prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — a. tillverkning och försäljning avradioaktiva isotoper. Bolaget tillgodoser f. n. av det svenska isotopbehovet. Enligt bolagetsbedömning är det nödvändigt att modernisera u t-rustningen vid forskningsstationeni Studsvik. Det bör ske bl. a. genom anskaffning av avancerad apparatur förmaterialforskning och komplettering av befintiiga laboratorieutrustningar. En omfattande utbyggnad av kärnkraftengenomförs f. n. i . För att kärnkraftprogrammet skall kunnaförverkligas, krävs bl. a. ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete.Huvudparten av detta arbete utförs vid ABAtomenergis forskningsstation i Studsvik. Bolagets personalhar hög kompetens inom ett flertal specialområden. Den har tillgång tUl enkvalificerad och för svenska förhållanden delvis unik utrustning, i vilken ingår bl. a. materialprovnings-och forsknings- Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 90 reaktomR 2, laboratorier för undersökning och hantering av aktivt material och tyngreanläggningar för försök inom säkerhetsområdet. Ett nytt materialforskningslaboratorium togs i bruk i Studsvik under hösten1971. Bolaget har träffat ett treårigtsamarbetsavtal med Asea-Atom om utvecklingsarbeten på lättvattenreaktorer.Detta avtal kommer att befrämja ett rationellt utnyttjande av bägge partersresurser. Atomenergiföreslog att särskilda medel skulle anslås till ett svenskt programrörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor. Ett sådant program kommer nuatt förverkligas. Det genomförs av högst , räknat fr. o.m. , och skall avse forskning och utveckling av betydelse förbedömning av kraftreaktorers, främstlättvattenreaktorers, säkerhet och inverkan på miljön, såvitt avserradioaktiva utsläpp. Jag har tidigare (s. 52) lämnat en närmare redogörelse fördenna fråga. Atomenergi har i ett avtal med statenförbundit sig att på vissa angivna vUlkor medverka i programmet. AB Kärnkraftutbildning kommer attförlägga en del av sin verksamhet tillStudsvik, där en reaktorsimulatoranläggning skall byggas. ASEA svararför leveransen av anläggningen. Atomenergi deltar i projektet. Jag finner det tillfredsställande attanläggningarna i Studsvik i stigande utsträckning kommer till användningför utbildningsändamål. Riktlinjerför den statsfinansierade verksamheten inom bolaget under budgetåren1970/711974/75 godkändes av riksdag (prop. 1970: 1 bU. 15 s. 97, SU1970: 13, rskr 1970: 13). Kärnkraftutbyggnaden har emellertid blivit meraomfattande än som kunde förutses när riktUnjema fastställdes. Mot dennabakgrund har bolaget utarbetat ett förslagtUl ny långtidsplan, avseende femårsperioden /741977/78. Planen innebär att bolagets personal ochmateriella resurser vidmakthålls på ungefär nuvarande nivå. Planen stödsav bolagets programråd. Jag anser att verksamheten vidforskningsstationen i Studsvik bör ha en högvetenskaplig och teknisk nivå. Förslaget till långtidsplan behöver dockövervägas ytterligare och jag är inte beredd att nu ta ställning tiU ett nyttprogram. Enligt uppgifter som jag mot dennabakgrund under hand inhämtat från bolaget är det under /74önskvärt med en viss särskild förnyelse av utrustning och anskaffning avförsöksanordningar, bl. a. för arbeten inom säkerhetsområdet. Denna förnyelseberäknas kunna finansieras med medel, somfrigörs genom omdisposltioner och rationaliseringsåtgärder. Atomenergi, som är en av delägarna ikraftvärmeverket i Agesta, undersöker förutsättningarna att lägga ned driftenvid verket , då nuvarande driftavtal mellan bolaget och statensvattenfallsverk löper ut. Genom försäljningav Atomenergi tillhörig egendom i Agesta-anläggningen skulle, efteravräkning av avvecklingskostnaderna, medel Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 91 frigöras.Genom användning av sådana medel kan nämnda förnyelse av bolagets utrustning m. m. åstadkommas. Detföreligger således möjligheter för bolaget att under /74erhålla ett extra tillskott som medger en verksamhet med i huvudsak oförändradereala resurser, vilket jag finner angeläget. EnUgt vad jag inhämtat, avserbolaget att lägga fram en redovisning till Kungl.Maj:t för förutsättningarna att avyttra tillgångarna i Agesta. Bolaget avser även att lägga fram förslag tillKungl. Maj:t om användningen av medlen. Det ankommer på Kungl. Maj:tatt meddela närmare föreskrifter om medlens disposition. Jag är inte nu beredd att biträdaförslaget, att de av STU anvisade medlen för kärnteknisk forskning skallersättas med ett särskUt statsanslag till Atomenergi. Medel för ändamålet harliksom tidigare beräknats under anslaget Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling (E 1). Efter samråd med statsrådet , som tidigare denna dag (prop. 1973: 1 bil. 10 s. 410) behandlat fråganom formema för bestridande av vissa kostnader för driften vid forskningsrådens laboratorium i Studsvik, anser jagdet inte föreligga förutsättningar att låta bolaget överta ansvaret förverksamheten vid laboratoriet den . Bolagets uppdragsverksamhet harexpanderat kraftigt och tillfört bolaget betydande inkomster.Dessa hänför sig framför allt till bestrålningsuppdrag från in- och utiändskaföretag och organisationer. På grand av hård intemationeU konkurrensär prisnivån för vissa produktgrapper pressad. Det har medfört lågkostnadstäckning för en del av bolagets tUlverkning. Jag finner det angelägetatt bolaget med särskild uppmärksamhet följer kostnadsutvecklingen för sininstmment-tUlverkning. Bolaget svarar f. n. för av desvenska isotopleveransema. I skrivelse har bolaget lagtfram förslag angående bl. a. tillverkningen av radioaktiva isotoper förmedicinskt brak. Jag är inte beredd att nu ta stäUning till förslaget. Under åberopande av vad jag anfört i detföregående hemställer jag att Kungl. att till Atomenergiverksamhet inomAktiebolaget för /74 anvisa ett reservationsanslag av49 . 1971/72Utgift 4 394 497 1972/73 Anslag 4 240 000 1973/74Förslag 5 200 000 Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 92 Från anslaget bestrids främst Sverigeskostnader för deltagande i verksamheten inom det Internationellaatomenergiorganet (lAEA), kostnader för vissa projekt inom det av bUdadeatomenergiorganet (, tidigare ) och för nordiskt samarbete påatomenergiområdet. I övrigt bestrids från anslaget bl. a. resekostnader m. m.i samband med intemationella atomenergisammanträden. De största kostnaderna hänför sig tUl medverkan iNEA-projekten . Utgifter för resp. budgetår redovisas iföljande sammanställning (i 1 000-tal kr. 1, L\EA En närmare redogörelse för vissa avprojekten har lämnats i prop. 1970: 1 (bU. 15 s. 99). AB Atomenergi har redovisat vissa förslagbeträffande medelsbehovet för /74 enligt följande. bidrag tUl reguljärabudget och allmänna fond samt kostnader för dokumentationssystemet harberäknats med ledning av styrelsens förslagtUl generalkonferensen . a. beräknas bidraget för öka med . bidragenligt treårsavtal den 1 januari 1970den uppgår tUltotalt 2,3 mUj. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande har avtal slutits ömförlängning av samarbetet. bidrag enligt det nya avtalet, som avserperioden den 1 januari 1973den , utgör sammanlagt 2,7 milj. kr. bidragenligt treårsavtal den 1 april 1970den uppgår sammanlagt tUl 3,8 milj. kr. Med stöd av Kungl. bemyndigandeden har avtal träffats om förlängning av samarbetet. Sverigesbidrag enligt det nya avtalet, som avser tiden den 1 aprU 1973den , utgör totalt 4,7 milj. kr. Beloppet avserhuvudsakligen kostnader för nordiskt samarbete på kärnenergiområdet och försvenskt deltagande i en nordisk arbetsgmpp rörande reaktorsäkerhet. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 93 Beloppet avserkostnader för visst internationellt samarbete (jfr prop. 1972: 1 bU. 15 s. 79). Beloppetavser bidrag till en gemensam europeisk studie beträffande fömtsättningama för attuppföra en anläggning för urananrikning i . Atomenergi beräknarpreliminärt medelsbehovet tUl . för /73 och 450 000kr. för /74. Beloppet avserkostnader för dels resor, dels anordnande av konferenser m. m. De arbeten som med svenskt stöd ochenligt långsiktiga åtaganden bedrivs på NEA-projekten , Dragon ochEurochemic utgör för delvärdefulla komplement till det inhemska utvecklingsprogrammet. Avtal har underår 1972 träffats om förlängning av samarbetet rörande Halden- ochDragonprojekten för ytterligare en treårsperiod. Det nordiska samarbetet på atomenergiområdet har givit positiva erfarenheter. Vid min anmälan av anslagetAtomenergiverksamhet inom AktiebolagetAtomenergi för /73 (prop. 1972: 1 bU. 15 s. 79) har jagredogjort för frägan om fortsatta insatser på snabbreaktorom-rådet. I enlighetmed vad jag därvid förordat bör eventuella informationsavgifter bestridas frånförevarande anslag. Atomenergi har den 10 oktober 1972träffat överenskommelse med vissa utiändska företag om ett svenskt deltagande iett intemationellt samarbetsprojekt på urananrikningsområdet (Eurodif).Projektet avser studier av fömtsättningama för att iVästeuropa uppföra en gemensam stor gasdiffusionsanläggnlng för urananrikning.Sedan denna förstudie utförts, får frågan om svenskt engagemang på detta områdeprövas i vederbörlig ordning. Kostnaderna för Atomenergis medlemsbidragberäknas nu tUl ca , varav cirka hälften skall inbetalas underinnevarande budgetår. I enlighet med vad jag anfört i prop. 1972: 57 angåendeSveriges försörjning med kärnbränsle (s. 31) bör medel för ändamålet kunnadisponeras från förevarande anslag. Detta Innebär, att anslaget kan komma attöverskridas med motsvarande belopp innevarande budgetår. Jaghemställer att Kungl. att tUlInternationellt atomenergisamarbete för /74 anvisa ett förslagsanslag av 5 200 000kr. Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran 1971/72Utgift 8100 000 Reservation 1972/73 Anslag 6 000 000 1973/74Förslag 2 500 000 Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 94 Från anslaget bestrids bl. a. kostnademaför ett utvecklingsarbete rörande utvinning av uran i . Arbetet syftartill att genom utvecklingsarbete ianslutning tUl AB Atomenergis uranverk i ge underlag för ettbeslut om en eventuell framtida produktion av uran ur de mellansvenskaskiffrarna. För att bekräfta utvecklingsmöjlighetema och undersöka deekonomiska fömtsättningarna för en exploatering av Ran-stadfyndigheten harAtomenergi ingått ett samarbetsavtal med . skall parterna med delad finansiering gemensamt bearbeta frågorna och ta stäUning tillden fortsatta verksamheten (prop. 1972: 57, NU 1972: 39, rskr 1972:200). Medelfrån anslaget används även för att finansiera arbeten på att preliminärt bedöma exploateringsförutsättningarnaför uranmalmer, som påträffas utanför Ranstadsområdet. För Atomenergis statsfinansieradeverksamhet har bolaget lagt fram ett förslag tiU plan för femårsperioden1973/741977/78. Planen behandlar bl. a. uranförsörjnmgen och har i korthetredovisats under anslaget Atomenergiverksamhet inom Aktiebolaget (E14). Bolagethar bedrivit tekniskt utvecklingsarbete och undersöktförutsättningarna att utnyttja de stora men låghaltiga uran-tillgångarna i demellansvenska skiffrarna. Arbetet har enligt bolaget varit framgångsrikt frånteknisk synpunkt och har bekräftat att uranfyn-digheterna vid kan bli av betydelse för 1980-talets bränsleförsörjning. Bolagetuppskattar medelsbehovet för /74 tUl 2,5 mUj. Jag beräknar Atomenergis medelsbehov förRanstadsarbetena under /74 tUl 2,2 milj. kr. Liksom börinom ramen för detta anslag finnas möjlighet att finansiera arbeten förpreliminär bedömning av exploaterLngsfömtsättningar för andra uranmalmstyper,som kan komma fram vid inhemsk prospektering. Kostnaden härför beräknar jag tUl300 . Anslaget bör alltså tas upp med 2,5 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Utvecklingsarbete rörandeutvinning av uran för /74anvisa ett reservationsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1972/73 Anslag 13 206 000 1973/74 Förslag 20269 000 Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 95 Statens delegation för rymdverksamhet,som inrättades (prop. 1972: 48, NU 1972: 37, rskr 1972: 216),har tUl uppgift att svara för utformning och organisation av den svenskarymdverksamheten. Det åligger delegationen att i samverkan med berörda myndigheter,institutioner och företag samordna tillämpnings- och grundforskningsverksamhetsamt att ställa samman och redovisa underlag för statsmakternasställningstaganden och långsiktiga planering av svensk rymdverksamhet. Delegationen är svenskt beredningsorgan för kontaktermed den europeiska rymdforskningsorganisationen (ESRO) och andrainternationella rymdorganisationer. Den har från och styrelsen för teknisk utveckling (STU) tagit över uppgiftenatt fördela de för den inhemska rymdverksamheten tillgängUga resurserna. Delegationen består av nio ledamöter.Kungl. Maj:t har utfärdat instmktion för delegationen. Delegationensverkställande uppgifter har anförtrotts ett statsägt aktiebolag. Bolaget har till uppgift att verkställadet svenska sondraketprogrammet, svara för driften av sondraketförsöksplatsenESRANGE, svara för vissa sekretariats- och utredningsuppgifter åt delegationensamt vidtaga åtgärder för att främja internationell marknadsföring av svensk rymdteknisk kompetens vid företag och statligainstitutioner. Rymddelegationens verksamhet bedrivsenligt programbudgetprinci-per med t. v. följande program och delprogram. Program 1.Myndighetsuppgifter Delprogram: c) ÖvrigintemationeU rymdverksamhet a) Deltagande i ESRO:svetenskapliga program c) Nationellrymdforskning (sondraketverksamhet m. a) Deltagande i ESRO:sgrundprogram b) Deltagande i ESRO:stUlämpningsprogram Delprogrammen 3a och 3b avser deltagandei ESRO:s grund- och tUlämpningsprogram enligt beslut (prop. 1972: 48, NU 1972: 37, rskr 1972: 216). Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet Delegationens verksamhet under program 1och 3 finansieras från dels förevarandeanslag, dels vissa bidrag från industrin, dels reservationsanslaget Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Verksamhetenunder program 2 finansieras från dels anslag under åttonde huvudtiteln (prop.1973: 1 bil. 10 E 48 och E 51), dels reservationsanslagetStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, dels vissabidrag från ESRO. En redovisning för finansieringen har lämnats i prop.1972: 48 (s. 36). 1972/73» 1973/74 Beräknar Belopp i 1 000-tal kr. Avgår beräknade bidrag från industrin 1 Beräknat enligt prop. 1972: 48, NU 1972: 37, rskr1972: 216. Delegationen beräknar kostnadema /73 till , vilket motsvarar kostnaderna för denverksamhet som /72genomfördes inom utrikes-, utbildnings- och industridepartementen, svenska ,statens naturvetenskapliga forskningsråd, STU och Rymdtekniska gruppenvid AB Teleplan, vartUI kommer kostnadernaför de uppgifter som tillkommit sedan delegationen inrättades. /74 föreslår delegationen att främstbevakningen av ESRO:s tillämpningsprogram ökas. Med hänsyn även tillkostnadsutvecklingen beräknar delegationen kostnadema under detta program förnästa budgetår till sammanlagt . Delegationenföreslår ingen förändring i deltagande i ESRO:s grundprogram och tillämpningsprogram.Kostnaderna beräknas för innevarandebudgetår tiU . För /74 beräknas kostnadematill . För nationeU rymdtillämpningsverksamhet avseende fjärranalys Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 97 (remote sensing) har delegationen disponerat . från anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling. Beloppet bör nästa budgetår ökas med . Genom tiUkomsten avstatens delegation för rymdverksamhet har resurserna på rymdområdet samordnatsoch ett effektivt instrument skapats för handlande på detta område. Fortsatta överläggningarinom den europeiska rymdkonferensen har lett till enighet omönskemålet av en rationalisering bl. a. genom en samordning av nationellaverksamheter med det gemensamma europeiska programmet. Konferensens avsikt ärvidare att under loppet av skapa en enda gemensam europeiskorganisation som väsentiigen torde komma att bygga på ESRO. De ESRO-program somSverige deltar 1 väntas inte komma att bli påverkade genom den avseddaomorganisationen. Delegationens förslagavseende bidrag tiU ESRO:s tillämpningsprogram under programmetRyindtiUämpningar följer de riktlinjer som godkänt . Jaggodtar delegationens beräkning i detta stycke. Medel för nationell rymdteknisktillämpningsverksamhet, som f. n. avser fjärranalys (remote sensing), har jagberäknat under anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling (E 1). har den 29september 1972, med förbehåll för godkännande, undertecknat ettavtal om ett meteorologiskt satellitprojekt (prop. 1972: 48 s. 28). Jagförordar att Kungl. Maj:t föreslår att godkänna detta avtal. Under programmetMyndighetsuppgifter beräknar jag ökade medel särskUt för uppföljning av ESRO:stillämpningsprogram samt för ökade kostnader för delegationens administration.Uppföljningen av ESRO:s tillämpningsprogram bör genomföras i nära samarbete medberörd svensk industri. Vid delegationen finns f.n. en tjänst för verkställande ledamot med arvode motsvarande lönen i lönegradC 2. Denna tjänst bör bytas ut mot en extra ordinarie tjänst i samma lönegrad,personlig för departementsrådet . . Jag hemställer att Kungl. 1. bemyndiga Kungl. Maj:tatt vid statens delegation för rymdverksamhet inrätta en tjänst förverkställande ledamot i 2, 2. godkänna det den 29september 1972 undertecknade avtalet om ett meteorologiskt satellitprojekt, 3. tiU Europeisktrymdsamarbete m. m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 7 Ri/;sdagen 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 98 Nordisk fond för teknologi och industriellutveckling Nytt anslag (förslag) 4 500 000 fastställdeslutiigt vid sammanträde i ett handlingsprogramför det fortsatta nordiska samarbetet på bl. a. det industri- ochenergipolitiska området. I handlingsprogrammet ingår att en nordisk fond förteknologi och industriell utveckling skall upprättas. Fonden skall främjateknisk och därmed sammanhängande forskningoch utvecklingsarbete av gemensamt intresse för två eller fleranordiska länder. Vid starten avses fonden bli tillförd 10 mUj. svenska kr.,varav skall svara för 4,5 milj. kr., eftersom ländernas bidragförutsätts utgå i förhållande till bruttonationalproduktens storlek i resp.land. Enighet har vidare uppnåtts om att fonden i allt bör tillföras 50 milj.svenska kr. och att ministerrådet skall kunna fatta beslut inom denna ram. Vidförhandlingarna i ministerrådet har förutsatts att fonden senare efter behovskall kunna tillföras ytterligare medel. Utöver att lämnabidrag tUl finansieringen av forskningsprojekt inom fondens verksamhetsområde skall fondenkunna ställa garantier eller lämna lån på fördelaktiga villkor. Det skall ocksååligga fonden att stödja internationella projekt av gemensamt nordisktintresse, om detta kan anses önskvärt från nordisk synpunkt. Fonden skall ledasav en styrelse bestående av sex medlemmar.Av dessa skall vart och ett av de nordiska länderna utse en medlem,medan en medlem utan rösträtt skall utses av Nordforsk, som är ett nordisktsamarbetsorgan på det tekniska och därtill angränsande naturvetenskapligaområdet. Härigenom avser man att säkerställa en samordning mellan fondens ochNord-forsks verksamhet. skall fastställa allmännariktlinjer för fondens verksamhet. skall vidare besluta om de allmänna prioriteringar som skalltUlämpas i fondens verksamhet. Vid Nordiska ministerrådets nyssnämndasammanträde beslöts vidare att medel för fondens verksamhet underförutsättning av riksdagarnas godkännande skulle ställas till förfogande fr.o. m. och att en interimistisk fondstyrelse skulle utses avregeringarna och Nordforsk före . har låtit utarbetaett förslag till stadgar för fonden. Förslaget har bilagts den berättelserörande det nordiska samarbetet som Nordiska ministerrådetutarbetat till tjugoförsta session. avser attanta stadgar för fonden i samband med session. Stadgarna kommerdärefter att redovisas för . För bidragtill en nordisk fond för teknologi och industriell utveckling, vilket /74 alltså avses utgöra 4,5 milj. kr.. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 99 böri riksstaten uppföras ett särskilt reservationsanslag. I avvaktan på attstadgarna för fonden m. m. kan redovisas för , bör anslaget tas uppmed preliminärt belopp. Jaghemställer att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Nordisk fond för teknologi ochindustriell utveckling för /74 beräkna ettreservationsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 100 I samband med budgetreformen blevdåvarande domänsty-relsen affärsdrivande verk. Den nuvarande benämningendomänverket, som gemensam beteckning fördomänstyrelsen och den lokala skogsförvaltningen, tillkom . Ibeslut av riksdag (prop. 1968: 103, JoU 1968: 32, rskr 1968: 269)fastställdes vissa nya riktiinjer för domänverkets verksamhet. Enligt dessaskall verket med sikte på ett gott ekonomiskt utnyttjande driva skogsbruk påden fasta egendom som hör till domänverkets fond, i övrigt förvalta denna egendomoch andra tillgångar som hör till fonden samt förvalta och öva tiUsyn övervissa andra allmänna skogar och ecklesiastika boställens skogar. Det statligaskogsbruket skall drivas uthålligt, affärsmässigt och effektivt. beslut syftade också tUlsamordning av statens skogsbruk ochskogsindustri. Det gemensamma målet för verksamheten vid domänverket ochAB Statens skogsindustrier () skall vara att åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte och därvid presteraett ur företagsekonomisk synvinkel rimligt årsresultat. Fr. o. m. leds domänverket av ensärskild verksstyrelse. Denna består av chefen för domänverket, verkställandedirektören i och fyra andra ledamöter som Kungl. Maj:t utser särskilt. Styrelsen består tUl övervägande del avsamma personer som ingår i ;s styrelse. Detta långtgående personsamband istyrelserna är ett viktigt led i samordningen mellan de båda företagen. Chef för domänverket är engeneraldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Verkets centralaförvaltning är uppdelad på fem huvudenheter:försäljningsavdelning, driftsavdelning, rationaliseringsavdelning,ekonomiavdelning och personalavdelning. Den lokala skogsförvaltningenär indelad i 8 distrikt, vilka i sin tur är uppdelade i sammanlagt 68 reviroch 3 domänområden. har statsmakterna fattatbeslut om omlokalisering av verkets centrala förvaltning tUlFalun/Borlängeområdet (prop. 1971: 29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196). Antalet anställda inom domänverket de senastefem åren framgår av följande sammanställning. 1967 1968 1969 1970 1971 Anställda 8 000 7 450 6 990 7 140 6 800 Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 101 Domänverketsskogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällens skogar och nationalparkerna, uppgår till i runt tal4 milj. hektar produktiv skogsmark, varav ca 0,5 milj. hektar är belägnaovanför skogsodlingsgränsen. Verketsskogsmarksinnehav utgör av landets produktiva skogsmark. försäljning avskogsprodukter består av skog på rot och upparbetat virke. Efter hand har enförskjutning skett från rotförsäljningar mot egna avverkningar främst beroendepå önskemålet att tiU skogen knyta fast personal. försäljning av virke underde framgår av följande sammanställning. 1967 1968 1969 1970 1971 Milj.m'sk 7,6 8,1 8,3 8,5 8,6 Av den totala försäljningen på8,6 milj. skogskubikmeter utgjordes 0,7 milj. av rotförsäljning, medanåterstående 7,9 milj., bestod av upparbetat virke. ekonomiska ställning underåren 19671971 framgår av följande sammanställning (i milj. 1967 1968 1969 1970 1971 Omsättningstillgångar exkl. lager och varor iarbete FysiskaanläggningstUlgångar FinansieUa anläggningstillgångar Eget kapital (statskapital) ' Inkl. redovisad vinst att inleverera till staten. Det bokförda värdet av verkets skogs- ochjordbruksfastigheter uppgick tiU 430 milj. kr. Motsvarandetaxeringsvärde uppgick tUl 1 784 milj. kr. Bland anläggningstillgångarna ingåraktier i och ,AB skogar, , Alsterfors Skogs- och , och AB Södertomter tillsammansbokförda med ett värde av 46 milj. kr. Den stora ökningen av bokföringsvärdet för fysiskaanläggningstUlgångar meUan hänför sig till denuppskrivning av dessa tillgångar som skeddevid utgången av i samband med ändrade regler för avskrivningar.