prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — 1972: 1 (bU.15 s. 117 och 124). Anläggningskostnaden, som har angetts till975 milj. kr., beräknas nu bli 1 085 milj. kr. Denna kostnadsökning är bl. a.en följd av den höjning av prisnivån som har kunnat konstateras i samband medupphandlingen av reaktor-och turbinanläggningen. Byggnadsarbetena påbörjadesvåren och aggregatet planeras bli taget i drift under /78.Redogörelse för ombyggnad av till oljeeldadkondenskraftstation har lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 150). Anläggningskostnaden,som har angetts till 62 milj. kr., beräknas nu bli 85 milj. kr. Av dentotala kostnadsökningen med 23 milj. kr. hänför sig ca 5 milj. kr. till pris-och lönestegringar, medan återstoden harorsakats av försening vid tillståndsgivningen, tillkommande miljöskyddskrav bl. a. har tUlkommit en ny stoftavskUjare och altemativa lösningarför erforderliga sötvatten-, hamn- och oljelagringsanläggningar till följd avoklarheter beträffande fortsatta utbyggnader i . Idrifttagningen av stationen, som har planerats till år1973, beräknas nu kunna ske . Redogörelse för de sju gasturbinaggregateni , , och har lämnats i prop. 1968: 1 (bil.9 s. 131), prop. 1970: 1 (bU. 15 s. 128) och prop. 1970: 165 (s. 74).Anläggningskostnaden, som har angetts till sammanlagt 159,3 milj.kr., beräknas nu bli 161,9 milj. kr. Aggregaten i och Lahall hartagits i drift, medan idrifttagningen av aggregaten i och Göteborgberäknas kunna ske resp. och . Redogörelse för , som verket har bildat tUlsammans med Norrköpingskommun för uppförande av ett kraftvärmeverk, har lämnats i prop. 1968: 1 (bil.9 s. 131). I samband med den slutliga finansieringen av anläggningen kantidigare lämnade delägarlån till viss del återbetalas. Kraftvärmeverketplaneras bli taget i drift . , som verket har bildat tillsammans med kommunför uppförande av ett kraftvärmeverk, har lämnats i prop. 1970: 105 (s. 35).Kraftvärmeverket planeras bli taget i drift i 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 129 Redogörelse för kraftgrupp AB tidigare StockholmskraftAB , som verket har bildat tiUsammans med för uppförande,förvärv och drift av energianläggningar i , har lämnats iprop. 1971: 101. Bolaget bedriver tUls vidare projekteringsverksamhet.Medelsbehovet avser främst markförvärv. Redogörelse för AB Kärnkraftutbildning,som verket har bildat tillsammans med kraftgrupp AB ochSydsvenska kraft AB för utbildning och träning av driftpersonal vidkärnkraftstationer, har lämnats i prop. 1972: 85 (s. 55). Upphandling av ensimulatoranläggning pågår. Finansieringen avanläggningen kräver lån från delägarna. Redogörelse för Forsmarks kraftgruppAB har lämnats i prop. 1971: 145 (s. 51 och 55). Förhandlingarna med andrakraftföretag om ett samgående för utbyggnad av Forsmarks kraftstation med tvåaggregat om vardera 900 MW har slutförts och ett avtal har underställts Kungl.Maj:t för godkännande . Part i samarbetet blir , dvs. kraft AB, , Stora kopparbergsbergslags AB, AB ochVärmlandskraft AB. Eftersom vattenfallsverkets andel i bolaget numeraförutses bli mot tidigare antagna , kommer bolagets behov avkapitaltillskott från verket att öka. Vid beräkningen härav har förutsatts attviss del av bolagets medelsbehov skall kunna täckas genom lån på den allmännakapitalmarknaden. Byggnadsarbetena vid kraftstationen påbörjades hösten 1971och det första aggregatet planeras bli taget i drift /79. Redogörelseför Svensk kärnbränsleförsörjning AB, som verket avser att bilda tillsammansmed kraftgrupp AB och Sydsvenska kraft AB för att främjalandets försörjning med kärnbränsle, har lämnats i prop. 1972: 57. För de två gasturbinaggregat i Hallstavikom vardera 65 MW som enligt vattenfallsverket bör ersätta de senarelagdagasturbinaggregaten i Forsmark har utrymme reserverats i anslutning tillbefintlig anläggning. Anläggningskostnaden beräknas bli 66 milj. kr. ochaggregaten planeras bli tagna i drift under /75. Redogörelse förgasturbinaggregaten i Forsmark har lämnats i prop. 1972: 1 (bil. 15 s. 116). Aggregaten kommer att ägas avvattenfallsverket. Anläggningskostnaden, som har angetts tUl40 milj. kr., beräknas nu bli 45 milj. kr. Idrifttagningen av aggregaten, som iföregående års utbyggnadsprogram hade planerats till /75, harnumera flyttats fram tiU /76. Elkonsumtionensutveckling på kräver enligt vatttenfalls-verket ett betydandekrafttillskott till /80. Avvägningen mellan olika kraftslag har visat, attdetta bör bestå av kärnkraft. Verket föreslår därför utbyggnad av ett fjärdekärnkraftaggregat i Ringshals. Detta aggregat kommer i likhet med det tredjeaggregatet att utrustas 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 130 meden tryckvattenreaktor och får en effekt av 900 MW. Anläggningskostnadenberäknas bli 920 mUj. kr., och aggregatet planeras bli taget i drift /80. Som ersättning för det till /76 planeradeoljekraftaggregatet i föreslår vattenfallsverket vidare utbyggnad avsammanlagt fyra gasturbinaggregat omtillsammans 260 MW i Lahall och . Den totala anläggningskostnadenberäknas bli ca 144 milj. kr., och aggregaten planeras bli tagna i drift hösten1975. 1971: 1 (bU. 15 s. 150) och prop.1972: 1 (bU. 15 s. 116 och 124) har redogörelse lämnats för den utbyggnad avoljeeldad kondenskraft som enligtvattenfallsverket bör ske i med två aggregat om vardera 320MW. Maj:ts beslut i fråga om aggregatens placering väntas föreligga under /73. Anläggningskostnaden,som har angetts till sammanlagt 480 milj. kr., beräknas nu bli 550milj. Med annan förläggningsort än uppskattas kostnaden till ca600 milj. kr. Med hänsyn till att tidpunkten för Kungl. Maj:ts stäUningstagande beträffande aggregatens lokaUsering är ovissoch att uppförandetiderna för detta slag av anläggningar har blivit längre,beräknas idrifttagningen, som i föregående års utbyggnadsprogram planeratstill budgetåren 1975/76 och 1976/77, kunna ske tidigast och1979. Som projektreserv att vid behov kunna tasi anspråk under löpande budgetår föreslår vattenfallsverket vidare tvågasturbinaggregat om tUlsammans ca 150 MW. Gjorda undersökningar har visat attGislaved kan vara en lämplig förläggningsplats för dessa. Hämtöver finns möjlighetatt komplettera befintliga gasturbinanläggningar med ytterligare aggregat. Denslutiiga placeringen av aggregaten bör enligt verket avgöras när det bliraktuellt att ta projektreserven i anspråk med beaktande av då föreliggandefömtsättningar. En ny gasturbinanläggning bestående av två aggregat beräknaskosta 80 mUj. Medelsförbrukningen för kanalanläggningar avser kostnader förfördjupning av . Redogörelse härför har lämnats i prop. Kostnadema, som har angetts tUl 50 mUj. i 1970 årskostnadsnivå, beräknas nu bli 67 milj. kr., varav ca 30 milj. kr. hänför sigtill farledssträckan vid Stallbacka. Denna del av kanalen måste flyttas medanledning av att en ny motorvägsbro planeras uppströms Stallbackaön. Utredningom kanalens sträckning pågår i samråd med . Kanalarbetena påbörjades ijanuari 1972 och beräknas i huvudsak bli slutförda . har lämnat en särskildredogörelse för investeringar i distributionsanläggningaroch därmed sammanhängande arbeten. Medelsbehovet har beräknats till sammanlagt357,8 milj. kr. Av detta belopp hänför sig 182 mUj. till stamlinjeanläggningaroch 155,6 mUj. till regionala nät. Resterande 20,2 mUj. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet nåder för driftövervakningsanläggnlngar. Dessaanläggningar är nödvändiga för att verket i fortsättningen skall kunna skötaden centrala övervakningen och styrningen av stamlinjenät, samköming och produktionmed bibehållen leveranssäkerhet och bästa ekonomi. Det totalintegreradedatasystem som verket avser att införa för detta ändamål planeras bli taget idrift successivt med början /75. Kostnaderna förutrustningen beräknas bH 71 milj. kr. Verket anmäler attutbyggnad av 750 kV-anläggningar blir aktuell . Följande distributionsanläggningar m. m. avserverket att påbörja nästa budgetår (i 1 000-tal kr. ledningPorjusHarsprånget jämte anslutning Spänningshöjning till påsamkörningsförbin- delsen JärpströmmenNorge Linbyte pä sträckan VännäsMellansel ställverksutbyggnader i Ängermanälvsområdet220 kV ledning till Utbyte av 200/transformator i Krylboinkl. ombyggnad avkontrollanläggning 70/transformatorstation i ledning ÄkersbergaKlementsboda Utökning avtransformatoreffekten 400/i 70/transformatorstation päEkerö 220/transformatorstation i jämte matningsledning130/transformatorstation i 130/station i Ställverksutbyggnader i , Jönköpingoch jämte reaktor för anslutning av ledningenSödermanland-Jönköping-Barsebäck 400/transformator i jämte anslutningsledning Förstärkning och sektionering av ställverk vid Utökadseriekompensering av ledningar Vissaanskaffningar för försvarsberedskap Diverseutvidgningar av stamlinje- och primärsystemen Bygde- ochortsanläggningar Diverse distributionsanläggningar Av den totalamedelsförbrukningen för distributionsanläggningar under /74utgör 318,2 mUj. kostnader för tidigare påbörjade objekt. Vattenfallsverkethemställer om medel för omedelbar avskrivning av nyssnämnda anskaffningar förförsvarsberedskap. Anskaffningarna avser bl. a. utrustning förtelekommunikation. Medelsbehovet för övriga ändamålhar verket beräknat till sammanlagt 28,9 milj. kr., varav 10,6 milj. kr. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 132 ringarav produktionsanläggningar bl. a. ombyggnad av ett ställverk , 8,3 milj. kr. för inköp av ochfastigheter bl. a. markanskaffningar för transformatorstationer ochproduktionsanläggningar samt 10 milj. kr. för förvärv och finansiering avföretag för elektriskdistributionsverksamhet. Verkets nuvarande befogenheter beträffandeanvändningen av anslagsmedel för här avsedda ändamål föreslås kvarståoförändrade under /74. Verket har lämnat redogörelse för gjordaanskaffningar, förvärv m. m. under /72. För inköp av kärnbränsle till initialladdningar erfordras 21 milj. kr. Utbyggnaden av kärnkraftverk har enligtverket nu en sådan omfattning attförsörjningen med kärnbränsle har blivit en stor och principiellt viktigfråga. erinrar i sammanhanget om att verket tiUsammans med detvå övriga kraftföretag i landet som driver eller uppför kärnkraftanläggningarträffat avtal om att bilda ett särskilt bolag kärnbränsleförsörjningAB med uppgift att främja en samordnad upphandling av kärnbränsle och i vissutsträckning företräda intressenterna vid upphandlingar (prop. 1972: 57, NU1972: 39, rskr 1972: 200). är anskaffningen av råvaran uran f. n. det mest angelägna ledet i bränslecykeln. Verkethar fört förhandlingar med flera uranleverantörer för attanskaffa natumran på gynnsamma ekonomiska villkor till de förstabränslehärdarna för senast beställda kärnkraftreaktorer och tillersättningsbränsle fram för alla av verket beställda reaktorer.Upphandlingen avses omfatta dels det totala uranbehovet t. o. m. , delsen fast årskvantitet därefter motsvarandedet uppskattade minimibehovet av ersättningsbränsle. Upphandlingenbedöms inte påverka förutsättningarna för en utbyggnad i med tänkbara leverantörer har skett i samråd med övrigakärnkraftföretag, vilka överväger att anskaffa en mindre del av sina uranbshovunder den aktuella perioden i anslutning till verkets upphandling.Intressenterna i kärnbränslebolaget skall rådgöra i vUken utsträckningupphandlingen skall genomföras av kraftföretagen själva eller av bolaget. Kostnaderna förverkets upphandling uppskattas till 550 milj. kr. Av sammanlagt 170 mUj. förinitiaUaddningar, vilka finansieras med medelfrån verkets investeringsanslag, avser 31 mUj. bränsle till det fjärdeaggregatet i . Upphandlingen kommer till denna del att ske medförbehåll för statsmakternas godkännande av utbyggnaden. Kostnaderna föranskaffning av ersättningsbränsle 380 milj. kr. bestrids med driftmedel. Verket förutsätter att upphandling avkärnbränsle till aggregat som redan har beslutats av statsmakterna kan ske utansärskilt tUlstånd. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 133 Den aUt störreomfattningen av vattenfallsverkets verksamhet leder till att kapital i ökadutsträckning binds i omsättningstillgångar. Idrifttagningen av nyavärmekraftstationer medför exempelvis ett ökat behov av oljelager för bådedrift- och beredskapslagring. Vidare konstateras ett ökat kapitalbehov föranskaffning av arbetsmaskiner och verkstadsutrustning. VerketsomsättningstUlgångar finansieras bl. a. genom en rörlig kredit hosriksgäldskontoret. Nuvarande kredit om högst 200 milj. kr. bedöms varaotUlräcklig /74 och efterföljande budgetår. Verket hemställerdärför, att dess rörUga kredit faststäUs tUl 250 milj. kr. för budgetåret1973/74. Centrala driftledningens(CDL) omorganisation I sinanslagsframställning informerar vattenfallsverket också om den omorganisationsom har genomförts inom CDL. CDL upprättades år 1934för att vid krig eller krigsfara handha den centrala drifttekniska ledningen avkraftproduktionen och kraftdistributionen samt det tekniska samarbetet mellanolika kraftföretag i . träffades en överenskommelse mellan deberörda kraftföretagen med innebörd att CDL inte bara skulle fungera somberedskapsorgaai-sation utan även skulle ha tiU uppgift att underfredsförhållanden verka för en rationellt ordnad kraftproduktion ochkraftdistribution i landet. Den pågående utvecklingenmot allt större produktionsanläggningar och de skärpta kraven på samarbete ochlångtidsplanering har medfört att CDL:s fredsmässiga arbetsuppgifter påbranschområdet har ökat märkbart i omfattning . a. harsärskilda utskott inrättats för planering, lokalisering och miljövård. Dennaförändring i verksamhetsinriktningen har föranlett CDL att se över sinorganisation. Översynen har resulterat i en uppdelning av CDL:s arbetsuppgifterpä två organ, nämligen CDL-företagens samarbetsorgan för branschfrågor ochCDL-företagens beredskapsorgariisation för beredskapsfrågor. är försvarsplaneringsmyndighet har beredskapsorganisationenskansli förlagts till verket, medan branschorganet har ett fristående kansli. I det nya branschorganetdeltar aUa företag, som samarbetar inom stamlinjenämnden ochsamkörningsnämnden, inkl. samtiiga intressenter i pågående och beslutadekärnkraftutbyggnader. Branschorganet leds av en styrelse med sju ledamöter,varav tre utses av vattenfallsverket och fyra av övriga företag.Omröstningsbestämmelserna är utformade på ett sådant sätt att varken verketeller den enskilda medlemsgruppen ensidigt kan avgöra viktiga frågor. Beträffande förutsättningarnaför den framtida kraftförsörjningen anför energiprognosutredningen, att denbelastningsprognos som lagts tiU 9 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 134 gmndför planering av produktionsutbyggnader överensstämmer med den UtveckUng på energiområdet som enligt hUtiUsgjorda prognoser ansetts som sannolik. De nya bedömningsgrunder somframkommit , t. ex. farhågorna för oljebrist, kan enligt utredningensnarare leda till en framtida uppräkning av elprognosen än en sänkning. framhållerbetydelsen av att vattenfallsverkets planering fortlöpande bedrivs på ettsådant sätt att investeringarna snabbt kan anpassas efter konjunktur ocharbetsmarknadsläge. Enligt styrelsensmening lämnar vattenfallsverkets investeringsredovisning i sin nuvarandeform inte tillfredsställande underlag för bedömning av vilka anspråk påarbetskraft som olika projekt kan medföra. Vad gäller frågan om avskrivningsanslag tUl Juktanskraftstation konstaterarriksrevisionsverket, att stationen ingår i den serie av vattenkraft-utbygggnader som Kungl. Maj:t avsysselsättningspolitiska skäl anmodat vattenfallsverket att utreda.Riksrevisionsverket har inte funnit anledning att i det här aktuellafallet frångå sin tidigare i motsvarande sammanhang anförda ståndpunkt, attersättning skall kunna utgå för merkostnadersom åsamkas vattenfallsverket, när verket åläggs att utföra anläggningar,vilka inte ger den förräntning som krävs för verkets investeringar. Enprincipiell granskning av använda kalkylmetoder har inte givit skäl att ifrågasättavattenfallsverkets beräkningar av bidragens storlek. Riksrevisionsverketmotsätter sig inte att vattenfallsverkets rörliga kredit för /74 faststäUs tiU250 milj. kr., men anför attvattenfallsverket bör anmodas att i samband med nästa anslagsframställninginkomma med en ny beräkning av behovet av rörelsemedel och förslag tillfinansiering av detta. Därvid bör enligt särskilt beaktasmöjligheterna att utnyttja medel från investeringsanslaget för merastadigvarande behov. Fullmäktige iriksgäldskontoret och fullmäktige i har heller inte något att erinra mot en höjning avvattenfallsverkets rörliga kredit. Riksgäldsfullmäktige utgår därvid från attverket mot bakgmnd av de betydandekostnader som är förenade med bindrung av kapital i omsättningstillgångarundersöker alla möjligheter att begränsa behovet av rörelsemedel. Förbmkningen av elektrisk kraft i helalandet uppgick under /72till ca 68 800 GWh». Ökningen i förhållande till föregående budgetårutgjorde . , som svarade för av elleveranserna under budgetåret1971/72, har analyserat den väntade utvecklingen av verkets fastakraftavsättning fram . ' GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 135 synenpekar erUigt verket på en belastningsutveckling som t. o. m. liggerobetydligt under förra årets prognos och som för tiden därefter överensstämmermed denna. Till gmnd för bedömningen ligger bl. a. antagandet attelförbrukningen kommer att följa samma mönster som vid tidigarekonjunkturförlopp och uppvisa en hög tillväxttakt isamband med den väntade konjunktumppgången. Kraftbehovet inom vattenfallsverketsdistributionsområden beräknas uppgå tUl 45 800 GWh och till 69200 GWh. Detta motsvarar en årligbelastningsökning imder perioden 1981. Prognosen avser somvanligt kraftavsättningen vid medelårsförhållanden i fråga omvattentillgång och temperatur och utgår från att vattenfallsverket liksom undertidigare år kommer att svara för av landets kraftproduktion. Från vattenfallsverket har jag inhämtatuppgifter om hur kraftförsörjning med beaktande av kravet på leveranssäkerhet väntas gestalta sig /751979/80 medhänsyn tUl den belastningsutvecklingsom förutses och de utbyggnader som verket, kommuner och enskildaplanerar att genomföra . Uppgiftema, som således avser totalbelastning, produktion och installeradmaskineffekt i landet samt kraftutbytet med de nordiska graim-ländema,redovisas i följande sammanställningar. Eftersom utbyggnadstakten kanpåverkas såväl av företagens egna åtgärder som av ytttre omständigheter, är detemellertid inte helt säkert att produktions- och effekttillskotten kommer vidhär förutsatta tidpunkter. Torrårsbalans för hela landet budgetåren 1974/751979/80(i 1 000 GWh) Torrårsproduktion: Vattenkraft Värmekraft, inkl. import Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 136 Effektbalans för helalandet budgetåren 1974/751979/80 (i MW') maximala timeffekt 17 400 Fast export 400 Installerad effekt: Vattenkraft Värmekraft, inkl. import 12 530 9 650 12 840 10 730 13 580 13 470 14 080 17 030 D:o i % av prima belastning ' MW (megawatt) = . har också redovisatenergi- och effektbalanser för det statliga kraftsystemet. Med detutbyggnadsprogram som verket har föreslagit kan den väntade efterfrågan påelkraft inom verkets distributionsområden täckasäven vid exceptionella torrårsförhåUanden utom under budgetåren 1976/77 och1977/78, då viss brist kan uppstå. Med den planerade idrifttagningen år 1974av de två första aggregaten i introduceras kämkraften istor skala i verkets kraftsystem.Kärnkraftaggregaten har erfarenhetsmässigt låg tUlgängUg-het under deförsta driftåren, vilket måste beaktas vid dimensioneringen avproduktionsapparaten. Under kärnkraftens introduktionsskede bör enligt verketsberäkningar den installerade maskineffekten överstiga den högsta sannolikatimbelastningen med för att leveranssäkerheten skall kunna hållas på oförändrad nivå. Behovet av reserveffektföratses minska något efter hand som tUl-gänglighetenhos kärnkraftaggregaten ökar. effektbalans bedöms mot dennabakgrand vara tUlfredsställande endast t. o. m. /76.Bristsituationen under /77 beror bl. a. på att utbyggnaden avtvå oljebaserade kondenskraftaggregat om tillsammans 640 MW, som ingår i det avriksdagen godkända investeringsprogrammet, har senarelagts i avvaktan påKungl. Maj:ts ställningstagande i fråga om förläggningsplatsen. Utöver tidigare beslutade produktionsanläggningarhar vattenfallsverket föreslagit utbyggnad av två vattenkraftstationer Randii Lilla Lule älv och Juktan mellan sjöarna Storjuktan och i Umeälvensflodsystem ett fjärde kämkraftaggregat i samt fyra gasturbinaggregat,varav två i Lahall och två i . Som jag skall återkomma tUl omfattarverkets utbyggnadsprogram numera även två nya gasturbinaggregat i Hallstavik.De åtgärder och ytterligare utbygg- Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 137 nådersom härutöver behövs för att täcka effektbristen under senare delen av1970-talet kräver enligt verket inte medel från anslaget /74. Juktanskraftstation tillhör de vattenkraftobjekt i övre som vattenfallsverketpå Kungl. Maj:ts uppdrag har inventerat och förberett som ersättning för enutbyggnad av . Projekteringsarbetet har visat att en kraftstation ikonventionellt utförande skulle ge mycket låg kapitalförräntning. Verketföreslår att anläggnmgen i stället utformas så, att vatten från Storjuktanleds till en pumpkraftstation, där det med utnyttjande av billig natt- ochhelgkraft pumpas upp till ett högt beläget magasin . Under dagtidtappas vattnet genom en turbin och avleds därefter till Storaman.Kraftstationen väntas emellertid inte heller i detta utförande kunna ge fullförräntning av det investerade kapitalet. har därför begärtatt 33 milj. kr. av de totalt 195 milj. kr. som projektet beräknas kosta skallställas till förfogande utan krav på förräntning. Anläggningsarbetena gersysselsättning åt ca 360 man . 1971: 145 (s. 5153) lämnades redogörelse för ett mellanvattenfallsverket, Mellansvensk kraftgrupp AB (MKG) och Bålforsens kraft AB villkorligtträffat konsortiavtal om samarbete i aktiebolagsform för uppförande ochdrift av en kämkraftstation vid skuUe äga , MKG och Bålforsens kraft AB av aktiema i bolaget och motsvarande andel i stationens nettoeffekt. avhandlade kraftstationensförsta utbyggnadsetapp, som avsågs omfatta två aggregat om vardera ca900 MW. Parterna skulle verka för att det första aggregatet togs i drift år1977 och det andra . Stationen skulle vidare planeras för enframtida utvidgning med ytterligare sex aggregat, varvid varje nytt aggregatskulle anses utgöra en utbyggnadsetapp. Parterna i avtalet skulle vara berättigademen inte skyldiga att delta 1 nästa utbyggnadsetapp med samma andelar som i denförsta utbyggnadsetappen eller med de lägre andelar dock lägst som desjälva valde. I det senare fallet skulle ett nytt aktiebolag bildas, varvid nyaintressenter kunde tas med i samarbetet. I anslutning till konsortialavtalet hadeockså träffats ett kompletteringsavtal enligt vUket part, som vid upphandlingföre bolagets bildande av reaktor och turbin inte anslöt sig till valet avleverantör, var berättigad att frånträdasamarbetet. Hans andel skulle då tUläggas vattenfallsverket. Maj:t fann vid sin prövning avkonsortialavtalet det lämpligt att avvakta elutredningens (I 1971: 1)överväganden innan ställning togs till avtalet vad gällde uppförande och driftav mer än de två första aggregaten. 1971: 145 föreslogs därför attriksdagen skulle bemyndiga Kungl. Maj:t att godkänna avtalet, såvitt gälldetvå aggregat, 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 138 medde ändringar i avtalet som kunde visa sig erforderliga. beslöt ienlighet med förslaget (NU 1971: 55, rskr 1971: 358). Kämkraftstationens första aggregatupphandlades med Asea-Atom som huvudleverantör av reaktordelen.Idrifttagningen av aggregatet flyttades fram , dvs. ettår senare än som hade förutsatts i konsortialavtalet. I beaktande av de nya omständigheter somhar framkommit sedan konsortialavtalet träffades har Bålforsens kraft AB avböjtdeltagande i samarbetet. Vidare har MKG önskat minska sin andel i det planeradebolaget med en procentenhet. Ett nytt konsortialavtal har därefterträffats mellan vattenfallsverket och MKG samt godkänts av Kungl.