prop · FW0315 · 1973-12-31 00:00:00 — Det böranmärkas att rättigheterna enligt 26 § andra stycket i motsats till dem i 3 §fritt kan efterges och överlåtas. Slutligen bör nämnas att i den av mig föreslagna 24a § tagits upp en bestämmelse om att allmän handling utan hinder av upphovsrättskall tillhandahållas i den ordning 2 kap, TF stadgar. Denna bestämmelse hartUlämpning också på handlingar som avses i 9 §, Paragrafen innehåUer bestämmelser om rätt att tamed verk i vissa reportage genom ljudradio, television eller film. Enligtgällande lydelse får vid återgivande genom nämnda medier av dagshändelser tasmed korta avsnitt av verk som framförs eller visas som ett led idagshändelsema. Föratt nå överensstämmelse med den nya lydelsen av art, lObls. i Bemkonventionenhar vissa ändrmgar gjorts i paragrafen. Sålunda har tUlämpningsområdet ändratsfrån "återgivande av dagshändelse" tUl "information omdagshändelse". Detta uttryck får anses något vidare än det som användsi lagtexten och omfattar t. ex. även program av kommenterande karaktär. Vidarehar uttrycket "framföres eller visas" bytts ut mot uttrycket"höres eller synes". Det nuvarande uttrycket för nämligen tankennärmast till åtgärder genom vUka verket görs tUlgängligt för åskådaren, medanmotsvarande uttryck i konventionen knyter an till hur denne uppfattar verket Ilagtexten har vidare begränsningen till "korta avsnitt" ersatts av uttrycket"i den omfattning som betingas av informationssyftet". Också dennaändring är föranledd av den nya konventionstexten. Jag vill emellertid här änen gång framhålla att Informationssyftet bara i undantagsfall motiverar annatän korta avsnitt, Slutiigenhar paragrafen gjorts tillämplig också på trådöverföring. Detta har skett genomanvändning av samma uttryck som i 45 §, nämligen "direktöverföring". Härmed avses t. ex, ett sådant fall som att ett framträdandei en lokal genom tråd överförs tUl en annan lokal, Iparagrafens första stycke har tagits upp de regler som föreslås gälla försådana hos myndighet upprättade handUngar som inte omfattas av 9 § förstastycket, dvs, andra allmänna handlmgar än författningar, beslut eUer yttrandenav myndighet. Enligt gällande lydelse innehåller paragrafen bestämmelser omrätt till återgivning av vad som muntiigen eller skriftligen anförs införmyndighet m, m. Som anförts i den allmänna motiveringen behålls dessabestämmelser principiellt oförändrade. De har tagits upp i attdra stycket avparagrafen med bara en redaktionell jämkning. Handling anses enligt 2 kap. 5 § TF upprättad närden expedierats eller, om expedition inte äger mm, när det ärende tiU vilkethandlingen hänför sig blivit slutbehandlat. I24 § första stycket första punkten URL föreskrivs till en början som huvudregelatt annan hos svensk myndighet upprättad handling än som avses i 9 § förstastycket får återges utan upphovsmannens samtycke. Enligt vad som anförts i denaUmänna motiveringen innebär detta att upphovsmannen har kvar sin s, k, ideellarätt till verket. enligt3 § att vid återgivande av verket upphovsmannens namn skaU anges i denomfattning och på det sätt som god sed kräver och att verket inte får ändraseller göras tiUgängligt för allmänheten på ett sätt som är kränkande förupphovsmannen. Vidare blir reglerna i 26 § andra stycket tUlämpliga. EnUgtdessa skall vid återgivande enligt bl, a, 24 § källan nämnas i sammaomfattning som i fråga om upphovsmannens namn och vidare får verket inte ändrasi vidare mån än som krävs för den medgivna användningen. Från den nu angivna huvudregeln i första punktengörs i andra punkten undantag för vissa särskUda kategorier av handlingar somi princip inte är föremål för någon inskränkning i fråga om detupphovsrättsliga skyddet, dvs. som inte får återges utan samtycke. Som en första kategori bland de handlingar som pågmnd av undantagsbestämmelsen i första stycket andra punkten tillförsäkrasfuUstän-ligt upphovsrättsligt skydd har tagits upp officiell karta. Som jag närmareutvecklat vid 9 § är det en fömtsättning för skydd att kartan är att anse somett verk i URL:s mening. Den andra kategori som föreslås skola erhållaupphovsrättsligt skydd är teknisk förebild. Uttrycket bör, som framhåUs ipromemorian, tolkas på i huvudsak samma sätt som motsvarande uttryck i 3 §andra stycket lagen med vissa bestämmelser mot Ulojal konkurrens. Detta innebäratt uttrycket omfattar, utom ritning, också t. ex, mönster, modell och schablon.Det bör emellertid även här framhållas att för upphovsrättsligt skydd krävs attfråga är om ett verk i URL:s mening. I andra punkten föreslås vidare skydd för verk somframställts för undervisning. Bestämmelsen avser i första hand verk somtillkommit i ren förlagsverksamhet men äger i och för sig tUlämpning även påverk som tillkommit i andra former. Kravet att verket skall ha framställts förundervisning innebär att verk som tUlkommit utan detta begränsade syfte inteomfattas av bestämmelsen, även om verket faktiskt används för undervisning. Såblir t. ex. fallet med en av myndighet utgiven upplysningsskrift om socialaförmåner eller om nytillkommen lagstiftning, A andra sidan bör inte kravet påatt verket skall ha framställts för undervisning tolkas så snävt att frånskydd utesluts alla verk som tillkommit under själva undervisningen. Vissasådana verk, t, ex, elevproduktioner vid , bör anses ingåi begreppet verk som framställts för undervisning, eftersom de i regeltUlkommer under kontinuerlig medverkan av lärare och annan personal vidundervisningsanstalten på sådant sätt att produkten i sig själv får anses haframställts för undervisningsändamål. Utanför det skyddade området bör däremotfalla vanliga skoluppsatser o. d. Det är givet att vissa gränsdragningsproblemhär kan uppkomma. Dessa torde emellertid få överlämnas tillrättstillämpningen. Begreppetundervisning har här samma innebörd som i 16 §, som handlarbl, a, om samlmgsverk till bruk vid undervisning. Jag har tidigare i samband medbehandlingen av art, 10,2, i Bemkonventionen (avsnitt 3,4,2,8) berörtinnebörden av uttrycket undervisning i 16 §, Som jag anfört där torde dettatäcka, fömtom undervisning i undervisningsanstalter, dels radioundervisningsom direkt är angiven som riktad till skolor och universitet, dels sådanfolkbildningsverksamhet som bedrivs i studiecirklar eller liknande organiseradegrupper. Begreppet undervisning kan också bli tillämpligt på statlig ochkommunal fortbildnings-verksamhet. Nästakategori som föreslås skola erhålla skydd är verk som utgör resultat avvetenskaplig forskning. Jag vill först framhålla att föremål för skyddet inteär det vetenskapliga resultatet som sådant utan bara den litterära form i vUkendet framlagts (SOU 1956: 25 s, 65), Forsk-nmgsresultat läggs stundom fram isådan form att de faller under den föreslagna 9 §, t, ex, när en vetenskapligundersökning redovisas i ett utredningsbetänkande, I dessa fall åtnjuter verketsåledes inte skydd. I begreppet "vetenskapUg forskning" får ansesligga att det behandlade ämnet har en viss svårighetsgrad och att de däruppkommande frågoma behandlas med en viss självständighet. Som framhåUits idepartementspromemorian faUer därför utanför begreppet t. ex, en enkelpresentation av ett statistiskt material som utvalts och bearbetats eftergängse principer eUer en populärvetenskaplig framställning av tidigare kändafakta eUer idéer. Ävenalster av bildkonst som tagits in i en av myndighet upprättad handling föreslåsskola få skydd. Sådant förordas också för musikaliskt verk och diktverk somingår i sådan handUng, I fråga om dessa typer av verk vUl jag 1 huvudsakhänvisa till vad jag anfört vid 9 § andra stycket första punkten. Skyddet förmusikaliska verk och diktverk kan få betydelse för t, ex. Svenskt visarkivssamlingar av inspelningar. Även dialekt- och ortsnamnsarkivens inspelningartorde i viss omfattnnig få skydd enligt dessa regler. Skydd ges vidare för verk varav exemplar i sambandmed affärsverksamhet genom myndighets försorg tillhandahålls allmänheten. Begreppet affärsverksamhet får anses omfatta,fömtom sådana fall där verksamheten drivs i rent vinstsyfte, även desituationer där meningen bara är att verksamheten i stort sett skall bära sig.Bestämmelsen tar främst sikte på myndighet som direkt är affärsdrivande men denbör tillämpas också då bara en viss del av myndigheten driver affärsverksamhet,t. ex, i form av förlagsrörelse eller på annat sätt. Det avgörande förbestämmelsens tillämpning är att alstret tillhandahålls allmänheten i sambandmed affärsverksamhet. Är detta krav uppfyllt är det å andra sidan utanbetydelse huruvida ersättning för exemplaren skall betalas. Bestämmelsen skallnämligen tillämpas även om själva exemplaren såsom fallet kan vara med vissatidskrifter, tillhandahålls gratis t, ex, i samband med att man mot betalninganlitar myndighetens tjänster. I andra stycket har som tidigare påpekats tagitsupp innehållet i den nuvarande 24 § med en smärre redaktionell jämkning. Att allmän handling utan hinder av upphovsrättskall tillhandahållas i den ordning 2 kap. TF stadgar framgår av 24 a § i mittförslag, I denna paragraf föreskrivs att allmän handlingutan hinder av upphovsrätt skall tUlhandahållas i den ordning 2 kap, TF anger. Sättet för tillhandahåUande av allmän handlingregleras främst i 2 kap, 8 § TF. Enligt denna bestämmelse skall allmänhandling, som inte skall hållas hemlig, på begäran genast eller så snart skekan utan avgift tillhandahållas den som för läsning eller avskrivrung påstäUet vill ta del därav. Han äger också mot fastställd avgift få avskrift avhandlingen. Skyldighet att tillhandahålla handling på stäUet skall dock inteföreUgga om betydande hinder därför möter. Regeln i 24 a § äger tUlämpning både på allmännahandlingar som omfattas av 9 § och på sådana som omfattas av 24 §, Genom en hänvisningi 49 § URL har den också gjorts tiUämplig på handling som innehåller katalog,tabell eller annat dylikt arbete. När det gäUer till-lämpningen av 24 a § påhandUngar i egentlig mening torde den inte kräva några kommentarer utöver vadsom anförts i den allmänna motiveringen. Som har anförts i den allmänna motiveringen ärbestämmelsen tUl-lämplig också på inspelningar som är att anse som allmännahandlingar. Frågan uppkommer då på vUket sätt inspelningarna i enlighet med bestämmelsernai 2 kap, TF skall tUlhandahållas allmänheten. Problemet kan ha stor praktiskbetydelse t. ex, när det gäller Svenskt visarkivs eller Dramatiska institutetsinspelningar av t, ex, musikaUska eller dramatiska verk. De sätt på vilka eninspelning av sådana allmänna handlmgar kan tUlhandahållas enligt 2 kap. TFtorde vara uppspelning på stället samt framställning och utiämnande av kopia. Ifräga om uppspelning som närmast torde vara att anse som offentligtframförande innebär 24 a § bara en inskränkning i verkets upphovsmansensamrätt att förfoga över verket. Offentligt framförande av en inspelning påannat sätt än genom radio- och televlslonssändnlng är nämligen enligt URL inteunderkastat den utövande konstnärens eller framställarens bestämmande. I frågaom kopiering av inspelningar har i princip den utövande konstnären, den somframställt inspelningen och om inspelningen skett från en radio- ellertelevisionsutsändning sändarföretaget rätt att förbjuda kopiering. Sådanrätt tiUkommer i princip också upphovsmannen till det inspelade verket. Genomatt 24 a § görs tUlämplig också på utövande konstnärer m, fl. innehavare av s,k, närstående rättigheter, kommer bestämmelserna om dessa konstnärersrättigheter inte att utgöra hinder mot att inspelningar kopieras för atttillhandahållas i enlighet med bestämmelsema i 2 kap. TF. Paragrafen innehåller föreskifter om spridning ochvisning av konstverk. Enligt första stycket första punkten i den nugällande lydelsen får, sedan upphovsmannen överlåtit exemplar av konstverkeller verket utgivits, exemplar som överlåtits eller omfattas av utgivningenspridas vidare samt verket visas offentiigt. Enligt första stycket andrapunkten får verket också tas med vid inspelning av film eller televisionsprogram,om återgivningen är av underordnad betydelse med hänsyn tiU fUmens ellerprogrammets innehåll. I andra stycket ges regler om rätt att avbilda utställteller saluhållet konstverk i katalog etc, och om rätt att avbilda konstverk somär stadigvarande anbragt utomhus. Enligt tredje stycket får byggnad frittavbUdas, Som anförts i den aUmänna motiveringen bör frånhuvudregeln i första stycket första punkten om rätt tUl fri visning undantaggöras för visning genom film eller i television. Vissa inskränkningar i upphovsmannensensamrätt i detta hänseende är emellertid påkallade. Det förefaller därvidlämpligt att knyta an tUl den reglering som enligt nuvarande första stycketandra punkten gäUer för inspelning av film eller televisionsprogram, I enlighet med det anförda har som ett förstastycke i paragrafen tagits upp den nuvarande bestämmelsen i första stycketförsta punkten om fri visning med det tillägget att visning genom film eUer itelevision undantagits. Den praktiska konsekvensen av den nya regeln är att upphovsmanneni princip får ensamrätt att bestämma över sådana former för visning. Uttrycket"genom film" omfattar visning av fUmen såväl på biograf som itelevision. Vidare innebär den föreslagna lydelsen att all visning genom filmi princip kräver tiUstånd. Detta gäller vare sig verket redan finns inspelat påfilm eller om visningen förutsätter att ett särskUt "exemplar" avverket framställs genom att det tas upp på fUm. I sistnämnda faU gäller docktolkningsregeln i 39 § att medgivande av rätt till inspelning även medför rätttUl visning, om inte annat överenskoms. Någon ändring i detta hänseende avsesinte med den föreslagna regeln i 25 § första stycket. Någon ändring iradio-eller televisionsföretags rätt att göra s, k. efemära inspelningar enligt22 § åsyftas inte heller. Uttrycket "i television" kommer medhänsyn till vad som sagts huvudsakligen att omfatta direktsändning. Upphovsrättsligt sett omfattar begreppet televisionbara sändning som sker genom radiovågor utan förmedling av tråd. Sådana fall,t. ex. konstauktioner, där bilder av saluhållna konstverk genom kabel direkt överförstill televisionsskärmar i en annan lokal, är därför inte television i URL:smening. Enligt min mening talar starka sakliga skäl för attvisning av konstverk skall vara fri, när den sker under sådana förhållanden,eftersom den ju oftast bara avser att göra verken tillgängliga för en publiksom av utrymmesskäl inte kan vara närvarande i själva den lokal där verkenfinns. Något hinder mot att frige sådan visning föreUgger inte enligtBemkonventionen, Av skäl som jag nu har anfört bör man därför inte begränsamöjligheterna till att genom direkt överföring fritt visa konstverk som avses i25 § URL, Somett andra stycke i paragrafen har tagits upp den nuvarande bestämmelsen iförsta stycket andra punkten med tillägget att även visning av film ellertelevisionsprogram, vari konstverket medtagits, får ske om återgivningen är avunderordnad betydelse med hänsyn till filmens eller programmets innehåll.Ändringen får bl, a, den följden att konstverk som avses i paragrafen under denangivna förutsättningen får visas på film, däri inbegripet visning av film itelevision, även om samtycke inte föreligger enligt tolkningsregeln i 39 § URL,Har verket tagits upp på fUm med tUlämpning av andra stycket, får det enligtden föreslagna bestämmelsen också visas, eftersom både inspelning av filmenoch visning av den förutsätter att återgivandet är av underordnad betydelse medhänsyn till filmens eller programmets innehåll. Den föreslagna bestämmelsenger vidare under angivna förutsättningar rätt till visning av konstverk itelevision även annorledes än genom film, I paragrafen har slutligen gjortsvissa rent redaktionella ändringar som är föranledda av den nya uppställningenav bestämmelserna, ParagrafenInnehåller en tolkningsregel avseende filmavtal. Enligtgällande lydelse av paragrafen omfattar överlåtelse av rätt till inspelning avett litterärt eller konstnärligt verk på film även rätt att genom filmen påbiograf, i television eller på annat sätt göra verket tiUgängUgt förallmänheten. Detta gäller dock inte musikaliskt verk. För att undanröja varje tvekan om bestämmelsensräckvidd bör som förordats i den allmänna motiveringen uttryckligen anges attavtal om filmning också omfattar rätt tUl s. k, subtitiing och dubbing, Iöverensstämmelse härmed har i paragrafen tillagts att överlåtelsen av rätt tUlinspelning av verk på film även omfattar rätt att i fUmen återge talade inslagi text eller översätta dem tUl annat språk. Bestämmelsen täcker dels sådanafall där tal återges som text på samma språk, dels sådana där tal översätts ochåterges som tal eller text på annat språk. Bestämmelsen bör inte anses innefatta ett krav påatt översättning som sker tUl annat språk skall vara ordagrann. I synnerhet närdet gäller insättning av dubbat tal är det ofta nödvändigt att anpassa dettatill aktörernas läpprörelser och det kan därför vara befogat att göra vissaavvikelser från ursprungstexten. Det dubbade talet får dock inte i såhög grad skilja sig från den ursprungliga texten att dess innebörd gårförlorad, I dessa paragrafer finns bestämmelser om skydd förs, k, närstående rättigheter, I 45 § regleras skyddet för utövande konstnärersrättigheter i samband med grammofoninspelningar m, m, och i 46 § finns reglerom skydd för framställare av grammofonskivor m, m, 47 § innehåUer bestämmelserom rätt tUl ersättning för utövande konstnärer och framställare av grammofonskivorm, m, när skivan används vid radio-eller televisionsutsändning, I 48 § finnsregler om skydd för radio- eller televisionsföretags rätt och 49 § innehållerbestämmelser om rätt till kataloger, tabeller och andra sådana arbeten, varisammanställts ett stort antal uppgifter. Somförordats i den allmänna motiveringen bör vad som föreslagits beträffandeupphovsrätten till verk som innefattats i allmän handling erhålla motsvarandetillämpning på de närstående rättigheter som anges i 5 kap, I enlighet härmedhar en hänvisning till 9, 24 och 24 a § införts i 45 § tredje stycket, 46 §andra stycket, 48 § tredje stycket och 49 § andra stycket. Vidare har enhänvisning tUl 9 och 24 §§ införts i 47 § andra stycket. Att hänvisning integjorts till 24 a § i den sistnämnda bestämmelsen beror på att denna handlar omersättningsrätt och därför inte kan beröras av regeln i 24 a § om utlämnande avallmän handling. Vadförst angår utövande konstnärers rätt bör det framhållas att en förutsättningför skydd enligt 45 § över huvud taget är att framförandet avser ett verk iURL:s mening (prop. 1960: 17 s, 241), Den nu föreslagna hänvisningen innebäratt i fall då själva Inspelningen av ett sådant verk utgör en allmän handling,den utövande konstnären inte kan göra gällande större rätt än vad en upphovsmanskulle ha kunnat göra i motsvarande situation. Frågan om skydd skall ges eUerinte beror på om inspelningen som sådan har karaktären av allmän handling ochinte på karaktären hos det inspelade verket. Är t, ex. ett yttrande avmyndighet inspelat under sådana förhållanden att inspelningen inte utgör allmänhandling, åtnjuter självfaUet den utövande konstnären skydd i vanlig ordning.Om man omvänt tänker sig faUet att en inspelning utgör en upprättad allmänhandling av det slag som t, ex, enligt den föreslagna 9 § inte åtnjuter skydd,så skyddas i princip inte inspelningen även om det inspelade verket i och försig är skyddat. Hänvisningentill 9 § innebär att om t, ex, en myndighet har avgett ett yttrande i form aven inspelning den utövande konstnär som framfört det inspelade verket inte harskydd mot kopiering, dvs, mot att inspelningen överförs tUl annan inspelning.Inte heUer har han ideellt skydd enligt 3 §, Avser framförandet ett verk som ärskyddat enligt 9 § andrastycket skall däremot den utövande konstnären i princip åtnjuta vanligt skyddenligt 45 §, När det gäller redan upptagna framföranden är emellertid skyddetenligt 45 § begränsat till att han får motsätta sig kopiering. Enligt denföreslagna 9 § andra stycket får emellertid kopiering ske utan samtycke. Verkanav hänvisningen blir därför i själva verket begränsad till att den utövandekonstnären får ersättning i den omfattning som anges i 9 § andra stycket.Ersättning utgår t, ex, inte när kopieringen sker i samband med myndighetsverksamhet. Konstnärensideella rättigheter skall iakttas vid fri kopiering av skyddade inspelningar.Detta följer av hänvisningen i 9 § till bestämmelserna i 26 §. HänvisningentUl 24 § innebär i fråga om inspelningar som är "upprättade" inommyndighet att de som huvudregel får kopieras utan den utövande konstnärenssamtycke. Om inspelningen har samma karaktär som de verk som har fullt skyddenligt 24 § första stycket andra punkten, t, ex, om inspelningen harframställts för undervisning eller för att exemplar därav i samband medaffärsverksamhet genom myndighets försorg skall tillhandahållas allmänheten,har emeUertid den utövande konstnären skydd mot att inspelningen kopieras. Avhänvisningen till 24 § följer vidare att den utövande konstnären har skydd ifråga om inspelningar som har getts in till myndighet. Undantag gäller ominspelningen t. ex. är att anse som ett anförande inför myndighet eller ominspelningen har getts in som bevis, I de fall som motsvaras av reglerna i 24 §får inspelningen i motsvarande omfattning återges, dvs, kopieras, utansamtycke. Hänvisninghar vidare gjorts tUl 24 a § enligt vilken allmän handling utan hinder avupphovsrätt skall tillhandahållas i den ordning 2 kap, TF föreskriver. Jag 24 a § närmare berört förhållandet meUan denna bestämmelse ochinspelningar. Vadsom nu sagts om skydd mot kopiering gäller i tillämpliga delar också I fråga omden rätt som framställare av grammofonskivor m. m. och radio- ellertelevisionsföretag har till inspelningar som utgör allmänna handlingar. Vadangår radio- eller televisionsföretags rätt kommer reglema bara att gälla sådanafall där en radio- eller televisionsutsändning har spelats in så attinspelningen utgör en allmän handling. Hänvisningar till 9, 24 och 24 a §§innebär att inskränkningarna i upphovsrätten enligt dessa paragrafer gesmotsvarande tiUämpning på de nämnda rättighetema. När det gäller ersättningsrätten för utövandekonstnärer och framställare av grammofonskivor m. m. enligt 47 § innebärhänvisningen till 9 och 24 §§ i huvudsak att ersättningsrätt inte föreliggervid utsändning av vissa mspelningar, nämligen sådana som är att anse somhandlingar vilkas återgivande är fritt enligt de nämnda paragraferna. Vadangår skyddet för katalogarbeten m. »i, i 49 § innebär hänvis- ningentUl 9, 24 och 24 a §§ att rätten till sådant arbete får vidkännas sammainskränkningar som i motsvarande fall skulle ha gällt för rätten till ettupphovsrättsligt skyddat verk. I 58 § finns bestämmelser om att Stockholmsrådhusrätt är exklusivt forum bl, a, för vissa mål om ersättning enligt URL. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen börsamma forumregel gälla i mål om ersättning enligt den av mig föreslagnabestämmelsen i 9 § andra stycket. En regel härom har införts i 58 §. I dennahar vidare ordet "rådhusrätt" utbytts mot "tingsrätt" och med anledning av att 19 § första stycket föreslås upphävt hänvisningen tilldetta lagrum utgått, I paragrafen ges bestämmelser omtillämpningsområdet för URL med hänsyn till verkens ursprung. Enligt nu gällande lydelse av 60 § första stycketskall vad i URL föreskrivs om upphovsrätt tillämpas på verk av den som ärsvensk medborgare eller har hemvist i , på verk av sådan statslös eUerflykting, som här har sin vanliga vistelseort, och i övrigt på verk som förstges ut i , Detsamma gäller i fråga om här utfört byggnadsverk ochkonstverk som infogats i här belägen byggnad. I 60 § andra stycket föreskrivsatt reglerna i 50 och 51 §§ skall äga tiUämpning på varje litterärt ellerkonstnärligt verk, oberoende av dess ur-spmng. Dessa regler avser skydd förtitel, pseudonym och signatur samt skydd mot att verk återges på ett sätt somkränker den andliga odlingens intressen.