prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — per budgetår /751977/78. För programmet Fartygsverksamhet anger sjöfartsverketföljande. I sjöfartsinspektionensansvarsområde ingår det förebyggande skyddet av miljön mot utsläpp m.m. frånfartyg och också de ombordan-ställdas skydd mot ohälsa och olycksfall iarbetet. Inspektionens strävan är att utan att eftersätta andra isäkerhetslagstiftningen angivna uppgifter kunna öka insatserna för miljöskyddoch arbetsmiljön ombord. Transporterna av olja,flytande kemikalier och andra mUjöfarliga ämnen ökar starkt. De störrelasterna är förbehåUna fartjrgen. Det är naturligt för den svenskarederinäringen med dess höga tekniska och organisatoriska standard att isuccessivt ökad utsträckning inrikta sig på bl. a. dessa typer avspecialtransporter. Stora krav ställs på fartygens konstruktion och utrustningliksom pä säkerheten vid framförandet. De ombord-anställdas utbildning ochkvalifikationer i övrigt måste hållas höga med hänsyn till säväl miljöskyddetsom arbetsmiljön. De medel som stär sjöfartsinspektionen tUl budsför miljövården är in- 1973:1 Bilaga 8 105 ternationellt samarbete främst inom IMCO, samverkanmed redare, ombordanställda, varv och klassificeringssällskap, analys avinträffade sjöolyckor, föreskrifter, anvisningar och information samt kontrollav fartyg och farleder. Fartygskontrollen sker i samband med fartygens byggandeoch fortlöpande genom besiktningar och inspektioner. Yrkesskadestatistiken geren ytterst ofördelaktig bild av sjöfarten. En jämförelse medförädlingsindustrin visar att sjöfarten har mer än dubbelt så högolycksfallsfrekvens. Antalet förlorade arbetsdagar per 1 000 arbetstirm-narutgör ungefär fem för sjöfarten mot en och en halv för förädlingsindustrin.Fartygens dubbla funktion av arbetsplats och bostad medför särskilda krav påmiljön ombord. Medlen för att förbättraarbetsmiljön ombord är i princip desamma som för mUjöskyddet. Tyngdpunkten börligga på besiktning och inspektion. Härvid är dock de insatser sominspektionens nuvarande organisation medger otillräckliga. Ett växande antalfartyg anlöper aldrig svensk hamn. gällde detta 144 fartyg med ensammanlagd dräktighet av ca 2,7 milj. ton. Sammansättningen avutestående beställningar tyder därtill på att den utegående delen av densvenska handelsflottan kommer att öka snabbt . Betydande insatserär befogade för att effektivt få in dessa fartyg under inspektionensfortlöpande kontroll. Ätt fortsätta systemet med från fall till fall anlitadeutländska besiktningsmän ter sig allt mindre lämpligt. Dessa får anses saknakompetens för sociala inspektioner av arbetsmiljö, arbetarskydd och bemanningm. m. hemstäUde om medel för att kunna upprätta ettinspektionskontor i . Verket återkommer härtill. anlöpte avdet utegående tonnaget 95 fartyg om sammanlagt 2 mUj. ton det område som skullebetjänas av rotterdamkontoret. Utöver besiktningar och inspektioner avsespersonalen utföra kontroll av nybyggen och vara sakkunniga vid sjöförklaringarm. En översyn pågår av sjöfartsinspektionensorganisation. Denna bör kunna leda till sådana åtgärder att vissa resurser gåratt frigöra under slutet av den tid som täcks av verksamhetsplanen. För att deuppsatta mälen skall näs vid förutsatt tid krävs emellertid ökade medel de närmasteåren. Sjöfartsverketsanslagsframställning för /74 m. m. Utfallet budgetåret1971/72 Den anslagsmässigabelastningen på de anslag som redovisas under blev 137,7 milj.kr. Därtill kommer ca 1 milj. kr. under utgifter för statens kapitalfonder, sommotsvarar nedskrivning av investeringar i sysselsättningsfrämjande syfte omtillsammans 4,9 milj. kr. under /72. På riksstaten var upptaget121,3 milj. kr. Överskridandet var således 16,4 milj. kr. Prop.1973:1 Bilaga 8 i06 talsenligalöneökningar för personal uppgick tUl 10,9 milj. kr. Resterandenettoöverskridande om 5,5 milj. kr. förklaras av ökande kostnader om 5,1 milj.kr. för anslaget Isbrytning bl. a. beroende av retroaktivalöneutbetalningar, avtalsenliga löneökningar och ändrade arbetstidsbestämmelseravseende personal tillhörande marinen stigande kapitalkostnader,lagerökningskostnader och ökande reparations- och underhållskostnader om . för anslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytning samt besparing om . för anslagen Fartygsverksamhet och Övrig verksamhet. Motbelastningen på anslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytning om 94,7 milj. kr.skall ställas inkomster från sjöfarten som redovisas på riksstatens inkomstsidai form av fyr- och lotsavgifter samt försäljning av sjökort m. m. Dessa hadeberäknats till 90,2 milj. kr. Inkomsterna blev 89,2 milj. kr. Underskottet blevalltså 5,5 milj. kr. Underskottet får ses mot bakgrund av att avgiftshöjningar motiverade främst av löneavtal trädde i kraft först vid1972 års ingång. Mot belastningen för anslaget Fartygsverksamhet om 8,9 milj.kr. svarar inkomster frän sjöfarten i form av fartygsinspektions- ochskeppsmätningsavgifter m. m. samt stämpelskatt. Dessa hade på riksstatensinkomstsida beräknats till 7,9 milj. kr. Inkomsterna blev 8,4 milj. kr.Underskottet blev således . Detta får ses mot bakgrund av utgifternaför det förebyggande oljeskyddet och för ej avgiftsbelagd inspektionsverksamhetavseende arbetarskydd, bemanning, lastningsförhållanden m. m. interna budget förinnevarande budgetår räknad priser och 1972/löner tyder på enanslagsbelastning för de anslag som redovisas under om 145,3milj. mot det i riksstaten upptagna beloppet 139,6 milj. kr. Det beräknadeöverskridandet om 5,7 milj. kr. består tiU 1,6 milj. kr. av skillnaden mellanpris-och löneomräkning för om 3,4 milj. kr. och beräknadebesparingar och ökade intäkter under anslaget om 1,8 milj. kr. Merbe-lastningeni övrigt om 4,1 milj. kr. väntas falla på anslaget Isbrytning. Motden beräknade belastningen pä anslagen Farledsverksamhet, exkl. isbrytning samtFartygsverksamhet om 110,7 milj. kr. skall ställas inkomster från sjöfarten.Dessa har i riksstaten beräknats tUl 113,2 milj. kr. Inkomsterna beräknas nutUl 111,1 milj. kr. vid oförändrade avgifter. Överskottet beräknas såledestill . verksamhet är hksomnärmast föregående år uppdelad på tre huvudprogram, nämligenFarledsverksamhet, Fartygsverksamhet och Övrig verksamhet, dock harhuvudprogrammens sammansättning ändrats något. Sålunda omfattar Övrig verksamhetnumera ba- Prop.1973:1 Bilaga 8 107 ra Radiotjänst åt sjöfarten, medan övrigaverksamhetsgrenar överförts till Farledsverksamhet. Ändringen sammanhänger medatt kostnaderna för militär sjökartläggning fr. o. m. /73finansieras med ett särkostnadsbidrag från fjärde hu-vudtiteln. Den militärasjökartläggningen har sammanförts med den aUmänna sjökartläggrungen till ettnytt delprogram. Kostnaderna förförsvarskontoret som tidigare till en del redovisades under MUitärsjökartläggning m. m. ingår nu helt i den centrala administrationen.Fördelningen av de administrativa verksamheterna pä program har justerats ienlighet med gjorda programändringar. DelprogrammetTjänstefartyg och gasningsjakter har slopats. Fartygen utgör hjälpverksamheteroch kostnaderna för deras drift avräknas direkt under de delprogram somutnyttjar deras tjänster, dvs. främst fyr- och lotsväsendet. harfaststäUt nya principer för redovisning av rörelsen vid huvudförrådet iRosenvik. infördes ett lagerkonto över vilket inköp tUl ochuttag från huvudförrådet redovisas. Uttag från förrådet, inkl. ettomkostnadspälägg, bokförs med en detaljerad konte-ring som möjliggör enriktigare kostnadsfördelning än . räknar meden total bruttokostnad om 172,5 milj. kr. för /74 vUket innebären ökning med 23,1 milj. kr. i förhållande till motsvarande belopp /73. Jämfört med basförslaget (kostnaderna 1972/73 omräknadetill prisläget och 1973 ärs lönenivå) innebär detta envolymökning om 13,9 milj. kr. Härav faller 8,3 milj. kr. på anslagetIsbrytning, 4,3 milj. kr. på anslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, 1milj. på anslaget Fartygsverksamhet och . på anslaget Övrigverksamhet. De totala kostnadernaredovisade efter kostnadsslag fördelar sig enligt följande. Kapitalkostnadernafördelar sig med 19,6 milj. kr. på räntor och 18,6 milj. kr. De intäkter som redovisasunder anslag, fond eller utgör bidrag beräknas till 10,5 milj.kr. Äv detta belopp utgör 5,4 milj. kr. samkostnadsbidrag och 2,1 milj. kr.särkostnadsbidrag från nionde huvudtiteln samt 1,4 milj. kr. Prop.1973:1 Bilaga 8 108 Detta innebär att anslagsbelastningen pä driftbudgeten /74 beräknas tUl 162 milj. kr. ( + 22,4 milj. Äv dettabelopp avser 120,8 milj. kr. ( + 11,6 milj. kr. efter justering för ändring avhuvudprogrammens sammansättning) det avgiftsfinansierade anslagetFarledsverksamhet, exkl. isbrytning och det i huvudsak avgiftsfinansieradeanslaget Fartygsverksamhet. Nettoutgifterna enligt sjöfartsverketsberäkningar blir för anslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytning 109 milj. kr.Inkomsterna från sjöfarten beräknas av till 108,9 milj. kr. Fyr-och lotsavgifterna svarar därav för 106,5 milj. kr. vid av sjöfartsverketförutsatt oförändrad avgiftsnivå. Försäljning av sjökort m. m. beräknas medföraen inkomst om 2,4 milj. kr. vilket mnebär en mindre uppräkning jämfört medUtfaUet för /72. Nettoutgifterna under anslagetFartygsverksamhet /74 beräknar till 11,7 milj.kr. Inkomsterna från sjöfarten genom fartygsinspektions-,skeppmätningsavgifter m. m. samt frän avgiftsbelagd typprovning avfritidsbåtar beräknas av till 9,4milj. SkUlnaden mellan utgifter och inkomster blir 2,3 mUj. Eftersomdenna post motsvarar beräknade kostnader för förebyggande skyddmot miljöförstöring genom fartygsverksamhet (olja och andra farliga laster) ochför uppgifter inom farledsväsendet samt för ej avgiftsbelagd tillsyns- ochinspektionsverksamhet avseende bostäder i fartyg, last- ochlastningsförhållanden, sanitära förhållanden, arbetstidsuttag, arbetarskyddsamt bemanningen av fartyg, räknar inte nu med nägraavgiftshöjningar. Enligt mening bör verket vidare fåtillgodoräkna sig de arbetarskyddsavgifter som enligt lagen (nr 282) om arbetarskyddsavgift erläggs av svenska redare. beräknar att genomförandetav dess förslag under programmen kräver en personalstyrka om 1 451 personervilket innebär en ökning med 11 personer jämfört med innevarande budgetår. Prioritetsgrupp O förutsätter förprogrammet Farledsverksamhet, exkl. isbrytning en nedräkning jämfört medbasförslaget med 5,2 milj. kr. Kapitalkostnaderna utgör 16,8 milj. kr. Dessa ärpä kort sikt i stort sett fasta. För att pressa dem nägot får investeringsramenbeskäras redan under innevarande budgetår. Av lönekostnaderna, totalt 73,7milj. kr., faller 51,5 milj. kr. på den lokala organisationen, dvs. lots- ochfyrplatserna samt decca- och sjöräddningsstationerna. Väsentliga besparingar på något längresikt går bara att iiå genom en krympning av lotsningsorganisationen vilkensvarar för av kostnaderna under anslaget. Här föreligger i princip tvåalternativ. Det första innebär att kraftigt tunna ut organisationen. Betydandevägförlängningar för fartygen gör en väsentiig ökning av lotstvänget nödvändigför att inte äventyra sjösäkerheten. Att kompensera de luckor som Prop.1973:1 Bilaga 8 109 uppståri organisationen för farledsövervakning, sjöräddning m. m. läter sig inte göra. Detandra alternativet är att uppge målsättningen om en statiig lots-nings- ochannan farledsservice som täcker hela kusten. Från vissa synpunkter ter det sigmindre olämpligt att förfara på detta sätt än att sänka den genomsnittligaservicen under en godtagbar nivå och därigenom skapa misstro motsjöfartsverkets tjänster över huvud. vill tillägga att bådaalternativen förutsätter en väsentligt hårdare statlig styrning av hamnpolitikenän går att utöva. Föratt redan under /74 få till ständ de besparingar prioritetsgrappO förutsätter måste vidare vidtagas vissa provisorier som i huvudsak enbartinnebär att kostnaderna flyttas fram till senare är och dä måste täckas genomen härdare neddragning av lotsningsorganisationen. avser entemporär krympning av en redan otUlfredsställande underhållsnivå för olika avverkets fartyg och anläggningar. Sjökartläggningen håller sjöfartsverketutanför nedskärningarna. Betydande neddragning får ske inom dencentrala organisationen. Personalens ålderssammansättning gör att denna får gäut över personal som är sysselsatt i olika typer av utvecklingsarbete. Deuppgifter som genom fjolårets instraktionsändring fått inomhamnplaneringen måste läggas åt sidan. Den elasticitet som organisationen behöverför att orka med utflyttningen tUl faller helt bort. PrioritetsgruppO fär följande konsekvenser för isbrytningsverksamheten. Det s. k.basförslaget för isbrytningsverksamheten ligger inte högre än 32,4 milj. kr. Avdet totala anslagsbeloppet utgör nära 18 milj. kr. eller 44 "/okapitalkostnader. Som fasta kostnader kan också ses det underhåll som krävsäven om fartygen inte rustas utan ligger upplagda liksomhuvuddelen av administrationskostnaderna. Den militära bemanningsformen fördärtill med sig att vid en uppläggning kvarstående avlöningskostnader tillstor del förs över pä marinen och därigenom inte ger nägon samlad besparing förstatsverksamheten. Prioritetsgrupp O förutsätter att tre av statsisbrytarnainte rustas efter 1972/seglation. Istället finns utrymme för om än mycket begränsade förhyrningar, dvs. ett beloppav ca 1 milj. kr. Konsekvenserna av prioritetsgrupp O beror pä isförhållandenaår /74. Vid en sträng vinter liknande /70 ger prioritetsgrupp O intemöjlighet att hålla uppe sjöfarten ens på och . Under ennormal vinter kan med tvä isbrytare sjöfarten bara delvis fortgå påbottenhavshamnarna. PrioritetsgruppO föratsätter en nedräkning av anslagsmedlen för programmet Fartygsverksamhetom nära . Betydande per-sonallndragningar måste ske och i principinriktas på de befattningshavare som har de kortaste anställningstiderna.Detta innebär ofrånkomligt en hård beskäming av de funktioner som de senasteåren byggts Prop.1973:1 Bilaga 8 no uppför miljöskydd och för förbättring av arbetsmiljön ombord på fartygen, alltsåde båda funktioner som i överensstämmelse med samhälletsallmänna strävanden anser böra byggas ut ytterligare. Överföring av resurser från inspektionenstraditionella funktioner går av olika skäl inte att genomföra på kort sikt. Iett längre perspektiv kan finnas vissa möjligheter, vilket dock föratsätter enöversyn av gällande säkerhetslagstiftning. En kraftig tyngdpunktsförskjutningfår ske av inspektionens hela verksamhet. Hur denna praktiskt skall genomförasär omöjligt att nu ange. Sammanfattningsvis kan sägas attprioritetsgrupp O tvingar fram en väsentligt ändrad målsättning vad avsermUjöskyddet och arbetsmiljön ombord och väsentUgt kringskär inspektionensmöjligheter att godtagbart fullgöra övriga arbetsuppgifter. Utöver här redovisade medel pädriftbudgeten begär verket investeringsanslag motsvarande en medelsförbrakningav 66,9 milj. kr. under fond samt 8,5 milj. kr. under fondenför kanalverk. I det följande redovisas de avsjöfartsverket beräknade kostnadsförändringarna för /74 iförhällande till anvisade kostnader för /73 omräknade tillprisnivån och lönenivån för de olika programmen ochtUlhörande anslag. Central administration (totalt). Trafiksektionenbehöver en kvalificerad tjänsteman för frägor rörande ledning och löpandeplanering av lotsningsverksamheten ( + ). Nuvarande resurser ger intemöjlighet att godtagbart fullgöra de uppgifter avseende den samhällsekonomiskahamnplaneringen som verket erhöll genom fjolårets instruktionsändring. Entjänsteman erfordras och därtill erfordras medel för att genom utomståendeexpertis fä genomfört större utredningar ( + . ).Redovisningssektionen har under en följd av är varit underbemannad. För att fåtill stånd en uppstramning av olika rutiner behövs en ytterligareassistentbefattning (+57 000 kr.). För övriga ändamål räknar sjöfartsverketmed totalt . mot vUket skall ställas . i omfördeladelokalhyror (./. För anslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytning,i övrigt redovisas följande förändringar för de olika delprogrammen. Sjöfartsverketbedriver en omfattande utvecklingsverksamhet i syfte att bl. a. effektiviseradriften. Verksamheten berör Navigatoriska säkerhetsanstalter,Radionavigeringsstationer, Energikällor, Sjömätning och räknar med en volymökning (+127 000 kr. Regional administration.Trafikutvecklingen har fört med sig en ökad arbetsbelastning inom västralotsdistriktet. a. en arvodestjänst bör inrättas ( + . Fyraroch andra säkerhetsanstalter. Prop.1973:1 Bilaga 8 m avfyrautomatiseringen m. m. ger en besparing (./. Häremot står enökning av främst underhållskostnaderna. Den starka uppgången får ses motbakgrund av det ökade antalet anläggningar och nuvarande eftersläpning iunderhåUet (kr.). Härtill kommer ökade kapitalkostnader (+1 068 000kr. Höjdunderhållsnivå ökar medelsbehovet som dock delvis uppvägs av minskadekapitalkostnader (+59 000 kr.) Kanaler ochfördjupade farleder. Volymökning i driften och ökade kapitalkostnader ( + . Ökade kostnader förradiotjänsten, personal Inom trafiksektionen och ökat underhåll. Därtillkommer ökade kapitalkostnader (+183 000 kr. Personalförstärkningarerfordras enligt för sjömätningsverksamheten för utarbetande avsjökort och för underhåll av fartyg och annan materiel ( + . ).Förbättring av underhållet av fartyg och annan materiel beräknas därutöverkräva ökade medel ( + ). Kostnadema för resor och övriga omkostnaderökar liksom lokalhyrorna ( + ). Mot ökningarna skall avräknas vissakostnadsminskningar (./. Arbete med särskilda fritidsbåtsleder(+200 000 kr.) motsvaras av särkostnadsbidrag från nionde huvudtiteln (./. Därtill kommer ökade kapitalkostnader ( + . Personalminskningar ochnedräkning av posten löne-tUlägg samt minskade resekostnader ger en besparing(./. Kostnadema för underhåll och övriga omkostnader ökarliksom kapitalkostnaderna (+1062 000 kr. Personal för att inhämtaarbetsbalans, ökad information om arbetarskydd m. m. samt omfördeladhyreskostnad medför ökat resursbehov (+106 000 kr. För anslaget Isbrytning redovisar kostnadsförändringar medhänsyn till behovet av inhyrda bärgnings- och bogser-fartyg i , och . Isspaning med flygplan och helikopter bör vidareöka. Dirigeringen av isbrytare och handelsfartygkräver bästa möjliga kunskap om isläget. har inrymt ettbelopp för vintersjöfartsforskning. Medlen skall utnyttjas för utökadisforskning inom SMHLs isavdelning i syfte att få säkrare underlag förisprognostjänsten ( + ). Kostnaderna för statsisbrytarnas drift ärliksom föregående år beräknade efter att fem statsisbrytare skall vara rustadeoch insatta för isbrytning under sammanlagt 27 månader. För översyn ochreparationer beräknas 29 månader. Lönekostnaderna omfattar liksom i föregåendeårs anslagsberäkningar ocksä ersättning vid semester och kompensationsledighetefter avslutad isbrytar-expedition. Sjötillägg utgår numera även under den tidfartygen är föremål för översyn. Vidare ökar kostnaderna genom tillkomsten avden 1973:1 Bilaga 8 112 nya vänerisbrytaren ( + ). Förstatsisbrytarnas underhåll och reparation har träffats avtal för entreårsperiod med och Finnbodavarvet, Avtalen ärindexreglerade med som basmånad. I övrigt har en uppräkningskett mot bakgrund av de verkliga kostnaderna /72 och indexstegringar( + ). Även kapitalkostnaderna är uppräknade beroende på ränte- ochavskrivningskostnader för vänerisbrytaren samt räntekostnader för betalningsratför isbrytaren H som verket äskar under sjövarsverkets fond ( + 2 909 000kr. För anslaget Fartygsverksamhet redovisar sjöfartsverketföljande kostnadsförändringar. m.m. Isyfte att effektivisera inspektionsverksamheten och nå huvuddelen av de fartygsom inte anlöper svensk hamn önskar inrätta ettinspektionskontor i ( + , varav . Genom lagen (1972: 275) om åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg fick ökade befogenheter att vidta vissa åtgärder iform av förbud, förelägganden m. m. För att tiUgodose behovet av snabbaåtgärder har inrättats beredskapstjänst inom centralförvaltningen. Sektionenför frägor rörande förebyggande skydd mot miljöförstöring genom utsläpp avoljor och andra farliga ämnen, bör förstärkas med en kvalificerad tjänsteman icentralförvaltningen. För arbetarskyddsfrågor och frågor rörande deombordanställdas arbets- och boendemiljö räknar med ytterligaretvå kvalificerade tjänstemän ( + ). Genom omfördelade lokalhyroruppstår en besparing (./. Typprovning av fritidsbåtar m.m. börutvidgas ( + ). Slutligen ökar kapitalkostnaderna ( + . Registrering av fartyg.Genom omfördelning av lokalhyror m. m. uppstår en besparing (./. För analys och utvärdering av tekniskt kompliceradesjöolyckor behöver ofta anlita utomstående sjöteknisk expertis.Resor till sjöförklaringar i utländska hamnar har därtill ökat i omfattning (+ ). Lokalhyroma ökar genom omfördelning ( + . Sjömansnämnden.ADB-kostnaderna för det s. k. avstängningsregistret ökar (+13 000 kr. Vad slutligen avseranslaget Övrig verksamhet ökar kostnaderna förRadiotjänst åt sjöfarten ( + . Utredningsförslag angående statensisbrytningsverksamhet m. m. , somtillsattes är 1965, har , avgivit sitt andra delbetänkandeVintersjöfart (SOU 1971: 63). 1973:1 Bilaga 8 113 Yttranden överbetänkandet har avgivits av överbefälhavaren, (), statensvägverk, , ,statskontoret, generaltullstyrelsen, , koinmerskollegium,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, , samtligalänsstyrelser, , ,, . , , , , , Sverigeshantverks- och industriorganisation. Centrala driftledningen, Sveriges redareförening.Svenska järnvägsföreningen. Skogsindustriernas samarbetsutskott,Föreningen . (), (), akademikers centralorganisation ochTCO-kommittén i HärnösandKramfors. harberett samtliga handelskamrar tUlfälle att avge yttrande i ärendet.Länsstyrelserna har bilagt yttranden frän bl. a. handelskamrar, kommuner,hamnstyrelser och företag. har berett hamnstyrelser,hamndirektioner och regionala hamnförbund tillfälle att yttra sig. StatsföretagAB har hört vissa i koncernen ingående företag. LO har bilagt yttrande frånSamverkande Träfacken. disponerar förnärvarande fem statsisbrytare med en sammanlagd maskinstyrka av 48 500 hkr.Fartygen är levererade . riksdag beslöt omanskaffning av en ny isbrytare i första hand som ersättning för den är 1933levererade isbrytaren . Den nya isbrytaren beräknas tas 1974. Förkvalificerad havsisbrytning kommer dä att finnas fyra statsisbrytare omtillsammans levererade- . Därtill kommer en år1953 levererad statsisbrytare om primärt avsedd för /Västkusten.Under år 1973 kommer en isbrytare i första hand avsedd för med sammamaskinstyrka att levereras. För mycket begränsade uppgifter torde dessutomYmer eventuellt kunna hällas i reserv 1974 hatagits ur reguljär statsisbry-tartjänst. För statliga isbrytningsuppgifterfinns därutöver möjligheter att genom inhyrning disponera bogser- ochbärgningsfartyg för lättare isbrytning. Den statiigaisbrytningsverksamheten omfattar havs- och kustisbrytning frän öppet vattentUl farvatten som är skyddade för havsis, , packis eller liknandeishinder. Med undantag för utförs annan isbrytning endast ibegränsad omfattning. Prop.1973:1 Bilaga 8 114 verkan vid isbrytning regleras genom överenskommelsemellan , ,och . De statiiga isbrytningsinsatserna för attmöjliggöra eller underlätta sjöfart på svenska hamnar har inriktats på attuppnå största möjliga effekt med hänsyn tiU samhällets allmänna behov avsjötransporter . Verksamheten har i hög grad koncentrerats tillnorrlandsfarvattnen. SärskUt under svära vintrar har emellertid behov i södraSverige framtvingat avbrott i sjöfarten på norrlandshamnarna. I motsats tUl vad som gäUer förhuvuddelen av övriga statliga åtgärder för sjöfartens behov bekostas statensisbrytningsverksamhet över statsbudgeten. framlade sittförsta delbetänkande De svenska hamnarna (SOU 1969: 22, 23). a. innehöll förslag till riktlinjer för den framtida hamnpolitikensutformning, behandlades statsverksproposition (prop. 1971: 1 bil. 97) I utredningens uppdrag ingick även att den mot bakgrund av sina allmännaställningstaganden skulle undersöka och lägga fram förslag rörande enändamålsenlig uppläggning av vintersjöfarten på . Med överlämnandet avdet nu aktuella betänkandet har utredningen fullgjort denna del av sittuppdrag.