prop · FW0347 · 1973-12-31 00:00:00 — Även i övrigt bör undantag kunna görasnär man inte rimligen kan begära att den andra föräldern skall vårda barnet. 1973: 47 24 Inomfamiljestödet har adoptivbarnen och i stor utsträckning också fosterbarnen jämställts med egna barn när det gäller sådana förmåner som barnbidrag,bostadstillägg, bidragsförskott och bampension. I fråga om moderskapsförsäkringenger dock samhället ett stöd som är starkt knutet till moderns havandeskap ochtill barnsbörden. Någon motsvarande rätt till ekonomiskt slöd finns inle förfoster- och adoptivföräldrar. Motivetför att föräldrapenning skall utgå som försörjningsstöd till föräldrar med bamupp till sex-åtta månaders ålder är att det ofta under en så uppslårett inkomstbortfall genom att en av föräldrarna måste ta vård om det spädabarnet. En väsentlig orsak till detta är att samhället även efler en fortsattkraftig utbyggnad av barntillsynsservicen i mycket liten utsträckning kanerbjuda barntillsyn för barn . Det är därför,framhåller familjepolitiska kommittén, rimligt att även foster- ochadoptivföräldrar med så små bam får rätt till föräldrapenning. Denna bör utgåfr. o. m. den dag föräldrarna får bamet i sin vård och till dentvåhundrafyrtionde dagen efter bamets födelse. Enannan fråga är om någon form av föräldraslöd bör utgå vid adoption ellerfosterbarnsplacering av barn som är äldre än . Föräldrapenningenomfattar i princip inle barn som är äldre. Otvivelaktigt finns det emellertidäven här äldre barn tas emot som adoptivbarn eller som fosterbarn i avvaktan påadoption ett visst behov av att föräldrarna är borta från arbetet en kortaretid. Kommittén föreslår att vid adoption av barn, som är äldre än åttamånader, föräldrapenning skall utgå till vardera adoptivföräldern under tiodagar i anslutning lill barnets ankomst till den nya familjen. Eftersom enadoption i regel föregås av en fosterhemsperiod, bör samma gälla vid fosterhemsplaceringarsom sker i adoptionssyfle. I regel sker dessa fosterhemsplaceringar medbarnavårdsnämndens medverkan. I dessa fall ulgår i regel inte fosterlega. Somövre gräns för föräldrapenning i dessa fall föreslår kommittén att barnet inteskall vara . Kommitténberäknar kostnaderna för sitt förslag om föräldrapenning till 320 milj. kr. 3.3Sjukpenning vid vård av sjukt bam anför att det också finns andra situationer än vid barns födelse nären förälder kan vara tvungen att avstå från förvärvsarbete för barnens skulloch som behöver täckas av en föräldraförsäkring. Det gäller framför allt närbarnen blir sjuka och därför 1973: 47 25 intekan tas om hand i den tillsynsform som normalt anlitas. Stats-ochkommunalanställda får i viss utsträckning ersättning vid frånvaro för att tavård om sjukt barn. Denkommunala barnvårdarverksamheten är under utbyggnad men kan i fierlaletkommuner inte täcka behoven, särskilt inte vid infekrions-toppar och i vartfall inte så snabbt alt hjälp kan komma redan första sjukdagen. Det finns ocksåsituationer då det på grund av sjukdomens karaktär eller av andra skäl ärlämpligast att just en av föräldrarna tar hand om barnet, åtminstone temporärt. a. familjepolitiska kommitténs daghemsundersökning belyser attsjukdom hos små bam är relativt vanligt. av barnen på daghemvar sjuka vid vardera av två skilda undersökningstillfällen. Dettorde, menar kommittén, vara vanligt att en förälder tvingas stanna hemma ivart fall när ett litet bam blir sjukt. Enligt daghemsundersökningen hade 37 %av de barn som där angetts som sjuka vårdats av förälder i hemmet. Kommitténanser mot denna bakgrand att ett skydd mot inkomstbortfall vid barns sjukdombör införas. Om detta skydd i stort sett skall kunna omfatta alla som berörs avsådant inkomstbortfall, är det enligt kommitténs mening inte tillräckligt attöverlåta åt arbetsmarknadens parter att lösa frågan avtalsvägen. Kommitténföreslår att föräldrar ges rätt att i viss utsträckning uppbära sjukpennmgfrån den allmänna sjukförsäkringen som vid egen sjukdom om de behöver stannahemma från sitt arbete för alt ta vård om sjukt bam. Stödet bör avse tvåförälderfamiljerdär båda makarna förvärvsarbetar och ensamstående föräldrar somförvärvsarbetar. Makar bör själva få bestämma vilkendera som skall stannahemma och vårda barnet. Förslagetinnebär att man inför en ny stödform i anslutning till den allmännaförsäkringen. Den är en principiell nyhet därigenom att sjukpenning skallkunna utgå när det inte är den försäkrade själv som drabbats av sjukdomen.Kommittén understryker att det finns anledning att gå fram försiktigtåtminstone innan praktiska erfarenheter av den nya stödformen vunnits. Ävenkostnadsskäl talar för en viss begränsning. Debegränsningar som kommittén i första hand diskuterar gäUer barnels ålder och ersättningslidenslängd. Behovet av vård varierar givelvis från fall till fall beroende bl. a. påsjukdomens karaktär. Vanligen torde emellertid tillsynsbehovet vara mindre närbarnet kommit upp över tio-årsåldem än . En tioårsgräns finns förövrigt redan i sjukförsäkringen när det gäller bamtillägg. Kommittén förordaratt den nya stödformen skall gälla hemmavarande bam till dess bamet uppnått tioårs ålder. Reglernaför statstjänstemän begränsar ledigheten per kalenderår ochförälder, medan de kommunalanställdas ledighet är sex 1973: 47 26 dagarper kalenderår och förälder för enskild angelägenhet som bl. a. innefattar vårdav sjuka barn. Varken för stats- eller kommunalanställda är antaletledighetsdagar beroende av antalet barn i familjen. Kommitténföreslår att ersättningsliden i vart fall i ett första skede fastställs tillhögst per familj och kalenderår. Kommittén har övervägtmöjligheten att föreskriva att sjukpenning endast skall utgå om barnetssjukdom anmälts till den kommunala nämnd som handhar hemhjälpsverksamhelen ochnämnden funnit att barnels tillsyn inte lämpligen kan ordnas genom dessförsorg. Det skulle emellertid vara olämpligt att föreskriva att föräldrarnaalltid skall anlita hemhjälp när sådan står att få. Är barnet mycket litet ehersvårt sjukt, är det i allmänhet bättre att Ullsynen ombesörjs av någon avföräldrarna. Kommittén har därför stannat för alt inle uppställa något sådantvillkor för rätlen till sjukpenning. Enligt förslaget bör dock föräldrarna tillförsäkringskassan uppge om de anmält barnels sjukdomsfall för den kommunalanämnd som har hand om den sociala hemhjälpen. får på detsättet en möjlighet till kontroll av barnens sjukdomsfall. Stödet bör inordnas i denallmänna sjukförsäkringen så alt vederbörande förälder får sjukpenning efterden vanliga sjukpenningklassplaceringen och med iakttagande av fridagsregeln.Anmälan till bör ske i samma ordning som vid egen sjukdomoch i princip vara förutsättning för ersättningsrätt. Även beträffandeläkarintyg bör vanliga regler gälla, vilket innebär att intyg inte krävs vidkortare sjukdomsfall annat än då särskilda omständigheter påkallar det. Kostnadernaför förslaget om sjukpenning vid vård av sjukt barn beräknar kommittén lill 60milj, kr, 3.4Vårdbidrag för svårt handikappat barn Svårahandikapp hos barn medför stora påfrestningar och uppoffringar frånföräldrarnas sida. Del är ofta önskvärt alt barnen kan vårdas i sitt hem.Vårdarens insats blir då av stor betydelse för barnels utveckling. Förnärvarande ulgår från folkpensioneringen ett särskilt vårdbidrag lill svårthandikappade barn. I regel torde dessa barn vara så svårt handikappade att detär nödvändigt att en av föräldrarna stannar hemma hos barnet. Även detta slödkan alltså främst ses som kompensation för det inkomstbortfall som barnetsomvårdnad medför. Vårdbidragför svårt handikappat barn utgår f. n. av basbeloppet. Kommittén anseralt detla stöd bör höjas väsentligt med hänsyn till syftet att också ge ettvisst försörjningsstöd åt en förälder. Enligt kommitténs mening börvårdbidragsbeloppet på lämpligt sätt avvägas med hänsyn till nivån förförtidspension från folkpensioneringen. Prop.1973: 47 27 Kommitténanser alt vårdbidraget bör bestämmas till ett enhetligt belopp. Mot denangivna bakgrunden finner kommittén att vårdbidraget bör ligga omkringbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Detnuvarande vårdbidraget tillkommer barnet och är liksom in-validiletsersätlningenmen i motsats till andra folkpensionsförmåner skattefritt. Det höjdavårdbidraget bör enligt kommitténs mening i forlsältningen tillkomma denförälder som stannar hemma och vårdar barnet. Bidraget bör beskattas som annanförvärvsinkomst, oberoende av andra makens inkomst. Kommitténanser det vidare rimligt att vårdbidraget under sådana förhållanden och medhänsyn till sitt syfte grundar rätt lill ATP-poäng. Medbeaktande även av dessa omständigheter föreslär kommittén alt vårdbidragetbestäms rill av basbeloppet. Vidlaxeringen kommer vårdbidraget att utgöra inläkt av tjänst. Det kommer att räknassom A-inkomst vilket innebär att det beskallas individuellt hos mollagaren.Det bör vidare medföra rätt rill förvärvsavdrag. Vid bedömningen av rätt tillsärskilt avdrag för nedsatt skatteförmåga bör enligt kommittén kunna beaktas despeciella kostnader som kan uppkomma på grund av barnels handikapp omkostnaderna inte tillgodoses genom bidrag från landsting och kommuner och omföräldrarna har låga inkomster. Fråganom graderade vårdbidrag prövas f. n. av . Verkels uppdraggäller möjligheterna att genom uppmjukade medicinska kriterier vidgabidragskretsen. Enligt famUjepoliliska kommitténs mening bör man kunnaöverväga graderade vårdbidrag även i de fall då tillsynsbehovet är reduceratinte enbart av medicinska utan även av andra orsaker t. ex. genom vistelse iskola . Frågan om graderade vårdbidrag på andra än medicinskagrunder bör enligt kommitténs mening prövas av i sambandmed dess prövning av möjhgheten att på medicinska grunder vidga bidragskretsen.I avvaktan på verkets förslag bör barn i externatskola som uppbär vårdbidragenligt kommittén bibehålla sin nuvarande förmån. Detär enligt kommitténs mening viktigt att vårdbidraget inte får en konserverandeinverkan på de handikappade barnens utveckling. Vårdbidrag bör inte utgå underlängre tid än som är påkallat. Vårdbehovet måste därför enligt kommitténsuppfattning forriöpande kontrolleras. Lämpligen bör kontrollen göras en gång omåret. För att inte onödigtvis betunga administrationen bör man emellertid i defall, då vårdbehovet med stor sannolikhet kan bedömas vara mera varaktigt,låta prövningen ske med längre mellanrum, dock minst en gång . Kommitténberäknar kostnadema för förbättringarna av vårdbidraget till 30 milj, kr. 1973: 47 28 Idirektiven för familjepolitiska kommittén anges att särskild uppmärksamhet börägnas åt olika kategorier av ensamstående barnförsör-jare. Ensamstående vårdnadshavarefår i regel ersättning för den andra förälderns försörjningsinsats för barnenantingen genom underhållsbidrag eller genom bidragsförskott resp. bampension.Kommitténs prki-cipiella uppfattning är att stödet i olika enföräldersituationerbör vara lika stort oberoende av om vårdnadshavaren är fadern eller modem ochoberoende av orsaken lill att vårdnadshavaren är ensamstående. Närena förälderns försörjningsinsats saknas utgår samhällets stöd antingen sombarnpension om en förälder avlidit eller som bidragsförskott omföräldrarna lever skilda och den som inte har vårdnaden om bamet inte betalarunderhållsbidrag. F. n. skiljer sig nivån för dessa båda stödformer.Bidragsförskott utgår av basbeloppet medan barnpensionen, frånfolkpensioneringen utgör av basbeloppet. Även åldersgränsen är olika,nämligen för bampension från folkpensioneringen och förbidragsförskott. Kommitténanser att alla ensamstående vårdnadshavare bör tillförsäkras ett garantistödmotsvarande bidragsförskottels nivå. I de fall då änkepension utgår är stödetgenom familjepensionsförmåner normalt större än bidragsförskott.Mot bakgmnd av redovisade uppgifter om änkornas ekonomiska förhållanden finnerkommittén inte skäl att förorda någon höjning av barnpensionsnivån i dessafall. När barnpension från tilläggspensioneringen utgår i sådan omfattning attden sammanlagda barnpensionen motsvarar bidragsförskotlsnivån torde inte hellernågon höjning av barnpensionerna från folkpensioneringen vara moriverad. Iövriga fall bör enligt kommitténs mening barnpension utgå med samma belopp sombidragsförskott. Bidragsförskottfungerar som en garantinivå som motsvarar av basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring. Enligt familjepolitiska kommitténs mening bör en sådangarantinivå införas även för barnpension. Det bör ske genom att barnpensionfrån folkpensioneringen ulgår av basbeloppet i de fall då det inleutgår änkepension eller barnpension från ATP. I dessa senare fall börbarnpension utgå av basbeloppet eller det högre belopp som erfordrasför all det sammanlagda stödet skall uppgå till per barn. Denhär föreslagna konstruktionen betyder, förutom likformighet med bidragsförskotten,att olikheterna i behandlingen av olika grupper efterlevande föräldrar minskar.Stödet till änkorna ligger kvar på oförändrad nivå, medan barnstödet ökar föränklingar liksom för frånskilda och ogifta efterlevande kvinnor. Vidare utgårstödet enligt garanlinivån lika till alla barn, vilket kommittén också ser somen fördel. Prop.1973: 47 29 Förföräldralösa barn bör enligt kommitténs mening liksom ersättningsnivånligga högre än för övriga, eftersom det här gäller alt ersätta bortfallet avbåda föräldrarnas försörjningsinsats. F. n. utgår barnpension till föräldralösabam av basbeloppet mot i andra fall. Vid en höjning av denallmänna nivån lill förefaller det rimligt att föreskriva att bampensionentill föräldralösa utformas som en garantinivå på . Avräkning motänkepension och ATP-pension bör ske på samma sätt som för fader- ellermoderlösa barn. När såväl barnpension som bidragsförskott utgår bör också detsammanlagda stödet uppgå till av basbeloppet. Kommitténföreslår också att åldersgränsen för barnpension inom folkpensioneringen höjstill . Kommittén menar att önskemålet om likformighet medbidragsförskotten vars åldersgräns är bör bli avgörande för vilkengräns man väljer för barnpension inom folkpensioneringen. Kostnademaför de föreslagna ändringarna av barnpensionerna beräknar kommittén till 35milj. varav 25 milj. kr. hänför sig till höjningen av åldersgränsen från 16till och 10 milj. kr. till införandet av en garantinivå på avbasbeloppet. Kommitténsförslag om föräldrapenning, sjukpenning vid vård av sjukt barn, vårdbidrag försvårt handikappat barn och barnpensioner tillstyrks i sina huvuddrag av allaremissinstanser som behandlat förslagen. föreslagna omvandlingen av moderskapsförsäk-rmgen till enföräldraförsäkring har mottagits positivt under remissbehandlingen. Förslagettillstyrks av bl. a. , , kammarrätten iStockholm, , barn-slugeulredningen, länsstyrelserna iÖstergötlands och . , , , , ,, Försäkringskas se förbundet, kommunens styrelse i , ,, , och samt SFS. Socialstyrelsenframhåller att kommittén genom förslaget om valfrihet för föräldrarna om vemsom skall uppbära föräldrapenningen och förslaget att ge fadem rätt att varahemma i samband med nedkomsten tagit hänsyn till de krav somkommit fram i den allmänna diskussionen om att tillerkänna fadern en mer framträ- Prop.1973: 47 30 dande roll för barnets utveckling. ställersig bakom kommitténs syn på faderns roll i familjen och tillstyrker förslagenom utvidgning till fäder av det ekonomiska stödet och anställningstryggheten isamband med ett barns födelse. Liknande synpunkter framförs av bl. a. TCO. LO konstaterar att kommitténs förslag att moderskapsförsäkringengörs om lill en föräldraförsäkring är helt i linje med vad LO tidigare anfört.Länsstyrelsen i menar att genom förslaget om föräldrapenning,som i stället för nuvarande moderskapspenning och tilläggssjukpenning skallutgå till den av föräldrarna som har den faktiska vården av barnet, harkommittén kommit att på ett påtagligt sätl verka för ökad jämställdhet mellanmän och kvinnor i fråga om ansvaret för familjen. Förslaget att ersättningstiden skall förlängas från sex tillstyrks av bl. a. barnslugeulredningen, LO, TCO, KF,och konvnunstyrelsen i . LO framhåller dock attdet med tanke på de höga kostnader som en förlängning av ersättningslidenskulle innebära kanske vore mera realistiskt att som en dellösning i förstahand ge ersättning åt kvinnor som på grund av sin arbetssituation utan altsjukdom föreligger måste avbryta sitt arbete före barnsbörd. i menar att den valdaersättnings-tiden beträffande föräldrapenningen kan diskuteras. Enligt uppgiftsaknas således entydiga forskningsresultat och erfarenheter beträffande dentidigaste tidpunkt en placering av barn i daghem eller familjedaghem är lämphg.Det förefaller inte heller möjligt att generellt kunna ange en sådan tidpunkt.Den av aktualiserade undersökningen av den s. k. sexmånadersgränsenslämplighet när det gäller barns introducerande på daghem borde dock kunnaavvaktas innan ett slutligt stähningstagande tas i detta avseende. En ersättningstid ifrågasätts ellerföreslås av bl. a. länsstyrelserna i och . , kommunstyrelsen i , , Föreningen . och och samhälle. anser det vara positivt att föräldrarnafår möjlighet alt arbeta halvtid och uppbära halv föräldrapenning. Arbetsmarknadsstyrelsentror att rätlen lill halv föräldrapenning kan komma att utnyttjas av ettväxande antal familjer och anser att en reform bör göras flexibel för att mötautvecklingen, även om ändringar i attityder och beteenden går långsamt. SAF vill inte tillstyrka föräldrapenning till fadern i sambandmed nedkomsten när det gäller det första barnet. Prop.1973: 47 31 Kommitténs förslag om föräldrapenning i tillvardera foster- eller adoptivföräldern vid mottagandet av barn som är äldre tillstyrks av bl. a. LO som dock påpekar att man därmed inte löstde ekonomiska frågorna i samband med adoption. En längre ersätlningstid ifråga om adoption förordas av flera remissinstanser. Förslaget att någon av föräldrama skall ha varit inskrivenhos försäkringskassa under minst närmast före barnets födelseför att föräldrapenning skall kunna utgå har uppmärksammats av bl. a.försäkringsdomstolen, , statskontoret, invandrarverket,i och SAF. Försäkringsdomstolen anser förslagetvara mindre tillfredsställande efiersom det kommer att innebära en försämringför bl, a, svenska kvinnor som efter bosättning utomlands återvänder tillSverige och föder barn här efter inskrivningen. Enligt nuvarandebestämmelser utgår moderskapspenning till dessa kvinnor. Liknande synpunkterframförs av invandrarverket. SAF anser att i vart fall föräldrar som utsänts påkontrakt av svenskt förelag bör vara berättigade till föräldrapenningensgarantinivå även om de återvänder inom 180-dagars-liden. tar i detta sammanhang också uppförslaget att kvalifikationstiden för föräldrapenning över garantinivån skallförkortas . Verket motsätter sig inte förslagetmen pekar på att hemmamakeförsäkrade kvinnor som enligt gällande bestämmelserinte kan få tilläggssjukpenning vid bamsbörd genom förslaget kommer alt fåmöjlighet alt skaffa sig föräldrapenning över garantinivån genom att ta ettarbete sedan de blivit gravida. Statskontoret vill behålla den nuvarandegränsen men mjuka upp bestämmelsen så att även försäkrade som haftförvärvsarbete men försummat att göra anmälan till försäkringskassatillförsäkras föräldrapenning. Kommitténs förslag att föräldrapenning över garantinivånbara skall kunna utgå om också den andre föräldern är placerad i lägst sjukpenningklassnr 11 kritiseras av försäkringsdomstolen, ochFörsäkringskasseförbundet. förklarar sig inte viljabiträda kommitténs förslag med hänsyn till att kvinnor med make som har eninkomst understigande sjukpenningklass nr 11 går miste om full kompensation försitt inkomstbortfall. 4.3 Sjukpenning vid vård av sjukt bam Förslaget hälsas med tillfredsställelse av flertaletremissinstanser. LO betonar i sitt yttrande att reformen får anses som mycketangelägen. 1973: 47 32 Socialstyrelsenframhåller att tillfällig barntillsyn inle kunnat beredas i önskvärd omfattningtrots att den sociala hemhjälps verksamheten byggts ut. Styrelsen föratsätteratt ersättning från i första hand är avsedd att utnyttjas dåsocial hemhjälp ej går att ordna, exempelvis under barnets insjuknandedag ellervid toppbelastning av den sociala hemhjälpen. påpekaralt sjukfrekvensen för kvinnor i de åldrar då man vanligen har hemmavarande barnär högre än den genomsnittiiga. Delta kan till en del bero på att man sjukanmälersig för att få möjlighet att stanna hemma och vårda sjuka barn. Förbundet anseratt denna olägenhet skulle elimineras genom en reform i enlighet med denföreslagna. Vidare skulle större likställighet uppnås mellan offentiigt ochprivat anställda. ,, , och Fredrika-Bremer-förbimdeiunderstryker vikten av att ett genomförande av förslaget inte leder tillminskad utbyggnad av den sociala hemhjälpen. framhålleratt förslaget bör kompletteras med en utbyggd barnvårdarservice. villatt sjukpenning även skall kunna utgå för familjemedlem som vårdar vuxenhandikappad och i vissa andra fall. anser attgränsen för rätt till sjukpenning bör sättas högre än när det gällerhandikappade barn. Försäkringsdomslolen anserdet vara osäkert om kommittén avsett att sjukpenning skall utgå till friayrkesutövare, hemarbetare m. fl. som har möjlighet att stanna hemma och vårdabarnet och utföra förvärvsarbete, ehuru troligen i mindre omfattningän eljest. har funnit att ersätlningsrätten enligtförslaget är begränsad tUl tvåförsörjar- och enförälderfamiljen. Detla fårenligt förbundet den mindre önskvärda konsekvensen att i familjer där enaföräldern är hemarbetande den andre inte har rätt till ersättning för att vårdasjukt barn när den som arbetar hemma t. ex. är sjuk eller bortrest. förordar en obligatorisk uppgiftsskyldighet i stället förförslaget att föräldrarna bör anmäla till om de anmältbarnets sjukdom till den kommunala nämnd som har hand om hemhjälpsverksamheten. Statskontoretanser att den föreslagna anmälan inle skall ha betydelse för rätten tillsjukpenning. Behovet av kontroll torde enligt statskontorets mening bästtillgodoses genom försäkringskassornas externa sjukkontroll. SAFger förslaget om rätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn prioritet blandkommitténs förslag. För familjer som rätt brukar förmånen skulle den innebäraett mycket eftersträvansvärt socialt skydd, men förslaget bör inte genomförasom fortsatta utredningar skulle visa att det inte går att skapatillfredsställande kontrollmöjligheter. SAF anser att de praktiska problemen ärbetydligt svårare än de som uppstår vid Prop.1973: 47 33 en persons egen sjukdom. Utformningen av kommitténsförslag är sådan att en betydande arbetsfrånvaro utan giltiga skäl skuUe kunnabli följden av att det genomförs. Enligt SAF måste stor möda läggas ned på attkonstruera ett effektivt kontrollsystem. a. måste läkarintyg kunna krävasfrån . I fråga om ersättningstidens längd är kammarrätten iStockholm kritisk mot att tiden sätts lika för alla familjer oavsett barnantalet.Svenska kommunförbundet anser att det bör övervägas om inte perfamilj och kalenderår skall utgöra lägsta antalet ersättnings-dagar och enstigande skala införas med ökat antal ersätlningsdagar ju fler barn som finns ifamiljen, menar att rätten att stanna hemma bör knytastill individen i stället för lill familjen, dvs, varje arbetstagare bör ha möjhghetatt stanna hemma för alt vårda sjukt barn, TCO stöderkommitténs förslag till ersättningslid men anser alt antalet dagar böromprövas när man sett verkningarna av reformen, KF anser att det vore önskvärtalt de som får disponeras per familj fördelas förvardera föräldern. Liknande synpunkter anförs av somdock anser att man som en alternativ lösning bör kunna diskutera ett meraallmänt införande av flexibel arbetstid i kombination med ett mindre antallediga dagar för vård av sjukt barn. Förbundet anser vidare att man böröverväga något fler antal dagar för familjer med mer än ett barn itillsynsåldern. finner att det kan vara befogat attgå försiktigt fram när det gäller en helt ny princip men påpekar att det urrättvisesynpunkt är önskvärt att flerbarnsfamiljer får rätt till längreersättningslid.