prop · FW03167 · 1973-12-31 00:00:00 — Bestämmelser härom harockså tagits upp i första stycket. Somandra stycke upptas en föreskrift, att närvarande sakägare skall få tillfälleatt yttra sig om anmälda anspråk och de villkor som skaU gälla förförsäljningen. Med sistnämnda uttryck avses bl. a. skyddsbeloppet. Densom underlåter att senast vid auktionens början bevaka sin fordran förlorarsin rätt i förhällande lill de borgenärer som tas upp i sakägarförteckningen,om ej annat följer av 12 § andra stycket. Däremot har han kvar sin rätt mot gäldenären.Gör borgenären anmälan senast vid fördelningssammanträdet, får han utdelning ureventuellt överskott som annars skolat tillfalla gäldenären. Detta följer av 23§ första stycket jämfört med 143 § 1 mom. tredje punkten UL. Somtredje stycke i paragrafen ges en bestämmelse om att sakägarförteckning skallupprättas när förhandlingen mellan sakägarna avslutats. F n. upprättas ingen förteckningvid fartygsexekution. Införande av täckningsprincipen (jfr 3.6.3) medför, atten förteckning måste göras upp. Härigenom blir det möjligt att bestämmaskyddsbeloppet. Jag erinrar om att förfarandet med sakägarförteckning sedanlänge är väl känt från fastighetsexekution och även gäller vid exekutivförsäljning av luftfartyg m. m. Förteckningen måste upprättas genast. Det ärdärför angeläget, att förteckningen förbereds före sammanträdet (jfr 24 § FEKoch 10 § LEK). Hur förteckningen skaU upprättas anges närmare i följandeparagrafer. Avvikelse är tUläten enligt 17 §. 10 §Paragrafen som anger vilka fordringar som skaU tas upp i sakägarförteckningenmotsvarar 2 § andra stycket och 25 § FfL samt 10 § LfL. Beredningenframhåller, att det huvudsakliga syftet med sakägarförteckningen är att denskall tjäna tUl ledning vid fastställandet av skyddsbeloppet. Från dennasynpunkt kunde det vara tillräckligt att förteckna de fordringar som har bättrerätt än utmälningssökandens. Det är emellertid i vissa avseenden en fördel omfullständig förteckning upprättas. Särskilt gäller detta för efterföljandeborgenärer som har intresse av att veta vilka fordringar som täcks av ettavgivet bud. Om förteckningen görs fullständig, kan ocksåköpeskillingsfördelningen genomföras lättare. Beredningen anser därför, alt sakägarförteckningenbör uppta samtliga fordringar som kan få utdelning ur köpeskUlingen. Defordringar som skall tas upp i förteckningen är i första hand fordringar för vUkafartyget svarar på grand av sjöpanträtt, panttätt på grand av inteckning eller retentionsrätt. I sakägarförteckningenskall tas upp utmätningssökandens fordran, om den inte ingår bland de tidigarenämnda fordringarna. Har mer än en borgenär fått utmätning, skaU samtiigasökandes fordringar anges i förteckningen. Sökandens fordran benämns avberedningen exekutionsfordringen. Enpost som alltid skaU tas upp i förteckningen är kostnad för förfarandet.Härmed avses de exekutionskostnader som hänför sig till de exekutivamyndighetemas egna åtgärder. EnUgt art. 11 mom. 2 i sjöpanträttskonventionenskall ur köpeskillingen först utgå av "domstolen" fastställdakostnader för kvarstad eller utmätning (saisi, arrest), därav föranleddförsäljning och köpeskUlingsförddning. TUlämpat på svenska förhållanden får härmed domstol förstås den myndighet hos vilken kostnaden uppkommit. Tillefterföljd av konventionen föreslår beredningen på den punkten ett tillägg tiU198 § UL. TUl kostnad för förfarandet skall däremot inte räknas partsprocesskostnad. Avfordringar som skall tas upp i sakägarförteckningen närrmer beredningen vidarei andra stycket av 10 § sådana fordringar som blir aktuella endast när fartygetingår i konkursbo. Om i konkursbo finns egendom vari särsldld förmånsrätt ägerrum, skall enligt 81 § KL kostnaden för egendomens vård och försäljningbetalas av dess avkastning och köpeskilling, såvitt det inverkar på deborgenärers rätt som inte har särskild förmånsrätt i egendomen. Under samma föratsättningskall arvode till rättens ombudsman och förvaltare för egendomens vård utgå uregendomen. Enligt 83 § KL får fastställas särskUt arvode härför. Detta kan skeinnan arvodesfrågan i övrigt avgörs (jfi emellertid 85 § första stycket andrapunkten KL). Beloppets fastställande kan vara av betydelse för beräkning av skyddsbdoppet.Om arvo< desfrågan ännu ej avgjorts, får konkursförvaltaren anmäla de högstabelopp han räknar med. Kostnadersom varit förenade med fartygets förvaltnmg under kon- kursentorde som regel kunna slutligt anges vid bevakningssammanträdet. Häri ingårförsäkringspremier, hamnavgifter, utlägg för vakthållning och andra nödvändigautgifter för fartygels vård och underhåll. Beträffande fast egendom hardiskuterats, om konkursförvaltaren är skyldig att söka inskrivning av konkursgäldenärensfång och hur lagfartskostnaden i så fall skall bestridas. Vid köp av fartyg påexekutiv auktion blir inskrivning av inroparens förvärv, oavsett för vilkenfordran försäljning sker, inte beroende av att gäldenärens fång är inskrivet(jfr 33 § första stycket 4 i det till lagrådet remitterade sjölagsförslaget).Kostnaden för inskrivning av gäldenärens förvärv kan därför knappast anses somnödvändig omkostnad för fartygets förvaltning. Harutmätning skett av fartyg som ingår i konkursbo och skall verkställighetenfortgå trots konkursen (jfr 24 § första stycket KL) anser beredningen att i sakägarförteckningenockså skall tas upp anmälda fordringar som har förmånsrätt enligt 1012 §§förmånsrättslagen. Om det behövs får nämligen sädana fordringar tas ut förefordran med förmånsrätt på grand av utmätning. Har borgenär med förmåns rättenligt 1012 §§ förmånsrättslagen rätt till betalning ur fartyget, skallfordringen därför beaktas vid bestämmande av skyddsbelopp i nu berörda fall.Sådan borgenär kan också vilja utöva anslutningsrätt. Omutmätningen skett för fordran på grund av panträtt eller annan fordran medbättre förmånsrätt än 10 § förmånsrältslagen, inverkar fordran med förmånsrättenligt 1012 §§ förmånsrältslagen ej på skyddsbeloppet. Beredningen haremellertid ej ansett behövligt att skilja mellan olika fall av utmätning. Ärfartyget ej utmätt, tas fordran med förmänsrätt enligt 1012 §§ förmänsrättslageninte med i förteckningen. Borgenärer med allmän förmånsrätt enligt sistnämndaparagrafer får då ingen utdelning vid det exekutiva förfarandet men får i stället,genom utdelning i konkursen med föreskriven förmånsrätt, betalt ur deteventuella överskott av köpeskillingen som auktionsförrättaren skall redovisatill konkursförvaltaren. Itredje stycket ger beredningen en bestämmelse som avser att de regler vilka rörfordran som är förenad med panträtt på grund av inteckning skall bli tUlämpligaäven på rätt tUl betalning på grund av ägarhypotek. Beredningenframhåller, att i sakägarförteckningen inte skall tas upp andra fordringar änsom anges i förevarande paragraf. Rättigheter till fartyg kan inte förbehållasvid exekutiv försäljning och skall därför inte antecknas. Närexekutionen avser utländskt fartyg, skall sjölagsförslagets bestämmelser omtillämplig lag beaktas. Här kan anmärkas, att sjölagsförslaget vid sidan avpanträtt nämner "annan sådan rättighet". Därmed avses s. k. mortgagesom förekommer i anglosaxisk rätt. 8 1973.1 saml. utgörnärmast ett slags säkerhelsöverlåldse och brukar inte hänföras till panträtt ivanlig mening. I sjöpanträttskonventionen har föreskrivits, all ej endast hypotekutan även mortgage skall erkännas (art. 1). Remissyttrandena.Svea hovrätt tar upp frågan om innebörden av uttrycket exekutionsfordringen.Hovrätten finner det tydligt att med exekutionsfordringen måste avses denfordran för vilken fartyget skall säljas, även om den inte är den ursprungligaexekutionsfordringen utan tillhör en anslulningsborgenär. Hovrätten anser, altett klargörande bör införas i lagtexten när uttrycket möter första gängen. Föredraganden.Första och andra styckena har med redaktionell ändring upptagits i enlighet medberedningens förslag. I tredje stycket i beredningens förslag jämställs rätttill betalning på grund av ägarhypotek med fordran som är förenad med panträttpå grund av inteckning. Som jag tidigare (jfr 3.2.3) utvecklat bör ulmätningsborgenär,för vars fordran pantbrev har utmätts, efter utmätningen få samma ställningsom borgenär som har säkerhet för fordran i form av panträtt i skeppet. pantförskrivs följer delta direkt av pantförskrivningen. För det faUetatt skeppet har tagits i anspråk krävs emellertid en särskild bestämmelse avnyss angiven innebörd. Eftersom utmätning enligt förslaget inte skaU avse ägarhypotekbör anges, alt vad som sägs om fordran som är förenad med panträtt på grund avinteckning också skall gälla fordran för vilken skeppet tagits i anspråkenligt 91 a § 3 mom. UL-förslaget. Vid sidan härom bör den av beredningenföreslagna föreskriften om ägarhypotek behållas för det fallet att utmätning intehar skett ulan skeppsägaren har rätt till tUlddning av medel vid köpeskiUingsförddning. Medexekulionsfordringen avses den fordran för vilken exekution sker. Termeninkluderar fordran för vUken försäljning skall ske efter utlösning enligt 4 §eller anslutning enligt 5 §. Enligt min mening är det inte behövligt att, såsomförordats under remissbehandlingen, närmare ange betydelsen i lagtext. Så harinte heUer skett i FfL eller LfL, 11§ Med denna paragraf inleds de bestämmelser som reglerar hur sakägarförteckningenskall upprättas. Någon motsvarighet till bestämmelserna finns ej f, n.Förevarande paragraf har förebild i 26 § FfL och 11 § LfL, Beredningentar som första stycke upp föreskriften, att fordringarna skall tas upp i förlecknuigenefter det företräde som gäller erUigl lag. Härmed åsyftar beredningen främst förmånsrältslagenoch vissa regler i sjölagsförslaget. Vid försäljning av fartyg som ingår ikonkursbo har man dessutom att beakta 81 § (jfr 125 §) KL, Av KL följer, att arvodeoch annan kostnad för fartygets vård under konkursen skall utgå medbästa rätt ur fartyget. Att prioritelsregler i utländsk lagstiftning kan blitillämpliga följer av sjölagsförslaget. Enligt267 § 1 SjöL gäller f, n,, alt rättsvärdsavgifter som tillkommer staten samtkostnader i fordringsägarnas gemensamma intresse för att få fartyget sålt, fördess bevarande intUl försäljningen och för köpeskillingens fördelning ärförenade med sjöpantrält i fartyg och frakt. Enligt sjöpanträttskonventionenskall dessa fordringar ej vara förenade med sjöpanträtt. I stället skaU av"domstolen" faststäUda kostnader för kvarstaden eller utmätningen,den därav föranledda försäljningen och köpeskillingsfördelningen utgå med bästarätt ur köpeskillingen för far-tygel (art, 11 mom, 2), I första stycket har somandra punkt föreskrivits, att kostnaden för förfarandet skall tas upp närmastföre exekutionsfordringen. Beredningens förslag om kostnadernas placeringöverensstämmer sålunda inte bokstavligt med konventionen. Förslagetöverensstämmer i StäUet med vad beredningen i enlighet med gäUande lagföreslagit beträffande försäljning av fast egendom och luftfartyg. Dennaordning tillgodoser syftet med konventionen på förevarande punkt, nämligen attkostnaderna för försäljningen skall täckas av köpeskUlingen, Försäljningkommer ej lill stånd utan att exekutionskostnaden täcks (jfr 14 §), om intesökanden medger att inrop ändå godtas och själv svarar för kostaaden (19 §andra stycket andra punkten). Sjölagsförslagetger i 10 § bestämmelser om kondemnerat fartyg, dvs. fartyg som lidit sådanskada att det ej kan eller är värt att sättas i stånd. För att kunna överlåta kondemneratfartyg gravationsfritt har ägaren rätt att låta sälja del exekutivt som omutmätning skett för fordran med bästa rätt. Härav följer, att kostaaden i såfall skall sättas främst i sakägarförteckningen. Iandra stycket har beredningen föreslagit en regel för att vid upprättande av sakägarförteckningbestämma ordningen mellan pantbrevs kapitalbelopp och tillägg. Enligtberedningens förslag skall tillägg tas upp före pantbrevets belopp, om ejborgenären yrkar annat. Itredje stycket föreskrivs att fordran skall tas upp i sakägarförteckningenäven om den är beroende av villkor eller tvistig. Är inteckning sökt men inte bevUjad,skall fordran tas upp i förteckningen med det företräde som tillkommerfordringen, om inteckningen beviljas. Beredningen anmärker, attsjölagsförslaget inte medger vilanddnteckning. Däremot kan ett ärendeuppskjutas för utredning. Prioritet räknas från ansökningen. Bestämmelseni tredje stycket innebär inte, att anmäld fordran under alla omständighetermåste tas upp i sakägarförteckningen. Det åligger överexekutor att pröva,huruvida det finns anledning räkna med fordringen. Uppenbart obefogade anspråkfår lämnas utan avseende men i övrigt skall även tvistiga anspråk tas upp iförteckningen. En annan sak är, alt överexekutor skall bedöma hur förmånsrättsreglemaoch de exe- kutivabestämmelserna skall tillämpas pä fordringarna. Är sakägare missnöjd med attfordran upptagits eUer utelämnats, får han föra talan däremot enligt 213 § 2mom. Beredningenhar ansett, att försäljningslagen bör innehålla en bestämmelse som visar attinnehavare av fordringar som skall tas upp i sakägarförteckningen som regelinte behöver vika på grund av försäljning som begärts av konkursförvaltare. Ensådan föreskrift har beredningen tagit upp som fjärde stycke. Den innehåller,alt konkursboet i nämnda situation skall upptas såsom sökande utan förmånsrätt.Alla fordringar som tagits upp i sakägarförteckningen skall sålunda falla inomskyddsbeloppet. Att kostnaderna för det exekutiva förfarandet härvid skaUsättas sist i förteckningen följer av första stycket andra punkten. Här someljest skall kostnaderna täckas av skyddsbeloppet. Frånregeln att konkursboet skall anses som sökande görs undantag för det fallet attborgenär utövar anslutningsrätt, då exekutionskostna-derna placeras framför denanslutande borgenärens fordran. Beredningen påpekar, att det av en jämförelsemed 5 § första stycket följer, att konkursboet skall räknas som sökande medbästa rätt, när förvalla-ren begärt försäljning för fordran som avses där. Föredraganden.Beredningen har föreslagit att tUlägg på pantbrevs belopp, dvs. detschablontillägg som avses i 264 § i det till lagrådet remitteradesjölagsförslaget, skall tas upp före pantbrevets belopp, såvida inte borgenärenyrkar annat. Enligt vad jag förordat ovan (3.2.3) skall tillägget få las ianspråk inte bara för ränta och andra lUläggsförplik-telser utan också förborgenärens kapitalfordran. Däremot skall det aldrig utgöra ägarhypotek. Om nutillägget skulle upptas i sakägarförteckningen före pantbrevets belopp, kundedelta leda tUl alt så stor del av borgenärens fordran läcks av tillägget attdet uppstår ett ägarhypotek inom pantbrevets belopp, trots alt detta i och försig inte räcker till för betalning av hela borgenärens fordran. Eftersomtillägget enligt mitt förslag beräknas på pantbrevets belopp och inte på vissfordran, kan också flera borgenärer komma att konkurrera om ett och sammatillägg. Det är då inte möjligt att låta borgenär bestämma, i vilken ordning lUl-läggetoch pantbrevets belopp skall tas upp i sakägarförteckningen. Bestämmelsenhärom i beredningens förslag bör utgå. Avnyssnämnda paragraf i sjölagsförslaget framgår, att borgenären får utnyttja sinföreträdesrätt enligt tUlägget endast när pantbrevets belopp inte förslår. Omnågon bestämmelse inte tas upp i försäljningslagen angående ordningen mellanpantbrevets belopp och tillägget, bör i stället anges ordningen mellanfordringens kapitalbelopp och biförpliktd-serna. Jag föreslår därför alt iandra stycket föreskrivs, att ränta och annan tilläggsförpliklelse skall upptasi sakägarförteckningen före fordringens kapitalbelopp, om inte borgenärenyrkar annat. utformningnär man i praktiken samma resultat som åsyftas med den av beredningenföreslagna bestämmelsen. Iövrigt överensstämmer departementsförslaget med beredningens förslag. 12§ I paragrafen som motsvarar 27 och 28 §§ FfL samt 12 § LfL anges tiU vUkabelopp fordringar skall beräknas i sakägarförteckningen. För försäljning av fartyg upprättas f. n. inte sakägarförteckning. Avintresse är emellertid regleringen i 139 § 2 mom. UL om inleckningshavares rättatt få betalning ur köpeskUlingen för ulmätningsvis sålt intecknat fartyg. Ävenom fordran för vilken borgenären har inteckning ej anmälts före auktionen,skall enligt lagrammet den på fordringen enligt förmänsrättsordningen belöpandeutdelningen utgä. Borgenären kan alltså vid köpeskUlingsfördelningen visa vadhan har att fordra. Om fordringsbevis ej företes vid köpeskillingsfördelningen,torde ändå böra beräknas utdelning som enligt förmånsrättsordningen belöper påinteckningen. Intecknad ränta skall beräknas , om det inte senast vidfördelningssaramanträdet styrks att den står inne för annan tid. Dåutdelning beräknas utan att fordringsbeviset företes, skall enligt 152 § ULgöras s. k. sekundärfördelning. I 16 § lagen om inteckning i fartyg gesföreskrift om maximering av den inleckningsränta som får uttas med förmånsrättur fartyg. Tiden är begränsad till före utmätning eller konkursansökansingivande. HärtiU kommer ränta från denna tidpunkt till och med dagen för köpeskUlingsfördelningen. Beredningen.Borgenärens fordran skaU enligt första stycket första punkten tas upp med detbelopp vartUl den beräknas uppgå den dag då sammanträde för köpeskiUingensfördelning skall äga ram. Detta har betydelse främst för ränteberäkningen.Dagen för köpeskillingsfördelningen skall vara bestämd och kungjord på förhand. Iförsta stycket andra punkten erinrar beredningen om att det beträffandefordran med sjöpanträtt skall iakttas vad som enligt 10 kap. SjöL följer av redaransvaretsbegränsning. Stadgandet har sin motsvarighet i 150 § 2 mom. (Beträffandeifrågavarande regler i SjöL kan här hänvisas tUl 249 § andra stycket andrapunkten i det tUl lagrådet remitterade sjölagsförslaget; jfr i det följandeunder 13 §). Dennuvarande beräkningen av ränta på inteckningsreverser är oförenlig medsjölagsförslaget. Borgenärs fordran skall beräknas enligt omslagsreverseneller de andra bevis, som borgenären kan åberopa tUl stöd för sin fordran, ochpanträtt får ej åtnjutas för mer än pantbrevets kapitalbelopp j"ämte tUlägg.Om fordringen understiger pantbrevets belopp, skaU skillnaden tas upp som ägarhypotek.Bestämmelser härom har beredningen tagit upp i tredje och fjärde punkterna avförsta styc- ket.Är pantbrevet ej alls belånat, skall pantbrevets belopp i dess helhet tas uppsom ägarhypotek. Detta följer av 10 § tredje stycket i förslaget. Beredningenanmärker, att det kan vara tvistigt i vad mån över-hypotek föreligger. Dettavållar inte svårighet såvitt angår pantbrevels kapitalbelopp som alltid skalltas upp. Här erinrar beredningen om att pantbrev som innehas av viss borgenärkan vara pantsatt i andra hand tUl säkerhet för annan borgenärs fordran,vanligen till någon som innehar efterföljande inteckning. Beredningenutgår frän att man vid fartygsexekution får räkna med alt pantbrevels beloppinte är angivet i svenskt mynt. Enligt sjölagsförslaget skall inteckning ochföljaktligen även pantbrevet avse visst belopp i svenskt eller utländskt mynteller poincaréfrancs. Såvitt angår redares begränsade ansvarighet skall enligtsjölagsförslaget omräkning av sådan franc tUl svenskt mynt ske efter kursen dendag då betalning sker (eller säkerhet ställs). För att skyddsbelopp skall kunnabestämmas måste omräkning av pantbelopp hos oss ske efter den kurs som beräknasgälla den dag då köpeskillingen skall fördelas. Ävenden fordran för vilken pantbrev lagts som säkerhet kan gälla i främmandevaluta. Beträffande beräkningen av sådan fordran vid exekution anförberedningen följande. I7 § första stycket lagen (1936: 81) om skuldebrev medges gäldenär att bettäffandeskuldebrev som lyder på mynt som inte är gångbart på betalningsorten betalaskulden i ortens mynt efter värdet på betalningsdagen. Denna rätt för gäldenärenkan uteslutas genom förbehåll om effektiv betalning i den främmande valutan. Omskuldebrev inte infrias i rätt tid och kursen på det utländska myntslagetnedgått efter förfallodagen, gäller vissa bestämmelser i andra stycket avnämnda 7 §. Borgenären får då i allmänhet kräva betalning i ortens mynt efterkursen vid den tid då betalning bort erläggas. Kan det antas att borgenären ejhaft skada av kursfallet, är han dock liksom vid rättidig betalning skyldigatt ta emot betalning i det utfäsla myntslaget eller, om ej annat avtalats, iortens mynt efter värdet på betalningsdagen. Enligt lagrammets sista punktgäller detsamma, om dröjsmålet beror av borgenären, liksom i vissa fall av forcemajeure. Detanförda bör enligt beredningen vara tillämpligt även utanför området för lagenom skuldebrev, UL saknar liksom KL bestämmelser som anger den kurs efter vUkenutdelning för fordran i utländskt myntslag bör beräknas eller hur det i övrigtskall förfaras med sådana fordringar. Enligt beredningens menuig kanprinciperna i lagen om skuldebrev tjäna tUl ledning. I och för sig torde gäldenärensrätt enUgt lagen om skuldebrev alt välja valuta gälla även vid exekutivauktion. Fråga är emellertid, huravida ett av borgenären uppställt förbehåll omeffektiv betalning i utiändsk valuta måste iakttas av överexekutor. Beredningenanser för sin del, att ett sådant förbehåll inte är bindande De exekutiva myndigheterna skall sålunda inte behöva inköpautiändsk valuta för att tillhandahålla borgenär. Fordringar i utländsktmyntslag bör alltså överlag omräknas i svenskt mynt. Vilken tidpunkt som därvidskall anses som betalningsdag kan vara något tveksamt. Överexekutor kan inteförutse blivande kurs vid den framtida tidpunkt då betalning tiU borgenärenskall ske. Enligt beredningens mening bör omräkning alltid ske efter kursenden dag då sammanträde för köpeskillingens fördelning hälls. Av 155 och 156 §§ ULföljer, att borgenären då kan lyfta sin utdelning mot säkerhet och alltså harmöjlighet att omvandla beloppet tUl önskad valuta. Om skulden förfallit lillbetalning tidigare, kan borgenären ha rätt till ersättning för kursförlustmellan förfallodagen och dagen för köpeskillingsfördelningen (jfr 7 § andrastycket skuldebrevslagen). Sådan ersättning kan enligt beredningen bevakas ochvara förenad med förmånsrätt i den män den omfattas av pantavtalet. Närfordringen är förenad med förbehåll om effektiv betalning i utiändsk valuta,har borgenären rätt att begära ersättning även för kostnaderna för inköp av denfrämmande valutan. Detkan inträffa, att det belopp som tUlkommer borgenären är större än man hadeanledning räkna med vid auktionen. Under liden därefter kan den svenska kronanha nedskrivits eller den utländska penningenheten uppräknats. En borgenär kanskydda sig mot kursfluktuation genom att reservationsvis bevaka högre beloppän som följer av auktionsdagens kurs. Detta kan bl. a, få betydelse förskyddsbeloppet som kommer att höjas med risk att fartyget inte blir sålt. Attbelopp får bevakas reservationsvis är inte något enastående för nu berört faU.Det godtas t, ex, allmänt vid fastighelsexekution, att konkurskostnader ochlöneborgenärers fordringar bevakas reservationsvis med åtföljande höjning avlägsta budet. Beredningenuttalar, att det genom inteckningsborgenärernas bevakningar och ägarensuppgifter i allmänhet torde kunna tillfredsställande utredas vilka som inneharpantbrev i fartyget och hur stora deras fordringar är. Om pantbrev liggerobelånat hos fartygsägaren, torde denne i allmänhet komma att visa upppantbrevet. Del är emellertid ej givet, alt man alltid får uppgift om vem sominnehar etl pantbrev eller om den aktueUa belåningen. Beredningen föreslår att,när ovisshet råder, överexekutor får pröva huravida det finns skälig anledningatt räkna med att pantbrevet är belånat resp. hur stor fordringen med ränta m,m. Bestämmelse härom har i beredningens förslag intagits som andra stycke.Om i fartyget gäller pantbrev som inte innehas av ägaren och någon fordran förvilken pantbrev utgör säkerhet inte blivit anmäld, skall enligt förslaget i sakägarförteckningentas upp pantbrevets belopp och det tiUägg enligt sjölagsförslaget som medhänsyn till fartygsägarens uppgifter och andra upplysta omständigheter kanantas böra utgä.