaret för den samlade totalisalorverksamhetenbör läggas på detta bolag. Bolaget bör därför bemyndigas att anordna eller låtaanordna totalisatorvadhällning i samband med trav- och galopptävlingar. Bolagetfastställer därraed dag och plats för tävlingar med totalisatorvadhällning.Statens andel av lotalisatorraedlen föresläs beräknad efter en fast procentsatsav orasättningen. Enligt utredningens raening bör bolaget svara förinbetalningen av denna andel. Det skall vara bolagels uppgift alt fördelasportens andel mellan anordnande organisationer. Denna fördelning förutsätterutredningen ske på det sätl som bäst kan främja en riralig struktur av verksaraheten. De närraare riktiinjernaför bolagets verksarahet bör enligt utredningens mening fastställas i ettavtal mellan staten och sporlen. Staien bör ges inflytande i bolaget genorastyrelserepresentation. Utredningen anser det nödvändigt att bolaget kanfondera viss del av sportens totalisatormedel för all kunna stödja olikaorganisationer. För att möjliggöra sädana fonderingar bör bolaget befrias frånannan inkorastskatt än inkomst av fastighet. Den närmare kontrollen avvadhållningen och de tävlingsanordnande organisationerna bör ej längre åvilalantbruksstyrelsen. Utredningen anser att i stället skallsvara för tillsynen av vadhåUningen. Remissinstanserna ärpositiva till förslaget att inrätta en central association. Någraremissinstanser avstyrker dock utredningens förslag att begränsa bolagelsskattskyldighet. Enligt min mening börorganisationerna inom trav- och galoppsporten ha ett geraensamt intresse av alttävlingsverksamheten i landet bedrivs pä ell sätt som svarar raotpublikintresset. Jag finner det därför rikligt att dessa organisationer får ettökat ansvar för verksamhetens bedrivande. Jagkan därför biträda utredningens förslag att samordna totalisatorverksarahetenvid trav- och galopplävlingar under ett av sportens organisationer bildatcentralt aktiebolag. Även om en viss koncentration av tävlingsverksamheten påsikt kan bli nödvändig, anser jag alt bolaget bör verka för att såväl trav- somgalopptävlingar skall kunna bedrivas med riralig fördelning på oUka platser ilandet. Medanledning av utredningens förslag har jag uppdragit åt den tidigare nämndasakkunnige att ta upp förhandlingar med företrädare för trav- ochgaloppförbunden. Därvid har avtalats att förbunden skall bilda ett aktiebolag.Enligt avtalet skall bolaget verka för att såväl trav-som galopplävlingar skallkunna bedrivas med rimlig fördelning på olika platser i landet. Bolaget skaUdärvid ta hänsyn tiU sportsliga, publikmässiga och ekonomiska förutsättningarför verksamheten. Bolaget bemyndigas anordna eller låta tävlingsarrangerandeorganisation anordna vadhållning med totalisalor vid offentliga trav- ochgalopptävlingar.