prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Detta antagande baseras på enberäknad tillväxt av den totala produktionen och en årlig prisstegringmed . Den antagna tillväxten av lönesuraraan ligger tUl grund förberäkningarna av inkomstskatt och mervärdeskatt. Övriga statsinkomster har iflertalet fall framskrivits med hjälp av andra raetoder. De beräknade förändringarnai statsinkorasterna under angivna fömtsättningar framgår av tabell 10. Enligtkalkylen kommer statsinkomsternas tillväxt att minska från underperioden /681971/72 tUl /741977/78. Ävstor betydelse för statsinkomsternas utveckling är förändringama underinkomstskattetildn. Inkomstema på denna titel bestäms av nettot mellan statensbmltouppbörd av frärast preUrainär A- och B-skatt särat inbetalningar avkvarstående skatt och fyllnadsbetalningar å ena sidan och utbetalningar avkoraraunalskatleraedel och överskjutande Statsinkomsternas utveckling /741977/78 i löpande priser Genomsnittligprocentuell förändring 1967/68 1971/72 1973/74 Förändring tUl Procentuellförändring 1973/74 1974/75 Inkomstskatt +11,3 21300 inkomster +10,0 25 987 Summa +11,6 61437 + 4 998 +4 341 +4 317 +3923 +23,5 + 1 000 +1 400 +1 100 +1 200 + 7,1 + 1467 +1218 +1276 +1333 + 5.6 +7465 +6959 +6693 +6456 +12,2 +16,2 + 7.4 + 4.8 skattå den andra. Som framgår av tabell 10 beräknas nettot på inkomstskattetitelnväxa betydligt snabbare /74 1977/78 än under perioden1967/681971/72. I huvudsak fmns det två förklaringar till detta. För detförsta reducerades inflödet av inkomstskatt under såväl /71 som1971/72 till följd av den skattereforra som beslutades . Totalt fördessa båda år ökade nettot på inkomstskattetiteln med ca . för de två närmast föregående åren. För detandra påverkas inkomstskattens tillväxt /741977/78 även avden tidigare nämnda omläggningen tUl beskattade förmåner vid sjukdom, arbetslöshetm. som kommer att träda i kraft fr. o. m. . Mervärdeskattenär beroende av ökningen av konsumtionen av mer-värdeskatteplifctiga varor,vilken i sin tur sammanhänger med bl. a. stegringen av den totala lönesumman.Med hänsyn till bl. a. den statliga skatteskalans progressivitet förutses dentotala köpkraften, och därmed inkomster från mervärdeskatten, öka i någotlångsararaare takt än hushållens nommdla inkomster. Blandstörre inkomstposter under övriga inkomster kan noteras att inkomstema avallmän arbetsgivaravgift beräknas öka med ca 450 milj. kr. Skatt påsprit och vin beräknas trendmässigt öka med ca 70 raUj. SlutUgenkan nämnas att inkomstema från statens kapitalfonder beräknas öka med 250300mUj. Bostadslånefonden svarar fÖr den större delen av ökningen. Tullinkomsteringår i övriga inkomster och har beräknats med hänsyn tUl det avtal ombildande av ett frihandelsområde för i första hand industrivaror som Sverigeundertecknat med de europeiska geraenskaperna. I första hand som en följd avdetta avtal beräknas tullinkomsterna totalt för långtidsbudgetperioden fallamed ett hundratal railj. Sominledningsvis framhöUs är syftet med långtidsbudgeten att ange konsekvensernaför den statiiga budgetutvecklingen under den fraraför-hggande fyraårsperiodenav de beslut statsraakterna redan fallat och de åtaganden som gjorts förframtiden. Långtidsbudgeten utgör på utgiftssidan en beräkning av de resursersom krävs för att den statliga och statsunderstödda verksamheten skaU kunnabedrivas i enlighet raed dessa beslut och åtaganden. Beräkningarna avstatsinkorasternas utveckling utgår från nu gäUande skatteregler samt frånvissa antaganden ora skatteunderlagets tillväxt. Långtidsbudgeten innefattaralltså inga försök att förutse beslut som statsmakterna kan komma att fallaunder perioden. Den får därför inte uppfattas som en prognos överstatsbudgetens sannolika förändringar. Däremot kan långtidsbudgeten genom attange de inteckningar i resursutrymmet som redan gjorts utgöra en del av statsmakternasbeslutsunderlag. På grundval av långtidsbudgeten kan en bedömning göras avutrymmet för nya aktiviteter, behovet av omprövning av existerande program ocheventuella krav på inkomstförstärkningar. Beräkningama utgår frånanslagsbdoppen enligt korapletteringspro-positionen för /74 ochomfattar perioden t. o. ra. Analysen genomförs i såvälreala som finansiella termer. Kalkylernaför statsinkomsternas utveckling baseras på anlaganden om skatteunderlagets, dvs. i förstahand den totala lönesummans tillväxt. Dessaantaganden är desamma som används i den revideradefinansplanen, dvs. I det senare talet ingår dels enschablonraässigt beräknad ökning av lönesuraraan om dels en ytterligareöknmg om , föranledd av omläggningen tUl beskattade förmåner vid sjukdom,arbetslöshet ra. m. fr. o. m. . därefter utgårberäkningarna från ett antagande om en årlig ökning av lönesumman . Meddessa utgångspunkter och under förutsättning av oförändrade skatteregler underhela långtidsbudgetperioden beräknas statsinkomsterna stiga raed i genomsnitt9,att jämföra . Avgörandeför statsinkomsternas utveckling är utvecklingen av den statligainkomstskatten. Under /75 beräknas nettoinkomsterna påinkomstskattetiteln öka med . Detta är i huvudsak att se som enengängseffekt av de förändringar inora sjuk- och ar- betslöshetsförsäkringarnasområde som träder i kraft fr. o. m. . Underlångtidsbudgetperiodens tre sista år förutses de direkta skatteinkomstema stigamed i genomsnitt . a. som en följd av de förutsättnmgar somgäller för beräkningarna uppvisar raervärdeskatten och flertalet övrigaindirekta skatter relativt måttliga stegringar. TiU följd av det ingångnaavtalet med de europeiska gemenskaperna om bildande av ett frihandelsområde föri första hand industrivaror beräknas tuUinkomstema falla med ett hundratalmilj. Heltallmänt måste dock framhållas att osäkerheten om det för skatteutvecklingenstyrande inkomstantagandet och om de övriga förutsättningar som gjorts medföratt man inte får dra alltför bestämda slutsatser om den här redovisadeintäktsutvecklingen. Ilöpande priser har de totala statsutgifterna ökat med i genomsnitt drygt 11 %om året /681971/72. I fasta priser har ökningen varitknappt . Enligt de beräkningar som redovisats i det tidigareavsnittet 3 blir utgifternas stegringstakt lägre under de kommande budgetåren.Den genomsnittliga tillväxten beräknas tiU i löpande priser ochdrygt i fasta priser. En sådan lägre utgiftsexpansion är emellertid enganska naturlig följd av de förutsättningar som gäller förlångtidsbudgetarbetet. Med den utgångspunkt sora gäller för kalkylerna,nämligen att endast effekterna av redan fattade beslut skall beaktas, blirföljden att utgifterna för tidsbegränsade program som utlöper under periodenfaller bort och att resursinsatsema i övrigt begränsas till vad som krävs föratt infria och vidraakthålla gjorda åtaganden. Hänsyn har däremot inte tagitstill eventuella kommande beslut av statsmakterna. Den utgiftsutveckling somfaktiskt kommer till stånd avviker därför normalt från långtidsbudgetens beräkningar,såväl inom olika delområden som för de totala utgifterna. SärskUt för desenare åren i perioden understiger långtidsbudgeternas utgiftsberäkningarregelmässigt den faktiska utvecklingen. Det relativt sett mestexpansiva utgiftsområdet under såväl den förflutna som den koraraande periodenär biståndet till utvecklingsländerna. Även utgiftsorarådena folkpensioner,sjukförsäkring ra. ra., arbetsmarknad och regionalpolitik särat bostäderuppvisar tUl följd av gjorda åtaganden betydande automatiska utgiftsökningarunder den koraraande perioden. För ändaraålsgruppen folkpensioner,sjukförsäkring, m. ra. förklaras de höga ökningstalen dessutom av kraftigtökade bidrag tUl sjukförsäkringen. Vidare kommer skattebidragen tillkoraraunerna att öka kraftigt, bl. a. beroende på de föreslagna förändringarnai skatte-utjäraningssysleraet fr. o. m. . TUlsararaans svarar de nunämnda Budgetsaldots utveckling /731974/75 (MUj.kr., löpande priser) 1972/73 1973/74 1974/75 Förändring frän föregående budgetår tiU 1972/73MUj. 1973/74MUj. 1974/75Milj. -4 304 -4731 Budgetsaldo Alt. A Alt. B -7386 -5667 -7386 -5 667 68 902 +2 681 + 5,2 +6 926 +12,7 +7465 +12,2 73 206 +6 400 +11,5 +5 207 + 8.4 +6102 + 9,1 73 633 +6 400 +11.5 +5 207 + 8,4 +6 529 +9,7 + 1719 + 1719 -3 719 -3 719 fem utgiftsområdena för av utgiftsökningen underlångtidsbudgetperioden. De nu föreUggande beräkningarna har presenterat enutvecklingsbUd för perioden /751977/78 som i sina huvuddragöverensstämraer med utvecklingen enligt föregående års långtidsbudget. Deninnebär att utgiftsautomatik och ett infriande av redan gjorda åtaganden underperioden kommer att ställa anspråk på fortsatt ökade statsutgifter under heladen aktueUa perioden. Mot denna bakgrund framstår det som helt klart att destatiiga myndighetema måste räkna med alt dt ytterligare utrymme för denfortsatta reforraverksaraheten raåste skapas genom en omprövning elleromprioritering av redan pågående verksamhet. För att ge ett underlag försådana bedömningar har i de anvisningar som utfärdats för myndighetemasanslagsframställningar dessa anraodats att även precisera konsekvenserna av eni löpande priser något minskad anslagstilldelning. För i långtidsbudgeten, budgetåret1974/75, kan en relativt säker bedömning göras av de resursanspråk som följerav redan gjorda åtaganden. Även inkomstberäkningen kan för detta budgetårbaseras på jämförelsevis tillförlitligt underlag. I tabell 11 redovisas ensammanställning av slatsmkorastemas och statsutgifternas utveckling i löpandepriser för de tre budgetåren 1972/731974/75. Enligt dessa beräkningar ökarstatsutgifterna mehan budgetåren 1973/74 och 1974/75 i alternativ A förutvecklingsbiståndet med ca . eller enbart som en följdav redan fattade beslut. För alternativ B är motsvarande siffror ca 6,5miljarder kr. Denna utgiftsstegring kan jämföras med den ökningsom nu kan berälmas komma tUl stånd mellan budgetåren 1972/73 och 1973/74 ochsom enUgt tabellen uppgår tUl . Detta innebär således att den utgiftsökning som kanförutses för /75 tiU följd av redan fattade beslut och för bådaalternativen för utvecklingsbiståndet överstiger ökningen meUan budgetåren 1972/73och 1973/74. Flera olika omständigheter bidrar tUl detta. TUl att börja med börpåpekas att statsutgifterna under /73 kommit upp på en myckethög nivå till följd av de kraftiga påslag sora gjorts isysselsättningsstimulerande syfte under detta år. Mot bakgrund av den väntadekonjunktumtvecklingen har utgifterna för dessa ändamål dragits ner iriksstatsförslaget för /74 vilket återverkar i dämpande riktningpå utgiftsutvecklingen mellan dessa budgetår. Attutgiftsstegruigen blir så stor meUan budgetåren 1973/74 och 1974/ 75sammanhänger i första hand med redan beslutade ökningar av transfereringsutgifterna.De i tabellen inlagda alternativen för utvecklingsbiståndet svarar för enbetydande del av utgiftsstegringen liksom ökningarna av bidragen till sjuk-och arbetslöshetsförsäkringama, detta även sedan hänsyn tagits tUl de ökadepreliminärskatteintäkter som följer av att bidragen komraer att beskattas fr.o. Avtabellen 11 framgår att budgetunderskottet enligt alternativ A skulle uppgå tUlca . under /75 redan innan några sora helst nyautgiftskrav blivit tillgodosedda. Skulle raan välja det för detta budgetårhögre alternativet för utvecklingsbiståndet skulle underskottet komma att närmasig . Den nivå som kan föratses på budgetunderskottet /75 redan tUl följd av tidigare åtaganden är således betydandeoch kommer att ställa stora anspråk på kreditmarknaden. Detta understrykerytterligare nödvändigheten av att rayndighetema inom ramen för statsmakternasbeslut ständigt omprövar den pågående verksamheten så att ett för framtidennödvändigt resursutrymrae kan skapas. EnytterUgare belysning av innebörden av den utgiftsutveckling somlångtidsbudgeten anger erhålls genom en analys i realekonomiska terraer. Detär därvid i första hand av intresse att studera förändringar i den efterfråganpå varor och tjänster sora staten och den statsunderstödda verksamheten direktger upphov till genora konsurationsutgiftema och investeringsverksaraheten.DärtUl kommer de mera indirekta effekter på sarahällsekonorain somInkomstöverföringar från staten och statens övriga finansieUa transaktionerföranleder. Utgifternaför konsumtion och investeringar, inkl. bidragen tUl kommunema för dessaändamål, har beräknats i tabell 6 (s. 37). Dessa utgifter ökade perår /681971/72 medan den årliga ökningen underlångtidsbudgetperioden begränsas till . För såväl den förflutna somframförUggande perioden utgör driftbidragen till kommunema den mest expansivakomponenten. EnUgtkalkylema skulle ökningstakten för de totala konsumtionsutgifterna sjunka från3,till För investeringsutgifterna noteras ett omslagfrån en ökning om tiU en minskning av i stort sett motsvarandestorleksordning. Det bör i detta sammanhang observeras att investeringsberäkningarnatorde påverkas mer i neddragande riktning än konsurationsberäknlngarna av denberäkningsteknik sora används i långtidsbudgeten. I fråga om enbart statensegen efterfrågan på varor och tjänster för konsuration och investering beräknasuppgången tUl . Utgifterna för de statligatransfereringarna väntas växa betydligt snabbare än den statliga slutligaefterfrågan på varor och tjänster. Detta gäller i synnerhet underlånglidsbudgetperiodens början och sararaanhänger främst med de föreslagnaomläggningarna av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. Avstämning och framskrivning av långtidsutredning 3 Avstämningoch framskrivning av LU 70 AVSTÄMNING OCH FRAMSKRIVNING AV 1970 ÅRS LÅNGTIDSUTREDNING efter det långtidsutredning publicerades gjordes ett försök attfölja upp och avsläraraa utredningens bedöraningar. Syftet var i första handatt söka finna om den ursprangliga ulvecklingsbilden ägde giltighet även efterden förändrade konjunktursituation som inträtt eller ora nya betingelserliUkorarait sora kunde bedöraas påverka de långsikliga tendenserna i ekonomin.Det har ansetts motiverat alt göra en liknande avstäraning av 1970 årslångtidsutredning även om det tidigare visat sig att betydande metodiska ochstatistiska svårigheter är förenade raed ett sådant arbete och att deslutsatser sora därvid kan nås d flera hänseenden blir ganska begränsade. Detfrarastår sora mycket angeläget alt praktiskt föra vidare arbetet med olikaanalys- och raetodproblera så att efter hand bättre raöjligheter skapas attbehandla de vikliga frågorna hur de konjunkturraässiga förändringarna spelar ini den långsiktiga utvecklingsbilden. Vidare är en systeraalisk genoragång ochprövning av gjorda prognoser av stort värde för att urskilja problera ochförhållanden som särskilt måste uppmärksammas vid den omfattande materialinsamlinggenora enkäter, statistiska bearbetningar, specialstudier etc. sora ingår i devart ferate år återkoraraande översikterna av de långsiktigautvecklingstendenserna. Föravstämningen har använts den ekonometriska modell sora presenterades i 1970ärs långtidsutredning. Modellen har utökats till att orafatta 24produktionssektorer i stället för tidigare 16 sektorer varjärate hela detstatistiska materialet förnyats. Därvid har bl. a. en omräkning av allasifferserier gjorts till prisnivå. Utvecklingsarbetet i anslutningtill den ekonoraelriska modellen prövas i ett försök att"mlla" långtidsperspektivet. Detta utsträcks sålunda till att omfattaperioden fram t. o. m. Därigenora koraraer tre olika lidsperioder attingå i denna avstäraning och fraraskrivning; 19701972, 19701975 och19721977. Utvecklingen under dessa perioder är inte oraedelbart järaförbartill följd av de skiUnader i fråga ora konjunktursituation, sora präglar ellerförutsatts karakterisera de olika begynnelse- och slut- 1 1973.1 saml Nr 125. åren.De koraplikationer för tolkningen av redovisade resultat som detla innebärberörs närmare på sid. 5. Vadbeträffar det statistiska materialet bör näranas att nationalräkenskapernaanvänts i den ekonometriska modellen i den utforraning de hade i oktober 1972.För bedömningen av utvecklingen 19701972 har dock även utnyttjats dereviderade nationalräkenskaperna som senare frarakorarait i anslutning tillpreliminär och reviderad nationalbudget . Sararaanställningaroch bearbetningar av särskUl insaralat raaterial har gjorts beträffande vissaproblem och områden sora bedörats vara av särskilt intresse. Detta gäller bl.a. arbetskrafts- och befolkningsutveckling, utvecklingen inom industri, offentligsektor och energiområdet, den finansiella utvecklingen samt tendenser i frågaora export och andra strategiska poster i bytesbalansen. Sammanfattningenav huvudresullaten från avstämningen har utarbetats inom finansdepartementetssekretariat för ekonomisk planering. Material och undersökningar hartillhandahållits av främst prognosinstitutet vid ,konjunklurinstilutet. samt olika departeraentoch myndigheter. Bil.3 Avstämning och framskrivning av LU 70 1Produktionsresurser och resursanspråk 1.1 Den ekonomiska utvecklingen 19651972 När LU 70 utarbetades hade man tillgång till preliminära dala sombeskrev den ekonomiska utvecklingen 19651970. har förbättradinformation tUlkorarait. Denna har visserligen på enskilda punkter inneburitkraftiga avvikelser från de uppskattningar sora LU 70 gjorde, men huvuddragen iden bild som utredningen tecknade av den allmänna utvecklingen 19651970 äralltjämt gUtiga. Nedanstående tablå visar förändringen dels enligt LU 70, delsenligt det faktiska utfallet. Siffrorna anger den procentuella årligavolymförändringen 19651970. Awikdsernaar större för de enskilda posterna på försörjningsbalansen än för totala BNPvars ökningslakt nu beräknas till mot enligt LU 70.Ökningstakten för den privata konsumtionen är högre enligt LU 70 än enligt detfaktiska utfallet, raedan förhållandet är det omvända för den offentligakonsurationen och för bruttoinvesteringarna. Vad gäller utrikeshandeln äravvikelserna relativt obetydliga. En av orsakerna till de differenser soraförekoraraer är att volyraulvecklingen är beräknad i olika prisnivåer (utfalleti priser raot priser för LU 70). Detta rent statistiskafenoraen kan emellertid endast förklara en del av avvikelserna. En stor del avdessa raåste eraellertid bero på rena revideringar av grundraaterialet särskiltavseende 1970.- Vadgäller lageruppbyggnaden synes LU 70 ha underskattat densararaa högstväsentligt. Saratidigt överskattades nivån för de fasta investeringarna någol. LU70:s bedömning av utgångsläget järafört raed det faktiska utfallet säratfelskattningarnas effekt på bedömningen av den framtida utvecklingen finnsbeskriven i bilaga 1: LU:s ekonometriska modell. Prognoserna för 19701975 i LU70 skulle knappast ha blivit väsentligt annorlunda om det faktiska utfalletför hade varit känt då kalkylen gjordes. 1Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21. bilaga 1. Högkonjunkturen kulminerade under1970 och avmattades därefter mycket snabbt. BNP-utvecklingen var långsara ochsysselsättningsläget försärarades. Den inheraska efterfrågan var låg. Förbyggsektorn förändrades föratsättningarna radikalt då bostadsbyggandet börjademinska sora en följd av de raättnadstendenser sora började uppträda påbosladsraarknaden. Även koraraunerna, vars utgifter expanderat kraftigt under60-talet, fick nu vidkännas stora finansiella svårigheter sora nödvändiggjordeen därapning av deras utgiftsökning. Vidare sjönk den privata konsurationenraellan 1970 och 1971. Konjunkturavraattningen drabbade också flera av deviktigaste avnämarländerna för vår export, vars ökningstal kora att dämpas betydligt.Eftersom importen minskade, på gmnd av det mycket låga inhemskaefterfrågetrycket, inträffade en kraftig omsvängning i bytesbalansen 1971. skedde en viss återhämtning i konjunkturen. Deninhemska efterfrågan ökade fortfarande långsamt. De fasta investeringarnautvecklades dock relativt kraftigt bl. a. på grund av de stimulansåtgärder sominsattes. Den privata konsurationens ökningstakt var låg. Exporten utveckladesnågot snabbare än importen vilket kom att innebära en fortsatt förstärkning avbytesbalansen. Produktivilelsutveck-lingen utvisade det sedvanliga cykliskamönstret med en raycket långsara ökning och därefter snabbareuppgång . Nedanstående tablå visar utvecklingen 19701972 enligtnationalräkenskapema (procentuell årlig volyraförändring 19701972).i Det torde stå fullt klart att efterfrågan utvecklatslångsamt . För att kunna bedöraa resursutnylljandegradens förändringar krävs emellertid också att man studerar arbetskraftslill-gångensoch produktivitetens förändringar. En sådan bedöranrag, innehållande enförnyad prognos för 19701975 och en fraraskrivning av kalkylerna till 1977framläggs i följande avsnitt. ' Den utvecklingstakt som anges i tablån överensstämmer medi gällande nationalräkenskaper. Som berörs i inledningen kommer,när ej annat anges, de redovisade siffrorna att vara hämtade från LU: sekonometriska modeU och nationalräkenskaperna . SCB N 1972: 93. 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 5 1.2Avstämning av LU 70 och framskrivning till 1977 Idetla avsnitt skall först tas upp de bedömningar av arbetskraftens ochproduktivitetens utveckling som gjordes i LU 70 särat de justeringar av dessakalkyler sora nu synes motiverade. Beräkningama förs ochutmynnar i en bedömning av den totala produktionskapacitetens utveckling fraratill näranda år. Därefter följer ett kort avsnitt sora behandlar deoraräkningar av LU 70:s prognos sora gjorts på grund av att det statistiskamaterial sora använts i LU 70 :s ekonometriska raodell har reviderats.Slutligen redovisas en förnyad kalkyl för användningssidan såväl för perioden19701975 sora 1977. Enviss försiktighet måste iakttas vid jämförelser raellan dessa kalkyler.Utvecklingslakterna 19701975 och 19721977 är ej utan vidare järaförbara. Vaddetta beror på kan belysas med nedanstående princip-diagram. "I------ T"* Prognosåren1975 och 1977 har i princip antagits bli år med normalkonjunktur. Eftersomkonjunkturlägel 1970 var högre än norraalt och 1972 lägre än norraalt koraraerutvecklingstakten 19721977 enbart av delta skäl att bli betydligt snabbare än19701975. Den prognos sora i det följande görs över uppgången i BNP 19721977avser aUlså den sammanlagda effekten av att de tUlgängliga resurserna stiger1972 1977 och att dessa utnyttjas i högre grad än . För perioden19701975 är situationen något annorlunda. I fråga ora huvudparten avberäkningarna har även gäUt att bestäraraa en utvecklingstakt fram till ett tänkt norraalkonjunkturårvid prognosperiodens slut (den heldragna linjen 1970-1975). Förlagerinvesteringarna har dock liksom i LU 70 gjorts ett undantag på grund avalt dessa uppvisar raycket starka cykliska variationer. Sora grand förberäkningama ligger ett anlagande om en kraftig lagemppbyggnad . Detta fåreraellertid ej betraktas sora en konjunkturprognos. Det historiska raönstretför lagercykeln har endast framskrivits. Effekten på beräkningsresultaten avdetta är emellertid sådan alt de liknar dera sora fås vid ett antagande omhögkonjunktur. Därför har den streckade linjen 19701975 fält symbolisera deförutsättningar sora gäller för vår prognos 1970 1975. 1.2.1 Tillgängliga resurser Arbetskraften Till LU 70 gjordes en kalkyl över befolkningens ocharbetskraftens utveckling 19701980 särat vissa tentativa beräkningar för80-talel. Tabell 1:1 Befolknings- och arbetskraftsutvecklingen19701977 Medelfolkmängd (1 000-tal) därav '(1 000-tal) (1674är)i Antal personer i arbetskraften' (exkl. semester), % av Medelarbetslid/vecka/person Timmar/vecka, samll. Antal arbetsveckor/är' Antal arbetstimmar/är 1 Talen i LU 70 avser personer i åldem och däröver. = Denna kvot anger förhåUandet mellan antalet arbetadelimmar/är enligt nationalräkenskaperna och antalet arbetade timmar/vecka enligtarbetskraftsundersökningama. Kvoten avspeglar emellertid inte endast antaletarbetsveckor/år utan även vissa smärre definitionsmässiga olikheter mellan debåda källorna. Skillnaderna mellan LU 70 och de reviderade beräkningarnabeträffande kvotens storlek beror till en del på alt timmar utförda avvärnpliktiga behandlats på olika sätt.