prop · FW0376 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1973 Prop. proposition till angåendesamhällsinsatser på läromedelsområdet; given . vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt, I propositionen behandlas samhälleliga insatser påläromedelsområdet på grundval av läromedelsutredningens belänkande (SOU1971:91) Samhällsinsatser på läromedelsområdet. Vidare behandlas frågan omformer för tillhandahållande av fria läromedel. Vissa områden inom skolväsendet präglas av enöverproduktion av läromedel. Inom andra områden föreligger en bristsituation.Ytterligare produklionsslöd för att främja tillkomst av läromedel inom bristområdenföreslås för /74, En försöksverksamhet med anbudsförfarandeföreslås, vars syfte skall vara dels att försöka minska antalet parallellaläromedel, dels att försöka få fram goda läromedel till låga priser.Skolöverstyrelsen (SÖ) föreslås svara för verksamheten med anbudsförfarande, I propositionen läggs fram förslag om pedagogiskgranskning av läromedel, Läromedelsforskningen bör liksom bedrivasvid de pedagogiska och psykologiska institutionerna vid universitet ochhögskolor, Utprovning och praktisk prövning av läromedel är former för pedagogiskgranskning, SÖ och skolstyrelserna bör bl, a, utöva tillsyn över dennaverksamhet. Nuvarande system med centralt förval av läromedel bör medvissa undantag upphöra. Obligatorisk objeklivitetsgranskning av centrala läromedeli samhällsorienterande ämnen föreslås. Objektivitetsgranskningen bör handhas aven läromedelsnämnd inom SÖ, vilken bör inrättas den 1juli 1974, Den föreslagna nämnden bör på eget initiativ eller efter anmälankunna objektivitetsgranska även andra centrala läromedel. Statens läroboksnämndföreslås upphöra , Detbör ankomma på de lokala skolstyrelserna att liksom nu besluta om vilkaläromedel som skall antas för användning i undervisningen. För att ge bättreinformation om läromedlen åt konsumenterna föreslås att ett centraltläromedelsregister byggs upp. Delta register bör administreras av ettfrislående statligt organ. Detta organ, som bör inrättas , böräven handha frågor som rör fördelning av produktionsstödet. Länscentralernaför pedagogiska hjälpmedel föreslås upphöra . Detbör ankomma på kommunerna att bestämma formerna för den lokalaläromedelsorganisationen. kommer att tillsättas för att lösa vissa frågor isamband med de i propositionen föreslagna förändringarna. Ipropositionen föreslås vad gäller tillhandahållande av fria läromedel föreleverna i att det bör ankomma på den kommunala skolstyrelsen attinom i propositionen angivna ramar ta ställning till vilka läromedel elevernabör få som gåva. Eleverna föreslås få som egna exemplar minst ett centraltläromedel per ämne, vilket ger en allmän överblick av det huvudsakliga kursinnehålleti ämnet. Undanlag bör dock kunna göras för i första hand musik, teckning, slöjdoch gymnastik. Dessa regler föreslås gälla fr, o, rn, , Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om samhällsinsatser påläromedelsområdet och anför. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade chefen fördåvarande sex sakkunniga för attutreda frågan om produktion och granskning av läroböcker och andra pedagogiskahjälpmedel m, m, (direktiv se riksdagsberättelse s. 277 ff.). Desakkunniga antog benämningen läromeddsulredningen. Utredningen har tidigarelagt fram tre betänkanden, (SOU 1968: 14) Skolboksleveranser,(SOU 1968: 36) Läromedel för specialundervisningen och den18 (SOU 1970: 10) Fria läromedel. Dessutom har avgetts en rapport (DsU1968: 14) Skolboksdistribution, har den 8 december 1971lagt fram sitt fjärde och sista betänkande (SOU 1971: 91) Samhällsinsatser påläromedelsområdet. Efter remiss har yttranden över det senast framlagdabelänkandet avgetts av statskontoret, (), universitetskanslersämbetet(UKÄ) som bifogat yttranden från berörda universitets-och högskolemyndigheter, och högskolor (UUH), () som bifogat yttranden från lärarhögskolorna och ett antal länsskolnämnder, statens läroboksnämnd, statens pris- och kartellnämnd (SPK),varudeklarationsnämnden (VDN), barnstugeutredning, länsskolnämndsutredningen,kommittén för television och radio i utbildningen (TRU), , 'Vid tiden för avlämnande av SOU 1971:91 riksdagsmannen ,ordförande, direktören , avdelningsdirektören ,studeranden , landstingsrådet och departementssekreterarenErland , , i (LO) som bifogatyttranden från . ,och ,(), (),akademikers centralorganisation (), (), (), (), Svenska bokförläggareför-eningen. (), (), och Skola, ,elevers centralorganisation (), (), (), (), utbildningsnämnden i läns landstingskommun,utbildningsnämnden i läns landstingskommun, utbildningsnämnden iVästernorrlands läns landstingskommun, allmänna skolstyrelse,skolstyrelserna i , , , , och Sorselekommuner, skoldirektion, skolstyrelserna i Ströms, , ,och kommuner. för byggnadsforskning.Medborgarskolan, allmänna biblioteksförening. , och har dessutom inkommit medskrivelser, har med skrivelse den 10 januari1973 överlämnat förslag om länscentralerna för pedagogiska hjälpmedel. Efter remisshar yttranden över länsskolnämndsutredningens förslag avgetts av statskontoret,RRV, SÖ som bifogat yttranden från flertalet länsskolnämnder , statensläroboksnämnd, länsskolnämnderna i , ochVästernorrlands län. , , , , , , skoldirektion samt s.lcolstyrelserna iSmedjebacken, och , i harinkommit med skrivelse, Fredrika-Bremer-förbundethar i en skrivelse till Kungl, Maj:t understrukit önskvärdheten av att vissaförändringar vidtas vad gäller granskning av läroböcker ur könsrollssynpunkl, StockholmsArbetarekommun har till översänt en motion till StockholmsArbetarekommuns representantskaps årsmöte, i vilken bl, a, uttalas attmålsättningen bör vara en läromedelsproduktion helt i samhällets regi. ordförande,direktionssekreteraren . , landstingsrådet ,hemmansägaren , landstingsmannen , skoldirektören . Orehag, skolrådet . SFS har i en skrivelse till Kungl, Maj:t hemställt att Kungl,Maj:t skyndsamt låter utreda frågan om fria läromedel till de postgymnasialtstuderande, har i en skrivelse till Kungl,Maj:t hemställt dels att hemmen erhåller en fullständig läromedelsförteckningi religions- och sexualkunskap för i början av varje läsår, delsatt alla läroböcker i nämnda ämnen utställs på offentligt bibliotek eller annanlämplig lokal. har i en skrivelse den 2 december1972 fört fram förslag rörande fria läromedel för eleverna i . har i ett betänkande (UbU 1972:26, rskr1972: 186) behandlat frågan om fria läromedel för eleverna i ianledning av motioner (1972: 698, 1972: 1086) angående tillhandahållandet avläromedel åt elever i . har i skrivelse lillutbildningsdepartementet tagit upp frågan om fria läromedel för eleverna igrundskolan, I fråga ommånga av förslagen fordras inte beslut av . För överblickens ochsammanhangets skull berörs dock vissa sådana förslag. 2 Samhällsinsatser på läromedelsonirådet 2.1.1 Granskning av vissa läroböcker Gällande bestämmelser om läroboksgranskning återfinns ikungörelsen (1948:613) om granskning av vissa läroböcker (ändrad senast 1972:178), Kungörelsen är i vissa avseenden föråldrad. Enligt1948 års kungörelse ankommer det på ett särskilt organ, statens läroboksnämnd,att granska läroböcker som på det sätt kungörelsen numera tillämpas äravsedda för , för gymnasieskolans tre- och fyraåriga linjer medundantag av läroböcker i tekniska och ekonomiska ämnen, för nomadskolor ochför privatskolor som avses i privalskolsladgan. Kungörelsens bestämmelsergäller i fråga om lärobok för religionskunskapsundervisningen även lärobok somanvänds vid bl, a, lärarhögskolor, specialskolor, särskolor och ungdomsvårdsskolor.Granskning av sådana läroböcker har emellertid i praktiken varit aktuell endasti ett fåtal fall. Enligt kungörelsen har nämnden att efter framställning avstyrelsen för försvarets gymnasieskola resp, vederbörande försvarsgrenchefgranska och avge yttrande rörande läroböcker i allmänbildande ämnen, avseddaatt användas för undervisning i försvarets gymnasieskola eller i arméns,marinens eller flygvapnets skolor för fast anställt manskap. stämmelsehar inte haft någon större praktisk betydelse. Godkända läroböcker förs upppå en läroboksförteckning. Medläroböcker avses i kungörelsen tryckalster som är avsedda att, sedan de idärför stadgad ordning antagits, åläggas eleverna till användning vidundervisningen, och som utgör egentliga läroböcker i teoretiska läroämnen,läseböcker för läsningens inlärande i årskurserna 13 av de obligatoriskaskolorna, läroböcker i praktiska läroämnen, i yrkesämnen och i övningsämnen,ordböcker och ordlistor, översättningsövningar, textböcker i främmande levandespråk, kartböcker, räkne- och andra tabeller, arbetsanvisningar med kartor,illustrationer, sifferuppgifter och utförligare text, föreskrifter förvälskrivning och textning samt sångböcker. Denna definition av läroböcker ikungörelsen utesluter från granskning en inte ringa del av de läromedel somproduceras för användning i skolorna. betecknar i sitt remissvar över betänkandetgranskningskungörelsens definition av läroböcker som tryckalster av olika slagsom föråldrad. Det hittillsvarande begreppet lärobok är på väg att upplösas.Enligt statens läroboksnämnd har granskningskungörelsens läroboksbegreppberett och bereder i 1960- och 1970-talens förändrade undervisningssituationtillämpningssvårigheter. Lärobokspaket framställs där ljud- och bildbanden ärdet primära, medan läroboken reducerats till ett texthäfte åt audivisuellamedier. Vidsina avvägningar om vilka böcker som skall betraktas som läroböcker och därmedgranskas har statens läroboksnämnd utgått från dels granskningskungörelsensdefinition, dels föreskrifter och anvisningar i gällande läroplaner. Vidsådana avvägningar i enskilda fall har nämnden även samrått med SÖ, Ivissa fall får läroböcker användas trots att de inte är uppförda påläroboksförteckningen. Sådana läroböcker får i de tidigare nämnda skolformernaanvändas i försökssyfte vid undervisningen enligt SÖ:s bestämmande. Även iutlandet framställd textbok i främmande levande språk får utan att varauppförd på läroboksförteckningen antagas till användning vid undervisningen. Läroboksförteckningenupprättas av statens läroboksnämnd. Nämnden har härutöver att följatillkomsten av goda läroböcker samt med uppmärksamhet följa utvecklingen påläroboksområdet i utlandet. Det åligger vidare nämnden att till Kungl, Maj:tavge yttranden i sådana ärenden, som remitteras till nämnden, och ierforderliga fall hos Kungl, Maj:t göra framställningar i frågor, som fallerinom nämndens verksamhetsområde. Ansökanom uppförande av lärobok på läroboksförteckningen skall med angivande av denskolform och det skolstadium, för vilka läroboken är avsedd, ges in tillläroboksnämnden. Vid sådan ansökan skall sökanden till läroboksnämnden erläggaen granskningsavgift av 350 kr,för varje med ansökan avsedd lärobok. Efter den granskning av läroboken, som ide särskilda fallen är påkallad, avgör nämnden om läroboken skall uppföras påläroboksförteckningen. I kungörelsen föreskrivs vad som särskilt skall iakttasvid sådan granskning. Granskningen skall bl. a.avse att lärobokens innehåll står i överensstämmelse med gällandeundervisningsplaner eller kursföreskrifter; att överensstämmelse, i huvudsak,råder mellan de kursmoment, som i läroboken behandlas och dem, som ärföreskrivna för de klasser eller stadier, för vilka läroboken är avsedd; atteventuellt förekommande illustrationsmaterial ansluter till de kursmoment, detavser att belysa; att lärobokens innehåll är objektivt och vederhäftigt ochsåvitt möjligt överensstämmande med den vetenskapliga och pedagogiskautvecklingen för ifrågavarande område; att läroboken såväl i fråga om innehållsom i språkligt och formellt hänseende är lämpad efter lärjungarnas ålder ochmognad; att lärobokens pris är skäligt samt att läroboken är av behovetpåkallad och i väsentliga avseenden utgör en självständig insats på detpedagogiska området. Ombehov anses föreligga, skall nämnden i de nämnda hänseendena inhämtayttrande från särskilda ämnessakkunniga, vilka utses av nämnden. Nämnden kan ocksåför bedömning av lärobok ur psykologisk-pedagogisk synpunkt, om så är påkallat,såsom expert anlita person som besitter speciell dylik sakkunskap. Lärobok kan, om detlaanses erforderligt, föras upp på läroboksförteckningen med visst förbehåll vadgäller lärobokens användning. Ny, omarbetad eller utökad upplaga av lärobok kanföras upp på läroboksförteckningen antingen vid sidan av eller i stället förföregående upplaga. Om nämnden finner att en lärobok som är uppförd påläroboks-förteckningen är föråldrad eller av annan anledning inte bör användasi skolundervisningen får nämnden utesluta läroboken ur förteckningen. Omså anses nödvändigt, kan läroboksnämnden besluta, att ny lärobok skall bliföremål för praktisk prövning, innan beslut fattas om dess uppförande påläroboksförteckningen. Sådan prövning skall begränsas till ochverkställas i enlighet med nämndens anvisningar. Efter framställning frånnämnden skall SÖ bestämma, till vilken skola prövningen skall förläggas ochvilka.lärare som skall delta i prövningen, Efler utgången av 'den förprövningen bestämda tiden skall redogörelse för erfarenheterna av lärobokensanvändning vid undervisningen insäu; das till nämnden. av redogörelsenskall sändas till SÖ, Läroboksnämndensbeslut kan överklagas hos Kungl. Nämndenskall upprätta läroboksförleckningen på grundval av nämndens och iförekommande fall Kungl. Förteckningen skall tryckas ochdistribueras genom nämndens försorg. I förteckningen, som skall varaöversiktligt uppställd och innehålla uppgift om den tidpunkt, från vilken förteckningen skall gälla, skall förvarje lärobok anges författarnamnet, bokens benämning, sidantalet, tryckorten,tryckåret, förlagets namn, priset och andra erforderliga uppgifter samt eventuelltförbehåll i avseende på lärobokens användning. 2.1.2 Antagande av lärobok m. m. För såväl grundskola som gymnasieskola gäller att ny lärobokeller omarbetad upplaga av redan använd lärobok skall antagas av skolstyrelsen,I ärendet skall rektor avge förslag efter hörande av ämneskonferensen ellervederbörande lärare. För får endast lärobok, som statensläroboksnämnd tagit in i läroboksförteckning, antagas. För gymnasieskolan fåri fråga om de ämnen som Kungl, Maj:t bestämmer i särskild ordning endastantagas lärobok, som statens läroboksnämnd tagit in i läroboksförteckning. Förnomadskolan gäller samma bestämmelser som för . För specialskolangäller följande. Ny lärobok eller omarbetad upplaga av lärobok antages av styrelsenför skolenheten, I ärendet skall rektor avge förslag efter hörande avämneskonferensen eller vederbörande lärare. För undervisning i religionskunskapmå antagas endast sådan lärobok som statens läroboksnämnd tagit in iläroboksförteckningen. Bestämmelserna för grundskola och gymnasieskola harmotsvarande tillämpning för privatskola. För försvarets gymnasieskola gällersamma bestämmelser som för gymnasieskolan. Kurslitteratur skall vad gällersjuksköterskeskola antagas av skolans styrelse, I ärendet skall rektor avgeförslag efter hörande av ämneskonferensen eller vederbörande lärare, I 11 kap, 8 § skolstadgan (1971: 235, ändrad senast 1973:9) föreskrivs bl, a, att skolchefen skall främja verksamheten inom skolornasbibliotek och verka för att lämpliga läromedel för utbildningen anskaffas ochanvänds. Skolchefen skall vidare (11 kap, 9 § skolstadgan) tillse att vad somanskaffas för skolväsendels behov är tidsenligt och lämpligt och att inköpensker på bästa sätt. Han skall vidare tillse att inventarier och utbildningsmaterielförtecknas och regelbundet inventeras. Det åligger rektor (12 kap, 8 § skolstadgan) att hatillsyn över institutioner, bibliotek och andra hjälpmedel för utbildningensamt sörja för att dessa används på ett lämpligt sätt. Rektor skall även (12kap, 9 § skolstadgan) ha tillsyn över lokaler och inventarier samt låta förtecknainventarier och utbildningsmateriel och verkställa regelbundet återkommandeinventeringar därav. Tillsynslärare skall enligt 12 kap, 18 § skolstadgan bl,a, under rektor utöva ledning av och tillsyn över anskaffning och vård avinventarier och utbildningsmateriel, i den mån sådant ej ankommer på annan.Tillsynslärares uppgifter regleras utöver av bestämmelserna i skolstadgan iinstruktion som fastställs av skolstyrelsen med ledning av en av SÖ den 2december 1963 fastställd normalinstruktion för tillsynslärare. 1973: 76 9 ligt normalinstruktionen skall tillsynslärare bl, a, isamråd med lärarna upprätta och till rektor inge förslag till inköp avinventarier. Han skall också, i den mån det ej ankommer på annan, svara förorganisation och fördelning av läromedlen och för förteckning och inventeringav dem. Enligt sina direktiv har läromedelsutredningen haft trehuvudfrågor alt behandla, nämligen behovet av samhälleliga insatser när detgäller läromedelsproduktionen, behovet av central granskning av läromedel ocheventuellt införande av fria läromedel inom nya delar av ulbild-ningsseklorn.Den sistnämnda frågan behandlade utredningen i sitt tredje betänkande (SOU1970: 10) Fria läromedel. I direktiven görs vissa avgränsningar förutbildningen vid universitet och högskolor. Vad gäller frågor rörandeläroböcker skall utredningens överväganden för dessa utbildningsvägar endastavse kurslitteratur. Utredningen bör vidare inte la upp frågor om granskningav läroböcker för universitet och högskolor. Utredningen redovisar inledningsvis de utgångspunkter förutredningsarbetet som getts genom direktiven och i anslutning härtill utredningsarbetetsuppläggning, I direktiven fastslogs bl, a, att ansvaret för att detinom vårt utbildningsväsende finns tillgång till effektiva pedagogiskahjälpmedel åvilar ytterst statsmakterna. De åtgärder som från del allmännassida kan vidtas eller övervägas är i det stora hela av produktions- eller granskningskaraktär. beslöt i början av sitt arbete altlåta göra en undersökning av läromedelsmarknaden. Utredningen log därför hösten1966 kontakt med SPK, vilken förklarade sig villig att genomföra den önskadeundersökningen, Kungl, Maj:t uppdrog , efter hemställan frånutredningen, åt SPK att verkställa undersökningen. För att belysaläromedelsmarknadens konsumentsida har således bl, a, läromedelsinköp år 1967i sju kommuner kartlagts i en s, k, köpstudie. Val-och inköpsruliner i dessakommuner har också studerats. Vidare har en leverantörsstudie, bestående främstav en enkät till de största lärome-delsleveranlörerna, genomförts. SPK har förutredningens räkning även studerat statens läroboksnämnds prisgranskning avläroböcker. Dessa undersökningar av läromedelsmarknaden har utgjort det främstaunderlaget för utredningens överväganden beträffande produktion m. m. Utredningenhar även tagit del av bl. a. resultat från utredningar som gjorts inom . Påinitiativ av läromedelsutredningen har under utredningsarbetet enförsöksverksamhet med praktisk prövning av läromedel bedrivits. Syftet meddenna försöksverksamhet har varit att få erfarenheter inför ett eventuelltinförande av ett generellt system med praktisk prövning. Verksamheten har lettsav en forskargrupp vid pedagogiska institutionen vid i , Utredningenredovisar olika läromedelsdefinitioner, vilka kommit till anviindning ellerföreslagits i olika sammanhang. För egen del ansluter sig utredningen närmasttill följande definition. Medläromedel avses de informationsförmedlande komponenterna i undervisningen vilkainnehåller både information meddelandet och medel för dess presentation. Utredningenvill i denna definition inte innefatta lärare och elever. Till medel förpresentation av information hänför utredningen i sammanhanget även dentekniska apparatur som är nödvändig för användande av vissa läromedel, t, ex, TV-apparater,projektorer och bandspelare. Utredningenhar i sina diskussioner om olika åtgärder för att förbättra situationen påläromedelsområdet gjort en väsentlig inskränkning. Utredningens förslag rör ihuvudsak vad utredningen benämner centrala läromedel. Med detta begrepp avserutredningen läromedelsom direkt framställts för att täcka kvalitativt och/eller kvantitativtväsentliga delar av läroplanernas kursmoment. Det kan gälla exempelvis ett»heltäckande» studiepaket, en årskurslärobok, en studiesats för ett centraltarbetsområde eller en audivisuell språkkurs. Utredningenger forlsättning.svis en redovisning av vad som sägs i läroplanerna för resp,och gymnasieskolan om läromedelsfrågor och ger även en översiktöver hur vissa utredningar behandlat läromedelsfrågorna, Utredningenkonstaterar att forsknings- och utvecklingsarbete på läromedelsområdet bedrivsf. n, både i statlig och privat regi. Medde medel som anvisas till SÖ för pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbetebedrivs f, n, inemot sextio projekt. Enligt SÖ:s beräkningar används 4,6 milj,kr. av de medel som anvisats för pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbeteför /72 ca 20,5 milj, kr, för läromedelsprojekt. Inomvissa forsknings- och utvecklingsprojekt, (FoU-projekt) bedrivs ett läromedelsinriktatutvecklingsarbete. Därvid framställs läromedelssystem efter en s, k, undervisningsteknologiskmodell, vilken av utredningen beskrivs på följande sätt. Framställningenav ett sådant läromedelssystem inleds med en planeringsfas. Därvid görs iregel en målbeskrivning för de aktuella undervisningsavsnitten, dvs, entolkning av läroplanernas anvisningar om innehåll och aktiviteter. Vidarestuderas den organisatoriska ram inom vilken läromedlet skall komma tillanvändning. Det kan vara fråga antingen om att utnyttja eller anpassa en befintligorganisation eller om att skapa nya organisatoriska former. Efterplaneringsfasen följer en konstruktionsfas. Med utgångspunkt i bestämningar somgjorts av mål, innehåll och organisatoriska ramar uppdelas stoffet på lämpligaenheter. Dessa enheter planeras sedan i fråga om aktiviteter, arbetsformer,kunskapskontroll etc. Därefter görs medievalet, som i sista hand blir resultatav en avvägning mellan de pedagogiska kraven, produktionskostnaderna och depraktiska och ekonomiska följderna för konsumenten. Den första versionen avläromedlet som framställs utprövas och revideras till en andra version osv. Densista delen av framtagandet av ett läromedelssystem är en utvärderingsfas sominnefattar beskrivning av det färdiga läromedelssystemets användning ocheffekter som underlag för en objektiv bedömning av dess egenskaper, en sorls VDN-deklaration, Utredningenbeskriver ett läromedelssystem, individualiserad rriate-matikundervisning(IMU), som tagits fram med hjälp av den beskrivna produktionsmodellen. /72 tilldelades 0,4 milj, kr, av anslaget för pedagogisktutvecklingsarbete m, m, vid universitet och högskolor för detta budgetår 7,877 milj. kr. Läromedelsproduktionen inom UKÄ:sområde stöds dessutom genom att universitetslärare medges partielltjänstebefrielse för att författa läroböcker m. m, och genom att bidrag lämnastill tryckningskostnader, som ersättning till författare, tillmanusframställning etc. Läromedelsutredningenhar hämtat in uppgifter om läromedelsföretagens utvecklingsarbete bl. a, genomen enkät till några större läromedelsföretag , Det uppgesav flera orsaker vara svårt att ange hur mycket pengar läromedelsförelagensatsar på produktutveckling. Det är enligt utredningen inte möjligt att dra engräns mellan produklutveckhng och annat arbete. Denproduktutveckling som bedrivs av läromedelsföretagen styrs i stor utsträckningav läroplaner, kursplaner, studieplaner o, d. Detta gäller enligt utredningen framförallt informationsförmedlande läromedel.