prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — en avsevärt lägre ökningstakt än vad sora tidigare hade planerats förperioden 19701975. Den planerade personalökningen angavs till ,varvid antalet läkartjänster beräknades öka med . Det kan nämnasatt det av statsraakterna fastställda läkartjänstprogrammet anger en någotstörre ökning, i synnerhet för tjänster i öppen vård och underordnade tjänster.För övrig värdpersonal anges de snabbaste ökningarna för rehabiliterandepersonal. Huvudmännens planer tyder här också på mycket kraftiga ökningar avutbildningskapaciteten. Iföreliggande kalkyl förutsätts hälso- och sjukvårdens driftkostnader öka med ca4,19721977. Kalkylen innebär således en ner-dragning av LU 70:strend. Utbyggnaden förutses bli snabbast beträffande öppen vård, därsatsningen kan bli ännu starkare än vad huvudmännen planerat. Bådeläkartjänstprograraraet och ändrade finansieringsforraer som förhuvudmännens del förändrar kostnadsrelationen mellan sluten och öppen vård talar för detta. Också för folktandvården planeras en stark utbyggnad. I slutenvård är det främst den soraatiska långtidsvården samt vården av psykiskt utvecklingsstördabam som kan väntas fortsätta att öka. Socialvård.Någon specialenkät rörande socialvårdens utbyggnadsplaner har inte utförtssedan LU-SoS 69. De koraraunala driftkostnadernas ökning för socialvård angavstill 19701975. I LU 70 ansågs det dock bli svårt att helttillgodose det ökade personalbehovet varför kostnadsökningen antogs bli någotlägre eller . Bedöraningen i föreliggande avsläraningskalkylansluter sig i stort till den i LU 70 fömtsalta utvecklmgen 19701975. Förperioden 1977 föratses nu en årlig ökningstakt på per år.Kalkylen baseras på en genomgång av huravida nya faktorer i form av reformereller trendbrott kan väntas påverka den framtida utvecklingen samt på dekostnadsuppgifter som redovisas i KELP 7276. Liksomi LU 70 bedöms barntUlsynen bli det snabbast expanderande området inomsocialvården . För att ge kommunernaökade finansiella resurser härtill föreslås statsverkspropositionhöjda statsbidrag. Utbyggnadsbehovet kan också komma att påverkas om allmänförskola införs 1975. Inom åldringsvården fömtses utbyggnaden av ålderdomshemavta. Satsningen inriktas i stället på särskilda pensionärsbostäder ochhemhjälpsverk-sarahet. Försvar.LU 70 :s kalkyl utgick från försvarsrayndigheternas planering underoförändrade kostnadsramar efter 1971/72. Under detta beräkningstekniskaantagande fömtsågs försvarets driftkostnader öka 19701975.Denna ökning hänförde sig till utgångsårets läge i förhållande tillplaneringsnivån. försvarsbeslut togs till skillnad från tidigareförsvarsbeslut inte ställning till försvars-utgifternas storlek under enflerårsperiod. För planeringen anges visserligen femåriga planeringsramar mendessa kommer i fortsättningen alt prövas . Den nu gällandeplaneringsramen, totalt 34,2 mUjarder kr 1973/741977/78 i prisläge februari1972 är oförändrad i förhållande till motsvarande ram /731976/77.Tillärapningen av denna ram antas här innebära oförändrade driftkostnader19721977, räknat i fasta priser. Rättsväsen.En genomgång av utvecklingsdragen inora polis-, åklagar- och domstolsväsendetsamt kriminalvården tyder inte på några påtagliga trendbrott. Rättsväsendetstotala driftkostnader har därför beräknats öka med 19721977,dvs. i sarama takt som 19651970 och i likhet med kalkylen I LU 70 för perioden1970 1975.1 Denna bedömning har bl. a. baserats på nya beräkningar ombrottsutveckUngen fram tUl 1977 och kriminalvårdsberedningens förslag orakrirainalvårdens fraratida organisation och verksarahetens Inriktning.Förslaget innebär en fortsatt förstärkning av frivårdens resurser och ett nyttanstaltssystem raed tyngdpunkten lagd på en utbyggnad av mindre lokalanstalter. Denna grapp domineras av allraän förvaltning. Vidare ingår härkulturell verksamhet och rekreation, kyrklig verksamhet och en rad andratjänster för samhällsplanering särat för administration och produktion av olikaekonomiska tjänster. Till följd av sektoms heterogena karaktär är det svårt atti enhetliga termer behandla de faktorer sora bestäraraerefterfrågeutvecklingen. I LU 70 bedörades hela sektorns driftkostnader öka medca 19701975. För perioden 19721977 räknas här med en något lägreökningstakt, . Ner justeringen avser helt den kommunalaverksamheten. Det kan nämnas att uppgifterna i KELP tyder på en betydligtsvagare utveckling än vad som antagits I denna kalkyl. ' Ikalkylen bar hänsyn inle tagits till brottskommissionens förslag om en förstärkningav polisens resurser. Bil.3 Avstämning och framskrivning av LU 70 39 Tabell2:4 Bruttoproduktion (driftkostnader) inom den offentliga tjänstesektorn19651977 1971 milj. kr' -0,2 'Löpande priser. Dereviderade kalkylerna för olika delområden av offentlig tjänsteproduktionsararaanfattas i tabeU 4. Sora där anges fömtses statens och koraraunernassararaanlagda driftkostnader (bruttoproduktionsvärdet) öka raed per år19721977. För perioden 19701975 innebär kalkylen en produktionsökning påknappt , vilket är 3/raindre än vad sora förutsågs iLU 70. Differensen beror i första hand på den svaga utvecklingen underperiodens två första år, raen också för de återstående åren tyder planema nu påen något långsararaare ökningstakt än enligt LU 70. Endast för socialvård räknasnu raed en snabbare ökning. Avsaktningen är raest markerad inom komraunalverksarahet medan raan för staten trots betydande nedrevidering av den högreutbUdningens ökningstakt totalt sett räknar raed en raindre avvikelse från LU70:s kalkyl. Förperioden 19721977 fömtses i kalkylen att den statiiga verksaraheten ökar raedca 3,5 %> och den koraraunala raed . Också fördenna period faller avvikelsen från LU 70:s trend för första hälften av70-talet på komraunerna. Av delorarådena visar hälso- och sjukvården och denhögre utbildningen den kraftigaste därapningen. Somnämnts i avsnitt 2.2.1 används den absolut övervägande delen av sektornsbruttoproduktion för offentiig konsumtion. Eftersom försäljningen lUl andrasektorer antagils utgöra en andel av bmt-toproduklionen representerarde ovan angivna siffrorna också ökningen av den offentliga konsumtionen avsektorns produkter. Beträffandedessa kalkyler bör frarahållas att de till stor del bygger på insamlatplanraaterial. De redovisade planerna tyder på raycket låga ökningstal jämförtmed tidigare års utveckling och de behov som på olika håll redovisats. Det kaninte uteslutas att myndigheternas plane- Diagram 2:1 Offentliga investeringar 19651977 1968ärs priser, index: 1968 = 100 Utfall rosp.prognos enligt preliminär nationalbudget LU 70:5 kalkyl Ny kalkyl ringpåverkats av läget 19701972 och därför komrait att ligga i underkant. Någoninvesteringskalkyl för olika deloraråden har inte gjorts, utaninvesleringsutvecklingen har bedömts för den statliga resp. kommunalatjänsteproduktionen som helhet. Kalkylen har försvårats av att både de statiigaoch komraunala investeringarna visat slora svängningar första år(se diagram 1). Utifrån produktionsplanerna har den trendmässiga ökningen19721977 antagils bli för statliga investeringar (samma ökning somenligt LU 70 för 19701975) och till för kommunala mvesterragar(mot enligt LU 70). Trenden har beräknats från ett kalkylerat"norraalvärde" . Räknat från de faktiska värdena (enligt den preliminära nationalbudgeten ) skulle trenden för19721977 ge en ökning raed för de statliga investeringamaoch för de kommunala investeringarna. För perioden 19701975 skuUedå fås en ökning av de statliga investeringarna och en minskningav de komraunala i volym. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 41 Genomgången av de olika näringsgrenarnasproduktionsbetingelser och utvecklingstendenser baserades i LU 70 på ettomfattande utredningsmaterial bestående av speciellt utförda enkäter, olikautredningar och expertbedömningar. Både vid insamlingen, bearbetningen och denslutliga analysen deltog ett stort antal experter samt privata och offentligainstitutioner. I föreliggande avstäraning har behandlingen äv de i det följanderedovisade näringsgrenarna raåst göras raera suraraariskt. Syfiet har varit attutifrån befintligt material analysera den gångna utvecklingen och undersökahuruvida och på vUka punkter det finns anledning att revidera beräkningama iLU 70. Kalkylema har förts . Underlaget för bedömningarna har av naturliga skäl varitmycket skiftande, vilket också återspeglas i uppläggningen av följande delavsnitt.I dessa ges en mycket kortfattad beskrivning av utvecklingsdragen med betoningpå de faktorer där ändringar bedöras ha inträffat i förhållande lill tidigarekalkyler. Uppgiften har också varit särskilt av hänsyn lill modellens krav att för samtUga näringsgrenar presentera nya bedöraningar av produktivitetensoch investeringarnas utveckling. Med dessa variabler exogent bestämda har dåproduktionen och sysselsättningen i timraar räknat beslärats raed hjälp av denekonoraelriska raodellen. För att beräkna utvecklingen av näranda variablerhänvisas till tabell 5 då dessa inte alllid koraraenteras i de följandeavsnitten. Tabell 2:5 Produktion och sysselsättning inom olikanäringsgrenar 19701977 Procentuellärlig förändring, priser resp. El, gas,vatten och avlopp Summa varu- och kraftproduktion Varuhandel Samfärdsel Bostadsförvallning Privata tjänsterOffentliga tiänster -2,7 -12,4 -10,3 -0,8 -0,7 Produktionsutvecklingeninom jordbruket 19701972 har framför allt kännetecknats av kraftiga ökningar ispannmålsskörden samt en vändning i utvecklingen av mjölkproduktionen. Destegrade spannmålsöverskotten har dock huvudsakligen berott på att skördarnablivit osedvanligt goda. Vid mera normala skördar skulle troligen produktionenav brödsäd ha minskat svagt raedan produktionen av fodersäd skulle ha ökatrelativt kraftigt. Dessa tendenser väntas också ge utslag underprognosperioden. Mjölkproduktionen föratses ligga kvar på ungefär sararaa nivåsora f. n. eUer sjunka i betydligt långsammare takt än . Enåtergång till den tidigare mycket snabba minsknuigen i antalet kor är därförinle all vänta, i synnerhet sora rajölkproduk-tionen per ko inte beräknas kunnaöka i samma takt som . Förandra vegetabilier än spannmål väntas produktionen bli i stort sett oförändradunder prognosperioden med undantag för oljeväxterna för vilka man fömtser enökad produktion. På animaliesidan råder f. n. överproduktion av ägg ochslaklfjäderfä. Produktionen beräknas därför inte kunna öka i så snabb takt somtidigare. Köttproduktionen beräknas ligga på en oförändrad nivå, fraraför alltunder de närraaste åren raedan produktionen av fläsk kan komma att öka något. Åkerarealenrainskar f. n. påfallande långsaral. På finns det dock anledningatt räkna med en något kraftigare nedgång (se nedanstående tablå). Vallarealenbör nämligen kunna minska raed ca 0,2 railj. hektar utan attrajölkproduklionens krav eftersatts. Dessutom kan spannmålsarealen väntasminska något. 1961 1969 1972 1975 1975 1977 1000 ha 3 296 3 Antalbruk- 100 000 110 000 100 000 ningsenheler 233 000 162000 144000 110000 120000 IIOOOO Denfortsatta rationaliseringen väntas leda till en snabb minskning avsysselsättningen. Såväl 19701975 sora 19721977 beräknas ca 60 000 personerlämna jordbmket. Produktiviteten väntas stiga i den takt som antogs i LU 70.För båda prognosperioderna väntas ökningen bli om raan rensar förskördeutfallet. De totala investeringama i jordbruket väntas stiga med ca 6 %per år 19701975 och med 19721977. I LU angavs ökningen till1,19701975. En icke ringa del av avvikelsen kan hänföras till investeringari avelsdjur. I direktiven lill denna utredningframhålls att de allmänna mål som uppsläUdes för jordbrukspolitiken av 1967års riksdag fortfarande skall gälla. 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 43 ningenskall behandla vissa viktiga avgränsade frågor, varav t. ex. valet av prislinjesamt den närmare målsättningen för försörjningsberedskapen är av storbetydelse. Inorafisket har fångsterna rainskat såväl volyra- som värderaässigt sedan raitten av60-talet. Totala raängden ilandförd svenskfångad fisk var sålunda ungefär 1/4raindre 1970 än 1965, frärast beroende på en betydande rainskning avvästkustfiskarenas sillfångster. har totala fångstraängdenminskat relativt sett lika kraftigt som 19651970. Hela minskningen 19701972synes ha svarat mot rainskningen av i utlandet direktlandad skrapfisk. En vissfortsalt minskning av sillfångslen torde vara sannolik ävenom partiella siUfiskeförbud tillärapats för altsäkerställa sillbeslåndet. Minskningen i antalet yrkesfiskare förutsesfortsätta i en takt som innebär att det I LU 70 angivna antalet kvarvarandefiskare 1975, ca 5 000, torde komraa alt underskridas. Investeringarna förutsesligga på ungefär samraa nivå som genomsnittet för perioden 19651972. I LU70 antogs den totala awerkningsvolymen inom skogsbruket öka från 73 raUj.skogskubikraeter (msk) 1970 tiU 82 milj. 1975. Enligt beräkningar gjorda av enarbetsgrupp tillsatt av arbetsraarknadsstyrelsen och redovisade i betänkandet"Skogsbrukets arbetskraft " beräknasawerkningsvolyraen korama att öka till 79 milj. rask 1975 och omkring 83 mUj.msk 1977. Inom skogspolitiska utredningen (Mål och raedel i skogspoUtiken, SOU1973: 14) har beräkningar gjorts av en behövlig avverkning då den svenskaskogsindustrins förväntade expansionstakt och de fraratida internationeUakonkurrens- och efter-frågeförhållandena beaktas. Den erforderliga årligaawerkningsvolyraen har av utredningen beräknats till 9095railj. De åtgärder sora föreslås för att åstadkoraraa en sådan ökningbestår bl. a. i ell korabinerat avgifts- och stödsyslera. Medande ovan näranda utredningarna således väntar en ökning av awerkningsvolyraenunder prognosperioden, synes enligt modellresultaten en minskning avskogsbmkets produktion komma att ske . Detta sammanhängerdelvis med det antagande sora i prognosen gjorts beträffande skogsbraketsfraratida leveranser tUl trä-och raassaindustrin. Dessa leveranser sedda irelation till produktionen inora trä-, raassa- och pappersindustrin harantagits komraa att sjunka i sararaa snabba takt som under den historiska perioden.Förändringen av detla relationstal återspeglar bl. a. en ökning avförädlingsgraden av skogsindustrins produkter. Med en förutsättning om en någotlångsararaare rainskningstakt för näranda relationstal förändras såväl produktions-som sysselsättningstalen för skogsbraket. Produktionen inom skogsbruket skullesålunda vid en sådan förutsättning komma att mins- ka19701975 att jämföra med en nedgång på enligtmodellresultaten. Sysselsättningsminskningen mätt i personer skulle samtidigtreduceras från per är enligt modellberäk-nmgarna tUl . Mekaniseringenav skogsbruket föratses fortgå i snabb takt. a. torde s. k.flerprocessmaskiner för fällning, kvistning, kapning etc komma att anskaffas iökad omfattning. Detta innebär betydande investeringsökningar. Sålundaberäknas totala investeringsbeloppet korama att öka 19701975och med 1972 1977 (då konjunkturens inverkan på 1972 årstal i möjUgaste mån eliminerats). Då den dagsverksåtgång som i LU 70 angavsför 1975 synes komraa att underskridas har ocksåproduktiviteten uttryckt i produktion per arbetad timme antagits öka någotsnabbare än enligt tidigare kalkyl. Ökningen har för perioderna 19701975 och 19721977 beräknats till 9,5 resp. . Beräkningarutförda inom energiprognosutredningens sekretariat tyder på att den totalaenergiförbmkningen inte torde öka lika snabbt 19701975 som förutsattes i LU70. Beräkningarna sammanfattas i tabell 6. För industrins dd innebär de nyakalkylerna endast en mindre nedjustering. För samfärdselgruppen ärnedrevideringen större, vilket saramanhänger raed den svaga utvecklingen avprivat bilisra och yrkesmässig trafik under periodens två första år. Denstörsta nedjusteringen gäller övriggruppen (bosläder, sjukhus, skolor, kontor,affärshus etc.) och betingas av bl. a. nya beräkningar avinvesteringsutvecklingen för såväl bostäder sora den offentliga sektorn19701975. För perioden 19721977 innebär kaikylen att den totalaenergiförbrukningen återgår till en raera "norraal" ökningstakt. Meradetaljerade uppgifter ora energiförbrukningen redovisas i en proraeraoria frånenergiprognosutredningen (EPU: Energiförsörjningen 197019771). Investeringarnai el-, gas- och värmeverk vilka domineras av elkraften beräknades i LU 70öka 19701975. Tyngdpunkten i investeringstillväxten förutsågsligga på maskininvesteringarna; ett förhåUande sora återspeglar kärnkraftensökande och vattenkraftens minskande betydelse i elkraftproduktionen. Nyaberäkningar grundade på planer och enkätraaterial, insamlat avvattenfallsverket och värmeverkens branschorganisation, har föranlett ennedjustering av sekloms investeringstillväxt till 19701975.Perioden 1977 fömtses investeringsvolymen öka med inte fullt perår. Ändringen av sektorns investeringslillväxt 19701975 jämfört med LU 1Se Svensk ekonomi fram tiU 1977, SOU 1973: 21, bilaga 4. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 45 Tabell 2:6 Energiförbrukningen 19651977 Exkl. flygdrivmedel och bunkeroljor för utrikessjöfart. Mtoe, dvs. milj. ekvivalenta oljeton. är ett mättsom möjliggör en sammanvägning av bränsle- resp. elförbrukning. Källor: LU 70 och energiprognosutredningen. 70 beror i första hand på de ändringar i utförande och denförlängning av byggnadstider som visat sig nödvändiga särskilt vad gällerkämkraften. För vattenkraften fömtses en minskning av investeringsvolymen fr.o. Mot slutet av prognosperioden 19721977 kan denna tendens väntasfå en successivt ökad betydelse. För värmeverken fömtses en fortsatt expansivutveckUng av investeringarna, och det anslutna värmeeffektbehovet beräknas merän fördubblas tiU 1977. Konjunkturdärapningen 1971 och 1972 medförde en kraftigsänkning av byggnadsproduklionen. För sektorns framtida utveckling är bostadsproduktionenoch de komraunala byggnads- och anläggningsinvesteringarna av stor betydelsedå dessa två poster tillsammans svarar för raer än av de totala byggnads-och anläggningsinvesteringama. En fömtsedd uppbrorasning på nämnda områden göratt byggnadssektorns bidrag till BNP under resten av 70-talet inle fömtses ökaraed mer Un . För perioden 19701975 beräknas den genomsnittiigaproduktionsökningen bli . Produktiviteten har beräknats öka i samma takt 19701975som antogs i LU 70, dvs. För perioden 19721977 väntasökningstakten däremot sjunka till . Denna nedgång sammanhänger bl.a. med att reparations- och underhällsvolymen i det längre perspektivet väntasöka snabbare än nybyggandet. Eftersom sådana arbeten inte kan utföras raedlika arbetsbesparande raetoder sora nybyggnadsarbeten skulle en ökning av derasandel koraraa att påverka genomsnittstalet för branschens produktivitet Ineddragande riktning. Frånsysselsättningssynpunkt skulle en ökning av reparations- och ut-derhållsarbetenkunna positivt påverka den äldre arbetskraftens situation då dessa arbetenofta är lämpade även för äldre arbetare. Deantagna produktivitetsökningstalen ter sig i järaförelse med 60-talet och ijämförelse med de bedömnmgar som gjordes I LU 70 som förhållandevis låga. Trotsdetta beräknas en sysselsättningsminskning inträffa,vilken skulle uppgå till och förperioden 19721977 till (mätt i tunvolym). Motivet för attacceptera en förhållandevis låg produktivitetsprognos skulle då bl. a. varaalt det kan vara svårt att i ett läge med en låg aktivitetsnivå stimulera tUleffek-tiviseringsåtgärder. Det är också möjligt att sociala hänsyn kan spela ensärskilt stor roll för byggsyssdsältningens utveckling. A andra sidan skulleman kuima argumentera för en rakt motsatt uppfattning. Den låga efterfrågan påbyggmarknaden skulle då tänkas fraratvinga en konkurrens och en strävan tillrationaliseringar som är starkare . Skulle detta senare inträffa ärdet inte uteslutet att sysselsättningsproblemen på byggarbetsraarlcnaden kanbli ytterligare accentuerade. Deutvecklingsdrag sora beskrivits i LU 70 synes fortfarande i allt väsentligtvara gUtiga. De stora självbetjäningsbutikerna, slorraarkna-derna,trafikorienterade köpcentra och andra stordriftsforraer kan således väntasförstärka sin ställning på raarknaden, vilket skulle raedföra en fortsattnedläggning av raindre och raedelstora enheter. Inora partihandeln tordeantalet enheter minska i endast ringa omfattning. Utvecklingen19701972 inom varuhandeln har helt naturligt präglats av den svaga efterfrågeutvecklingeni ekonorain. Den produktionsökning på 19701975 som föratsågs i LU70 torde dock komraa att uppnås då man för perloden 19721977 räknar raed enhögre genomsnittlig tUlväxttakt, . Sektoms produktivitet harantagits Öka dvs. lika mycket sora i LU 70 både 19701975och 19721977. Ensysselsällningsmmsknlng mätt i antal timmar på bortåt 19701975skulle då förbytas i en ungefär lika stor årUg ökning 19721977. Vadbeträffar investeringarna räknade LU 70 med en ökning på 19701975.Med hänsyn tiU utvecklingen 19701972 och planerna torde dockökningstakten bli något lägre. Enligt den reviderade kalkylen skulletiUväxttakten stanna vid 1970 1975. För perioden 19721977beräknas den genomsnittiiga årliga tillväxttakten bli . 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 47 Medundantag för vissa delområden har inle någol underlag för alt i väsentlig gradrevidera bedömningama i LU 70 kommit fram. Ökade strävanden att tillärapakostnadsansvarighetsprincipen dvs. att varje trafikgren skall svara för dekostnader som den orsakar kan tänkas få återverkningar på bl. a. den tungabiltrafikens framtida utveckling. Restriktioner förorsakade av miljö- ochtrafiksäkerhelsmässiga hänsynstaganden kan också komma att påverkaomfattningen och fördelningen av person- och godstransporter med bU. Nyabedömnmgar har gjorts av persontransportarbetets fraratida utveckling, vilkajämfört med LU 70 innebär en något lägre ökningstakt. a. har ennedjustering gjorts av prognosen över personbilsantalets utveckluig. Antaletpersonbilar har enligt prognosen beräknats öka med 105 000 . Ettnågot lägre nettotUlskott ca 100 000 bUar/år väntas enligt en av lUInyligen utarbetad prognos. Personbilsbeståndet beräknas enligt denna prognosuppgå till ca 2,8 milj. bUar . Prognosen bygger bl. a. på ett antagandeom en relativt kraftig prisstegring för bilarnas del, i första" hand tUlföljd av koslnadsslegringar som kan tänkas bli aktuella på grund av deutvidgade säkerhets- och miljökrav, som komraer att ställas på personbilarna. Närdet gäller lastbilstrafiken kan påpekas alt dess andel av det inrikesgodstransportarbetet har varit mycket svår att bedöraa på grund avbrister i det statistiska raaterialet. Nya beräkningar sora gmndar sig påundersökningar utförda av har gjorts avtrafikplaneringsutredningen . Dessa visar att tidigare publiceradeuppgifter tycks ha överskattat laslbilstrafikens andel av det inrikesgodstransportarbetet. beräknar t. ex. utredningen transportarbetettill totalt ca 44 miljarder tonkm varav lastbilstrafiken skulle svara för 21miljarder tonkm, dvs. Motsvarande siffra har tidigare angetts till . Enligt undersökningar skulle också fördelningenmellan lokaltrafik och fjärrtrafik vara en annan än vad sora tidigare antagits.Lokaltrafiken raed vilken rae-nas trafik understigande 100 kra skulleenligt de nya beräkningama uppgå till av lastbilarnas totalatransportarbete jämfört med tidigare angivna . Orsaken tUl den kraftigaminskningen är till stor del av definitionsraässig natur. Vid tidigare undersökningarhar man utgått från att transporter av vissa livsmedel, skogsprodukter ocholjor var alt hänföra tUl lokala transporter. Genom koncentration avtUlverkning till ett fåtal platser kombinerat med långa avstånd inom deexpanderande tätortsregionerna har emellertid dessa transporter kommit attöverstiga och därmed rubricerats som fjärrtrafik. Förhela prognosperioden 19701977 har antagits samma utveckling av brattoinvesteringarna sora enligt LU 70, dvs. Produktivitetsökningen har antagits fortsätta i en årUgtakt av vilket väl ansluter sig tUl den historiska utvecklmgen. LU-modellenger till resultat en årUg ökning av transportsektoms produktionsvolym(sektorprodukt) raed 19701975 och 19721977. Det ärintressant att notera att dessa ökningstakter är något lägre än de som råttunder 60-talet.