prop · FW0341 · 1973-12-31 00:00:00 — Omfattningen av de totala resurserna för karteringsverksamhetenfår på sedvanligt sätt prövas i det årliga budgetarbetet. Detankommer på SGU att finna lämpliga former för att inom ramen för dessa resurserbeakta konsumenternas behov och synpunkter. En möjlighet i detta sammanhangkan vara att verket tillkaUar kartexpertis och företrädare för avnämare avgeologiska kartor, 8,5,2,2Informations- och dokumentationsverksamhet Geologiutredningenföreslår att utredningar, investeringar och forskning beträffande jordarternasoch berggrundens egenskaper samt beträffande tillgången på råvaror utommalmmineral samlas inom en naturresursavdelning vid SGU. Bakgranden till dettaförslag är att utredningen ansett det nödvändigt att få fram former för attsäkra en fortlöpande och rutinmässig utveckling av kunskapen om landetsgeologiska beskaffenhet. Detta överensstämmer väl med de skäl jag anfört föratt SGU som en av sina främsta uppgifter bör ha att bedriva informations-ochdokumentationsverksamhet. Remissinstansemaär i allt väsentligt positiva tUl utredningens förslag vad gäller behovet avatt fä till stånd utredningar, datainsamling, inventeringar och forskningrörande jordlagrens och berggrundens naturtillgångar. Bl, a, understiyks betydelsenav den insamling av data från brunnsborrningar som sker vid det 1966 på försökinrättade s, k, brunns-och borrarkivel. Frågan om hur SGU skall tillförsäkrasdata från sädana bormingar övervägs f, n. inom industridepartementet. Jag tolkar remissinstansernasbedömning så att full enighet råder om angelägenheten av att ytterligarekunskap om landets mineral- och grundvattentillgångar införskaffas och ställstill det allmännas och enskildas förfogande. Formerna för hur detta skall skekan dock diskuteras. Varken geologiutredningen eller remissinstansema harnärmare behandlat innebörden av det ofta använda inventeringsbegreppet. Enligtmin uppfattning kan med inventeringar avses såväl mera översiktliga somrelativt ingående undersökningar. Därför kan inte strikt åtskillnad görasmellan kartiäggning, inventering och prospektering. Om inventeringsuppgifternabetingas av samhälleliga intressen och är av allmän karaktär samt avser attredovisa huruvida kända, eventuellt exploaterbara fyndigheler av visst slagförekommer inom större regioner, bör inventeringsarbetet med fördel kunnasamordnas med den geologiska kartläggningen och finansieras genom statsanslag.Om å andra sidan inventeringsuppgifterna betingas av speciella eller akuta behovav tillgång till ett bestämt slags mineralråvaror eventuellt inom ett givet,mer begränsat område har inventeringen karaktären av prospektering och bördå ulföras på beställning i form av ett särskilt uppdrag samt avrapporlerastill och bekostas av beställaren. Enbetydande mängd uppgifter om grundvatten, jordlager och berggrand blirfortlöpande tUlgängliga genom aktiviteter som ligger vid sidan av geologiskkartläggning, inventering och prospektering. Prop.1973: 41 159 schaktningar, sprängningar o, d, kan ofta värdefullinformation erhållas som det sedan dessa arbeten avslutats inte är lika lätteller alls möjligt att få. Sådan information bör enUgt min mening i rimUgutsträckning tillvaratas och sammanställas för att eventuellt vid en senaretidpunkt utnyttjas. För att så skall kunna ske fordras alt ett program finnsoch att vissa resurser reserveras för denna verksamhet, vilken annars lättskjuts åt sidan till förmån för andra uppgifter, som för stunden förefaUer merangelägna. Inom densystematiska geovetenskapliga dokumentationsverksamhet som bedrivs vidsidan av SGU:s kartläggnings- och prospekterings-insatser ligger tyngdpunktenpå grund vattenfrågor och geofysiska frågor. Det är angeläget att dokumentationenpå dessa fält fortsätter. Jag vill vidare fästa uppmärksamheten på de stora mängderdata, som framkommer genom den geokemiska verksamheten. Former för bearbetningoch publicering av dessa data bör studeras. De torde nu och kunnautgöra ett viktigt bakgrundsmaterial vid bedömningar bl, a, av vilka halter avexempelvis tunga metaller som bör anses onaturliga och i vilken utsträckningmänskliga aktiviteter påverkat den kemiska mark- och vattenmiljön, SGU:s geokemiskadokumentation utgör därför ett värdefullt komplement till den bevakningsverksamhetsom miljövårds- och arbetarskyddsmyndigheter har vid industriellaanläggningar. För attdokumentationsverksamheten skall fylla någon väsentlig funktion måste denkompletteras med och följas upp av motsvarande informationsverksamhet, vilketockså framhålls av remissinstanserna. Jag vill i detta sammanhang särskiltframhålla vikten av att även icke geologiskt skolade avnämare kan tillgodogörasig resultaten av SGU:s verksamhet. Enligt min mening bör SGU fungera som centralt geologiskt arkiv-ochdokumentationsorgan i landet samt som museum vad avser samt jord- ochbergarter. Det bör ankomma på SGU att insamla, förvara och hålla tillgängligtett omfattande provmaterial såväl i geografiskt som artstypiskt avseende.Materialet skall vara representativt för olika geologiska bildningar. Förutomatt erbjuda nämnda slag av materialservice bör SGU kunna tillhandahållasakuppgifter avseende geologiska, geofysiska och geokemiska observationer och analy.ser. 8,5,2,3 Uppdragsverksamhet konstaterar beträffande SGU:suppdragsverksamhet att efterfrågan på SGU:s tjänster vad gäller utredningar, prospekteringsarbetenoch andra uppdrag av större omfattning kan antas komma att öka. Enkoncentration på dessa typer av uppdrag rekommenderas också av utredningen.Vad gäller smärre konsultuppdrag förordar Prop.1973: 41 160 geologiutredningenatt inga mer samlade insatser görs i avvaktan på att underlag för en utökadkonsultationsverksamhet skall växa fram. Bakgrunden till dettaställningstagande frän utredningen är att den inte anser intäktema avkonsultuppdrag kunna uppväga de störningar i övrig verksamhet som kan uppkommapå grund av svårigheterna att upprätthålla en jämn arbetsbelastning påuppdragssidan. eller remissinstanserna har diskuterat uppdragsverksamheten meringående. Flera remissinstanser har dock påpekat angelägenheten av att ges tillräcklig flexibilitet för att uppdragsverksamheten skallkunna bedrivas utan att detta menligt inkräktar på verkets övriga uppgifter. Enligtmin mening bör uppdragsverksamheten ges en betydligt mer framträdande platsinom SGU:s framtida verksamhet än den f. n. har. Detta ställningstagande fårses som uttryck för en strävan att i större utsträckning än f. n. låta SGU:ssakkunskap komma till praktisk använd-nmg. förbättras det ekonomiskautbytet av SGU:s verksamhet. Den delvis unika kompetens på det geologiskaområdet som SGU besitter kommer f, n, på grand av den bristande kontakten medavnämare av geologisk informaton inte alltid tUl användning i den utsträckningsom är önskvärd från såväl statsmaktemas som de enskilda avnämarnas synpunkt, SGU:ssakkunskap kommer enligt min mening bäst till nytta om intressenterna gestillfälle att själva påverka verksamhetens inriktning. Detta torde lämpligastkunna ske genom att de som är intresserade av geologisk information av visstslag, vare sig det rör sig om smärre utredningar eller om mer omfattande prospekteringsuppdrag,bereds möjlighet att direkt från SGU beställa denna information. Eftersomframtagandet av särskild information förorsakar kostnader för SGU bör ocksåkostnaderna för sådana uppdrag debiteras uppdragsgivarna. Tänkbarauppdragsgivare till SGU är, som jag tidigare nämnt, såväl statliga myndighetersom kommuner, företag och enskilda personer. Eftersom uppdragsgivarna har såolika verksamhetsområden kan uppdragen väntas komma alt få en mycket skiftandesammansättning. Somjag redan angett bör SGU utföra prospekteringsarbeten uteslutandepå uppdrag. Jag vill i detta sammanhang något utförligare exemplifiera vilkaorgan som i första hand kan tänkas bli SGU:s uppdragsgivare pä detta område. av den statUga gravegendomen som jag tidigare föreslagitskall inrättas har som mål bl. a. att genom olika åtgärder öka omfattningen ochdet ekonomiska utbytet av statens gruvegendom. För att uppfylla detta mål kommernämnden sannolikt även att behöva bedriva viss prospektering. Jag har härvidutgått från att nämnden i första hand kommer att anlita SGU för utförande avsina prospekteringsuppdrag. Bland industriverkets arbetsuppgifter kan som jagtidigare anfört väntas komma att ingå även branschstödjande åtgärder. 1973: 41 161 d. inom mineralsektom. Dit får hänföras även åtgärder av typen finansieringav viss näringspolitiskt motiverad prospektering. Jag anser det beträffandesådan prospektering vara naturligt, att SGU utför arbetena på uppdrag frånindustriverket. Sådan prospektering som betingas av önskemål om att trygga denframtida sysselsättningen inom av gravbrytning beroende områden eUer motiverasav kraven på försörjningsberedskap bör däremot enligt min mening finansierasav de myndigheter som närmast har ansvaret för sysselsättnings- resp, beredskapspolitiken.Vidare bör givetvis sådana företag, statliga eller privata, som är beroende avmineralråvaror eller bedriver mineralutvinning kunna anlita SGU för utförandeav prospekteringsuppdrag. Eftersommitt förslag rörande prospekteringen är relativt genomgripande vUl jag härberöra det praktiska genomförandet av förändringama. Enomedelbar överföring av SGU:s prospektering på uppdragsbasis skulle, med hänsynbl. a. tUl att närmare två tredjedelar av SGU:s anslag utnyttjas för sådanverksamhet, sannolikt komma att medföra betydande problem för SGU. Jag bedömerdet nämligen som osannolikt att tilltänkta uppdragsgivare redan i samband medförändringen av skulle hinna lägga upp program och lösgöramedel för prospekteringsprojekt. Detta gäller även de prospekteringsarbeten somi första hand motiveras av försörjnings- och övriga näringspolitiska skäl. Motbakgrand av att SGU har en utbyggd prospekterings-organisation, vilken utgör ensynnerligen värdefull tillgång och vilken inte hastigt kan omdisponeras utanonödiga kostnader för samhället, och med hänsyn till att SGU har de störstapraktiska möjligheterna att administrera verksamheten, finner jag attövergängen till uppdragsfinansierad prospektering bör ske successivt. Praktisktbör detta ske på så sätt att väl avgränsade program tas fram inom SGU:snuvarande prospekteringsverksamhet med angivande av huvudsaklig intressent.Därefter övertar denne ansvaret för pragram-mets utformning. I den månintressenten är en statlig myndighet eller erhåller statsbidrag för sinverksamhet blir det denne som erhåller medel för programmets genomförande. Slutmåletär att medel för prospektering inte längre anvisas direkt till SGU. Dock börmedel utgå för vissa basfunktioner som behövs för uppdragsverksamheten.Slutmålet bör kunna nås inom en inte aUtför avlägsen framtid. Jagövergår nu till SGU:s uppdragsverksamhet inom andra områden än prospektering. Förbrakningenav sand, grus och krossmaterial för anläggningsändamål uppgår f. n. till ettvärde av ca . och väntas öka ytterligare iomfattning. Därvid måste önskemål om exploatering av välbdägna grasförekomstervägas mot kraven på skydd för grundvattentUlgångar och mot naturvårdsåspekter. 11 1973.1 saml Nr 41 1973: 41 162 kunnaerhålla uppdrag både i form av översiktliga inventeringar och mer detaljeradeundersökningar av sand- och grusförekomster. SGUhar en given roll som uppdragsmyndighet vid undersökningar av grandvattenförhåUanden,Uppdragsgivare i detta sammanhang torde främst vara kommunerna, men även t, ex,länsstyrelserna, vilka har behov av upplysningar om grundvattentUlgångar i bl,a, miljövårdssyfte. Även företag och enskilda har naturligtvis behov av sådanaundersökningar. SGUbör vidare kunna åla sig anläggningsgeologiska undersökningar, SGU har en storkompetens beträffande berggrundsgeologi, som i ännu större omfattning än f, n,bör kunna utnyttjas i detta sammanhang, SGUhar under en följd av år byggt upp en betydande teknisk kompetens. Jag räknarmed att denna kompelens skall kunna användas bl, a, genom att verket åtar siganalys-, mätnings-, forsknings- och utvecklingsuppdrag. Efterfrågan på dylikatjänster kommer sannolikt att växa och det är rimligt att SGU, bl.a. med hänsyn tiU det tUlta-gande behovet av olika slags arbeten inom miljövärden,får väsentligt utökade uppdrag inom denna sektor. 8.5.2,4Forskning och utveckling Eftersom1965 års geoutredning, vilken tUlsattes av UKÄ på geologiutredningensinitiativ, i sitt betänkande Geovetenskaplig utbildning och forskning (UKÄ 1968)utförligt behandlat den geologiska forskningen i landet tar geologiutredningeninte upp SGU:s forskning till närmare granskning och föreslår inte heller någraförändringar beträffande forskningens inriktning. Vissa förslag om ökaderesurser framförs dock. Somligaremissinstanser diskuterar emellertid något utförligare forskningensinriktning och berör därvid bl, a, frågan om SGU skall bedriva grandforskningeller huvudsakligen inrikta sig på metodutveckling. Dessutom ger en delremissinstanser förslag tUl ämnesområden till vilka SGU föreslås koncentrerasitt forsknings- och utvecklingsarbete. Sammanfattningsvis framhåller dessaremissinstanser, att behovet av såväl grundforskning som metodutveckluig inomgeologins olika ämnesområden är stort. Enligtmin mening har forskningen stor betydelse för den geologiska verksamheten ilandet. Det är speciellt angeläget att behovet av forskning inom områden medanknytning tUl miljövården och den fysiska riksplaneringen tillgodoses.Geologiska forskningsinsatser inom dessa och andra områden kan i huvudsak sägasvara av två slag, dels forskning om geologiska, geofysiska och geokemiska förhåUandenutan förat-bestämd inriktning på något visst tUlämpningsområde, dels tiUämpnings-inriktadforskning som syftar till att få fram eller förbättra processer och metoder förpraktisk användnmg. Det förra slaget av forsknmg ligger företrädesvisinom universitetens och högskolomas verksamhetsområde, medan det bör ankomma påSGU att i första hand bedriva mer tiUämp-ningsinriktad forskning. Härvidlag börmålet vara att hälla SGU:s verksamhet i nivå med den vetenskapliga ochtekniska utvecklingen såväl i som i utiandet. Det är naturligtvis avbetydelse för utvecklingsarbetet att en fortlöpande kontakt med universitets-och högskoleinstitutionerna upprätthålls, SGU har goda förutsättningar attinitiera forskning eller föreslå forskningsområden vid institutionerna.Särskilt vid den del av SGU som avses bU lokaliserad till bör en värdefuUsamverkan kunna åstadkommas i fråga om utnyttjande av utrastning,laboratorielokaler etc. med högskolan där. Avgrundläggande betydelse för forskningsarbetet vid SGU är att forskningenbedrivs i samband med och som ett stöd för verkets övriga arbetsuppgifter. Dengräns mellan metodutveckling och grandforskning som dragits av vissaremissinstanser kan jag inte se som möjlig att tillämpa utan undantag. Ävensådan forskning som har inslag av grandforskning bör liksom hittiUs kunna bedrivasvid SGU, föratsatt att detta sker i anslutning till den övriga verksamheten ochatt forskningen bedöms nödvändig för att SGU skall kunna fullfölja sina ålagdauppgifter, 1967års gravutredning föreslog att vissa högre tjänster inom det geovetenskapligaområdet inrättas vid någon av de tekniska högskolorna. har senarefattat beslut (prop, 1972: 37, UbU 1972: 23, Tskr 1972: 173) om inrättande avprofessurer i bl. a. tillämpad geofysik och av en biträdande professur ibergmekanik vid högskolan i . SGUär f, n, organiserat på tre byråer och tre avdelningar, nämligen allmännabyrån, kartbyrån, malmbyrån, kemiska avdelningen, geofysiska avdelningen ochadministrativa avdelningen. Geologiutredningenföreslår ingen betydande förändring av . Indelningen påenheter föreslås med vissa modifieringar följa den nu gällande. Med anledningav förslaget om överförande av myndighetsuppgiftema inom bergsbruksområdet frånKK tUl SGU förordar utredningen dock att en särskild bergsbruksenhet inrättas. Flertaletremissinstanser har ingen erinran mot utredningens förslag till organisation.Några instanser ifrågasätter dock om förslaget tillräckligt tillgodoserbehovet av samordning mellan enhetema och pekar på avsaknaden av alternativaorganisationsförslag. Somjag tidigare utvecklat bör myndighetsuppgifterna inom mineralområdet åvilaindustriverket. Mot bakgrand härav och med hänsyn även tUl den av riksdagenbeslutade omlokaliseringen av SGU till och framstårgeologiutredningens förslag till organisation inte längre som i alla delaraktuellt. 1973: 41 164 VadgäUer ledningen för föreslår geologiutredningen att en styrelse skallinrättas. Med hänsyn tUl behovet av att låta bl. a. avnämarintressena påverkaverksamhetens inriktning och långsiktiga planering anser jag i likhet med fleraremissinstanser att utredningsförslaget i denna del bör godtas. Somjag tidigare förordat bör SGU i fortsättningen fungera som ett centraltgeologiskt fackorgan med tyngdpunkten lagd på produktion av geologiskinformation. Verkets framtida verksamhet avses omfatta de tre huvudområdenaberggrand, jord och grundvatten. Inom varje huvudområde bör, som jag tidigare framhåUit,en blandning av anslags-finansierad verksamhet och uppdragsverksamhet kunnaförekomma. Det är natmrligt att i första hand eftersträva en indelning ienheter som motsvarar de tre huvudområdena. Härigenom kommer det naturliga sambandetmellan kartering, dokumentation, inventering och uppdragsverksamhet inom varjeverksamhetsområde bättre till uttryck än med nuvarande organisation. Dessaenheter skulle som arbetsområden ha berggrunden, jordartema och grundvattnet.Emellertid skuUe separata jordarts- och grandvattenenheter bli förhållandevissmå jämfört med berggrundsenheten, vUken skall svara för såväl malmletning somövrig berg-grundsgeologisk verksamhet. De två mindre verksamhetsområdena bördärför sammanföras tUl en gemensam kvartar- och hydrogeologisk enhet. Vidarebör den geofysiska verksamheten med hänsyn till de från Övriga verksamhetermetodmässigt skUda uppgifterna hållas samlad inom en enhet. Detta är ocksålämpligt eftersom den geofysiska verksamheten, föratom att den förser övrigaverksamhetsområden med underlag, också bedrivs självständigt, bl. a. i form avfasta geomagnetiska registreringar, kartläggning och uppdragsverksamhet. Föratt bistå enhetema för berggrand, kvartar- och hydrogeologi samt geofysik medtekniska och administrativa tjänster behövs även mer ser-vicebetonade enheter.Dessa bör utgöras av en geokemisk och en administrativ enhet. Den geokemiskaenheten bör ha tUl uppgift att för övriga enheters och extema uppdragsgivaresräkning utföra laboratoriearbeten m. m. En ökad efterfrågan på sådana tjänsterkan förutses, bl. a. med hänsyn till det ökade intresset för och satsningen påmiljövården. Enheten bör också ha tUl uppgift att bedriva utvecklingsarbete pådet geokemiska området. Denadministrativa enheten bör i stort sett behålla sina nuvarande uppgiftervarjämte enheten bör svara för vissa planerings- och samordningsfunktioner.Därtill bör möjlighetema att inom denna enhet bygga upp de centralafunktionerna vad gäller publikationsverksamhet, arkivering avobservationsdata, prover m. m. övervägas. Tablå över den föreslagnaorganisationen torde få fogas till protokollet som bilaga 3. Isamband med beslutet om SGU:s omlokalisering uttalade chefen för 1973: 41 165 a att den del av SGU som skall lokaliseras till huvudsakligen börbestå av de verksamheter som har anknytning tUl malmprospekteringen, medanhuvuddelen av verket bör förläggas till . Mot denna bakgrund och medhänsyn till att landets t. v. enda professurer i ekonomisk geologi och itillämpad geofysik kommer att finnas vid högskolan i förordar jag att geofysiskaenheten med undantag för vissa funktioner förläggs till . Av samma skälbör även huvuddelen av de anstäUda vid berggrandsenheten, frånsett personaleni , liksom enhetsledningen placeras där. Denna del av berggrundsenheten börha kompetens för flertalet typer av arbetsuppgifter inom enhetensverksamhetsområde. Den geofysiska enhetens lokalisering motiveras äv att en betydandedel av dess arbetsuppgifter har anknytning till prospekteringen. Vidare börstörre delen av den geokemiska enhetens resurser, vUka huvudsakligen kommeratt utnyttjas av berggrundsenheten, förläggas till . Övriga delar avverket bör enligt min mening förläggas tUl . Jag har härvid beaktat atten stor del av berggrundsenhetens framtida arbetsuppgifter har anknytning tillsödra och meUersta och finner det därför motiverat att vissa delar avenheten förläggs tiU . Berggrundsenheten bör, med hänsyn till behovet avtäta kontakter med den övriga verksledningen under den nya organisationensinledningsskede samt i avvaktan på att högskolan i byggs upp, under enövergångstid ledas från . Detär troligt att det vid upprättandet av en detaljerad organisation för SGUbefinns lämpligt att förlägga delar eller smärre sektioner av de enheter som ärbaserade i lill . Sålunda kan den kvartär-och hydrogeologiskaenheten liksom naturligen den administrativa enheten behöva en mindre sektioni för att utföra arbetsuppgifter i som faller inom dessverksamhetsområde. Vadjag nu förordat kommer endast i ringa omfattning att beröra storleken av SGU:sfilialer, verkstäder m. m. i , , och . Jag räknar såledesmed att antalet anställda i kommer att bibehållas på en oförändrad nivå,dvs. omkring 140 personer. Vad avser de två huvuddelarna av verket räknar jagmed att personalen i vid den av mig förordade organisatoriska lösningeninte oväsentligt kommer att överstiga den nivå av inemot 100 personer somangavs av chefen för i prop. 1971: 29. Jagräknar med att den nya organisationen kan träda i kraft , Denorganisatoriska lösning som jag förordar kommer inte minst med hänsyn tiU att SGU:s verksamhet senare avses bU fördelad på två huvudorter att kräva ettbetydande planerings- och förberedelsearbete som lämpligen bör fullgöras av enorganisationskommitté. Jag avser att återkomma tUl Kungl. Maj :t i dennafråga. 1 saml Nr 41 Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t dels föreslårriksdagen att 1. besluta att en centralmyndighet med uppgifter inom det industripolitiska området enligt deriktlinjer jag har förordat skall inrättas , 2. godkänna de av mig förordade riktiinjernaför omorganisation av den verksamhet som bedrivs vid statens institut förföretagsutveckling, 3. godkänna de av mig förordade riktiinjernaför en ökad regional företagsservice, 4. besluta att en fond för stödtill industriellt utvecklingsarbete enligt de riktlinjer jag har förordat skallinrättas , 5. godkänna att av vinsten för år1972 från investeringsbank AB . avsätts tUl fonden, 6. besluta att en nämnd förförvaltning av statens gruvegendom enligt de riktlinjer jag har förordat skallinrättas , 7. medge att Kungl, Maj:t uppdraråt nämnden att utöva Kungl. Maj:ts befogenhet att upplåta gruvrättigheter somtillkommer staten, 8. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för geologiska undersöknings verksamhet och organisation, 9. bemyndiga Kungl. Maj:t attvidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt som behövs för förslagensgenomförande, delsföreslår att antaga inom industridepartementet upprättade förslagtill 10. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 11. lag om ändring i lagen (1902:71 s, 1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 12. lag om ändring i gruvlagen(1938: 314), 13. lag om ändring i lagen (1886:46 s. 1) angående stenkolsfyndigheter m, m,, 14. lag om ändring i uranlagen(1960: 679), 15. lag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockdn. Anslagsfrågorför /74 : Förvaltningskostnader Nyttanslag (förslag) 8 200 000 Jaghar tidigare förordat att en ny central myndighet för utredande ochverkställande uppgifter inom det industripolitiska området skall inrättas den1 . Myndigheten, som avses bli benämnd statens industriverk, skallenligt förslaget överta de uppgifter inom inrikes- och industridepartementens verksamhetsområden som åvUar nuvarande 1973: 41 167 KK:sindustri-, el- och bergsbyråer.