prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — , när nettoinvandringen nådde sitt högsta tal förår räknat drygt 52 000 personer , var antalet arbetsanmälda ca 228000. Den kraftiga dämpningen av invandringstakten harsåvitt framgår av statistiken endast måttligt påverkat antalet arbetsanmäldautlänningar. Förhållandet mellan antalet arbetsanmälda nordbor och icke-nordborhar i stort varit oförändrat under de senaste' två åren. beviljadesca 9 400 utlänningar svenskt medborgarskap. Av dessa var ca 5 800 nordbor. För att främjainvandrarnas anpassning här i landet beslutade (prop. 1972: 100, InU 1972: 27, rskr 1972: 292) Prop.1973:1 Bilaga 13 8 attgenom lagstiftning tillförsäkra nyanlända invandrare rätt tUl ledighet och lönvid deltagande i svenskundervisning. utreds f. n.möjligheten att ge anställda invandrare som inte omfattas av lagstiftningenmotsvarande stöd vid deltagande i sådan undervisning. Enligt redovisningomfattade den avgiftsfria undervisningen i svenska språket m. m. förinvandrare under föregående budgetår ca 19 000 studiecirklar med sammanlagt . Försöksverksamheten med särskilda studiecirklar isamhäUsorientering samt kontaktkurser för hemarbetande invandrarkvinnor harfortsatt. Anslag för undervisning i svenska för invandrare tas för nästabudgetår upp under åttonde huvudtiteln. har i ettdelbetänkande (SOU 1972: 83) Tolkservice, Nordisk språkkonvention lagt framförslag om bl. a. utbildning och auktorisation av tolkar. Utredningen har ibetänkandet vidare redovisat vissa synpunkter på ingående av en nordisk språkkonventioni enlighet med vad har förordat i en rekommendation i frågan (hr29/1966). Förslagen remissbehandlas f. n. har somslutredovisning av sitt uppdrag avgett förslagdels om ändrade regler för flyktings inresa och vistelse i (SOU 1972:84) Flyktingskap, dels om vissa ändringar av förvarsinstitutet (Ds In1972: 20) Frihetsberövande enligt utlänningslagen. Vidare har utredningen ibetänkandet (SOU 1972: 85) Asyl lämnat en redogörelse för svensk praxis i ärendenom politiskt flyktingskap. Förslagen sänds nu ut på remiss. Övergången till automatisk databehandlingvid statens invandrarverk av bl. a. vissa rutiner för handläggning avtillstånds- och medborgarskapsärenden föranleder förslag till omorganisation avvissa delar av verket. Härvid uppkommer betydande rationaliseringsvinster. godkände ettregionalpolitiskt handlingsprogram för hela landet (prop. 1972: 111 bU. 1, InU1972: 28, rskr 1972: 347). Programmet är i väsentliga avseenden grundat pålänsprogram 1970. Sammanfattningsvis innebär statsmakternasbeslut att våra successivt ökande resurser målmedvetet skall utnyttjas för atti länen bygga upp orter av olika karaktär som inbördes kompletterar varandraså att de tre välfärdskomponentema arbete, service och god miljö blir tillgängUgainom räckhåll för alla människor. Till ledning för planeringen i länen och förfördelningen av de samhälleliga resursema anges ramar i form av befolkningstalför tiden t. o. m. och en plan för utveckling av den regionalastrukturen. Planen anger vilka funktioner olika orter skall fullgöra iregionala sammanhang. Prop.1973:1 Bilaga 13 9 I det regionalpolitiska programmet angesockså allmänna handlings-Unjer i fråga om medlen i regionalpolitiken. När detgäller den konkreta utformningen av åtgärder m. m. förutskickas förslag tillriksdagen . a. avses härvid komma att behandlas frågor om vidareutbyggnad av det regionalpolitiska stödet, särskilda åtgärder i glesbygderna,inrättandet av s. k. industricentra i vissa orter samt fortsatt transportstöd. Denregionala utvecklingsplaneringen, som har utgjort underlag för detregionalpolitiska handlingsprogrammet, utformas nu som en rullande planering.Nästa omgång av länsplaneringen påbörjas . 1970års riksdag fastställde en medelsram för den regionalpolitiska stödverksamhetenom 1200 milj. kr. för treårsperioden /71 1972/73. Perioden utlöper alltsåvid utgången av Innevarande budgetår. Som nämnts kommer attföreläggas förslag beträffandeden fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten fr. o. m. . Iavvaktan på detta förs anslagen nu upp preUminärt med samma belopp som har beräknatsför innevarande budgetår. Verksamhetenmed lokaliseringssamråd enligt den lag härom som antogs av riksdag harfått mindre effekter än väntat. För att utreda om starkare styrmedel iregionalpolitiskt syfte lämpligen bör tillgripashar särskilda sakkunniga tillkallats. Vissa temporära åtgärder inom ramenför nu gällande riktlinjer för lokaliseringssamrådet övervägs f. n. inominrikesdepartementet. Genomföretagareföreningarna lämnades under lån från statenshantverks- och industrilånefond på 75,3 milj. kr. Under /72beviljades vidare lånegarantier till industriföretag med 67,4 mUj. Motbakgrund av att lånegarantier efterfrågas i växande utsträckning föreslås envidgning av garantiramen med 20 milj. kr. till 100 mUj. för budgetåret1973/74. Vidare förordas viss förstärkning av det statliga bidraget tillföretagareföreningarnas administrationskostnader. Inominrikesdepartementet har tUlsatts en expertgrupp med uppgift att samordnauppföljningen och bevakningen av statens fordringar i företag som har fåttregionalpolitiskt stöd m. m. Gruppens arbete har karaktär av försöksverksamhet. Förra årets riksdag fastställde enbostadsbyggnadsplan för omfattande 95 000 lägenheter och en projektreservom 10 000 lägenheter. Ytramen för beslut om bostadslån för nybyggnad bestämdesmed utgångspunkt i 87 000 lägenheter och det icke statligt belånade bostadsbyggandetberäknades tUl 8 000 lägenheter. Isysselsättningsfrämjande syfte har 2 000 lägenheter av 1973:1 Bilaga 13 10 projektreserven tagits i anspråk för utökningregionalt av det statligt belånade byggandet. Härutöver har låneramen förnybyggnad fått utnyttjas för beslut om lån för småhus sompåbörjades . På grund av bl. a. att andelen småhus har ökat,vilket medför att färre antal lägenheter kan byggas inom en given ytram, beräknasantalet lägenheter för vilka lånebeslut har meddelats uppgå tiU83 000. Av ramen för beslut omigångsättningstillstånd för byggandet utan statliga lån har 7 000 lägenhetertagits i anspråk. Vidare har utöver denna ram byggnadstillstånd fått meddelasför småhus som påbörjades septemberdecember . Det sammanlagdaantalet lägenheter utan statliga lån för vUka beslut om igångsättningstillståndhar meddelats beräknas till drygt 13 000. Antalet lägenheter förvilka lånebeslut eller igångsättningstillstånd har meddelats under år 1972beräknas alltså till omkring 96 000. Småhusens andel avbostadsbyggandet har ökat avsevärt. Av färdigställandet varandelen medan den beräknas uppgå till . Småhusensandel av påbörjandet beräknas till . Småhusandelen kan antasbli hög även . Det höga bostadsbyggandetunder senare år i förening med en vikande efterfrågan på bostäder har på endel orter lett till ett överskott på lägenheter. Denna situation, som intesaknar positiva effekter för de boende, medför problem för en del kommuner ochbostadsföretag. I syfte att överbrygga svårigheter som hänger samman medhyresförluster på grund av att lägenheter inte har kunnat hyras ut beslöt förraårets riksdag om ett särskilt lånestöd, som är avsett att täcka en del av hyresförlusternaunder åren 19711973. Det finns fortfarande ettstort antal trångbodda hushåll och en betydande mängd omoderna bostäder sombehöver ersättas eller moderniseras. Ett fortsatt högt bostadsbyggande ärdärför motiverat. De reformer i fråga om bostadstilläggen som föreläggsriksdagen, den väntade konjunkturuppgången och de ökade insatser som görs avkommuner och bostadsföretag för att anpassa bostadsbyggandet tUl de boendesbehov och önskemål kan förutses få en stimulerande effekt på bostadsefterfrågan.Med hänsyn till den osäkerhet som på grund av lägenhetsöverskottet på en delorter ändå råder beträffande möjligheterna att få avsättning för nybyggdalägenheter är det emellertid realistiskt att räkna med viss nedgång i nyproduktionenav lägenheter . Även för åren närmast därefter finns det anledning attförutse en lägre nyproduktion än de senaste årens. Boendeutredningensberäkningar i fråga om det långsiktiga bostadsbehovet förutsätts ge ytterligareunderlag för bedömning av bostadsefterfrågan för tiden . En ökning av ombyggnads- ochförbättringsverksamheten är möjlig 1973:1 Bilaga 13 11 Vissa åtgärder i syfte attstimulera denna verksamhet genomfördes . Ytterligare åtgärderkommer att föreslås vårriksdag på grundval av saneringsutredningensförslag. Även 1 fråga om byggandet av lokaler finns det förutsättningar för enönskvärd ökning som tillgodoser servicebehoven i både nya Och äldrebostadsområden. En grundval för ökat lokalbyggande har lagts genom beslut av1972 års riksdag om ändrade riktlinjer för finansiering av lokaler förboendeservice m. m. Delegationen förbostadsfinansiering träffade även överenskommelse med kreditinstitutenom byggnadskrediter till det statligt belånade bostadsbyggandet. Under årethar vissa störningar inträffat i fråga om kreditförsöljningen underbyggnadstiden. Erforderliga kredUer har dock med några få undantag kunnatställas till förfogande för förra årets bostadsbyggande. Kön av låntagare somsöker långfristiga lån har successivt ökat . Ökningen harorsakats av att hypoteksinstituten inte har kunnat emittera obligationer ierforderlig utsträckning på grund av brist på köpare. harsärskilda sakkunniga tillkallats för att göra en grundläggande översyn avbostadsfinansieringen. Låneunderlags- ochpantvärdenivån höjdes med sammanlagt 14 och medytterligare för att täcka kostnadsökningar inombostadsbyggandet. En ändring avbostadsbyggnadsplanens konstruktion föreslås. Ändringen innebär bl. a. attplanen får ett treårigt perspektiv och att fördelningen av bostadsbyggandetför de tre åren avser samtliga kommuner. Ett gemensamt planeringsperspektivför alla kommuner medför att någon uppdelning på s: k. expansiva resp. ickeexpansiva orter inte längre behövs. Det i förslaget tillbostadsbyggnadsplan för ingående programmet för det statligt belånadebyggandet grundas i huvudsak på vad redan har fördelat på länoch storstadsområden. Med tillägg av vissa speciella, mindre ramdelar motsvararden fördelade ramen 82 500 lägenheter med den genomsnittliga våningsytan i delägenheter som fick preliminärt beslut om bostadslån åren 19671968. Den ökadeandelen småhus medför att lägenheterna produktion genomsnittiigtblir större. Låneramen beräknas därför ge utrymme för ett byggande av ca 80 000lägenheter med statliga lån. Byggandet utan statiiga lån beräknas till 8 000lägenheter, dvs. 3 000 lägenheter utöver vad som har fördelats redan år 1972.De båda ramarna ger alltså tillsammans förutsättningar för påbörjande av 88000 lägenheter. För ramarna gemensamt tiUkommer en projektreserv om 10 000lägenheter eller däremot svarande våningsyta. Projektreserven skall möjliggöraen ökning av byggandet upp till den nivå söm konjunkturutvecklingen ger utrymmeför. 1973:1 Bilaga 13 12 Det är osäkert i vilkenomfattning ramarna för beslut om lån och igångsättningstillstånd kommer att tasi anspråk . Mot denna bakgrund och på grund av att det ärangeläget att utrymme bereds för att öka ombyggnads- ochförbättringsverksamheten utöver vad som är möjligt inom den särskilda ram somgäller för denna verksamhet föreslås att eventuellt outnyttjade delar avramarna för nybyggnad får tas i anspråk för ombyggnads- ochförbättringsverksamhet. Utgångspunkten är härvid att ombyggnad av tvålägenheter genomsnittligt kräver ungefär samma investeringsutrymme somnybyggnad av en lägenhet. Fr. o. m. skall programmet avse bådebostäder och bostadskomplement som uppförs med statiigt stöd. Den gemensammaramen skall uttryckas i kvadratmeter våningsyta med angivande av det antalbostadslägenheter som uppskattas kunna byggas inom denna ram. I avvaktan påresultatet av boendeutredningens arbete föreslås att programmet grundas på ettlägenhetsbyggande av ungefär samma storlek som det bereds utrymme för under år1973. Förslaget omfattar 7 820 000 m våningsyta. Denna ytram motsvarar 82 500lägenheter med den tidigare använda genomsnittsytan per lägenhet 1 1967 och1968 års påbörjande. Med hänsyn till den ökade andelen småhus torde ramenmotsvara ett påbörjande av ca 80 000 lägenheter. Ytramen bör i enlighet medriksdagens beslut vidgas för bostadskomplement med 350 000 m- våningsyta,motsvarande av den för det egentiiga bostadsbyggandet beräknade ramen.Härtill kommer 20 000 m för lokaler i äldre områden, 50 000 m- för skollokaleri integrerade anläggningar och 135 000 m-för barnstugor som harfinansierats med särskilda lån. Den föreslagna totala ytramen uppgår alltsåtill 8 375 000 m-. Ramen har en något annorlunda innebörd än tidigare låneramargenom att den avser även pantvärdelokaler, dvs. lokaler för vilka bostadslåninte utgår men som ingår i det fastställda pantvärdet. Byggandet utan statligalån beräknas till 8 000 lägenheter och den gemensammaprojektreserven föreslås preliminärt omfatta 10 000 lägenheter jämte lokalersom byggs med stöd av statligt lån. föreslås en bostadsbyggnadsplan avsamma omfattning som för med undantag av att den inte inrymmer någonprojektreserv. De föreslagna ramarna för bostadsbyggandet gerutrymme för att det antagna programmet om en miljon nya lägenheter underperioden 1974 fullföljs. Anslaget till lånefondenför bostadsbyggande tas för nästa budgetår upp med 2 680 milj. kr., enminskning med 155 milj. kr. Anslaget till lån förkommunala markförvärv föreslås bil höjt med 25 milj. kr. till 100 milj. kr. I enlighet med förslag från arbetsgruppen förlåginkomstfrågor för- Prop.1973:1 Bilaga 13 13 ordasåtgärder i bostadsförbättrande syfte för trångbodda hushåll i bostäder med lågutrustningsstandard. Vidare föreslås på grundval av handikapputredningensbetänkande bl. a. att den personkrets som är berättigad tillinvalidbostadsbidrag vidgas. En förstärkning avdet statliga stödet tUl samlingslokaler föreslås 1 anslutning till vad som har förordats isamlingslokalutredningens betänkande om finansiering av allmännasamlingslokaler. Förslagen innebär bl. a. att stödet till nytUlkommande lokalerskall utgå i form av anordningsbidrag och lån med sammanlagt högst avlåneunderlaget. HärtiU kommer ett särskilt bidrag till inventarieanskaffning.Statsstöd föreslås även för upprustning och andra åtgärder som behövs för fortsattdrift av befintliga samlingslokaler. Vidare föreslås en överflyttning avbeslutanderätten 1 samlingslokalärenden från Kungl. Maj:t tUl en delegationinom . Byggkonkurrensutredningenavlämnade betänkandet (SOU 1972;40) Konkurrens i bostadsbyggandet. Betänkandet har remissbehandlats och beredsf. n. i . Anslagsförändringarna inominrikesdepartementets verksamhetsområde i förhållande till riksstaten /73 framgår av följande sammanställning (milj. Anvisat 1972/73 Förslag 1973/74 A. m. m. Arbetsmarknad m. m. Invandring m. m. E. Bostadsbyggande m. m. + 2,0 -1-584,1 39,8 -f 9,4 + 33,0 Övriga Fonden för låneunderstöd 2 835,0 112,0 250,0 2 680,0 137,0 250,0 155,0 -1- 25,0 1973:1 Bilaga 13 14 Utdrag av protokollet över inrikesärenden,hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 3 januari1973. Närvarande: Statsministern , ministern förutrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , , . Chefen förinrikesdepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gällerutgifterna för /74 inom verksamhetsområdeoch anför. 1971/72 Utgift 8146 959 1972/73 Anslag 9025 000 1973/74 Förslag 9719 000 Beräknad ändring 1973/74 Handläggande peronal Övrig personal + 1 + 2 Regionalpolitiskt utvecklingsarbete m. m. + 530 000 + 100 000 + 46 000 + 18 000 Prop.1973:1 Bilaga 13 15 Med hänvisning till sammanstäUningenberäknar jag anslaget tUl . Jag har därvid beräknat medel för bl,a. en tjänst som departementssekreterare eller kanslisekreterare i högst Ae 30för i första hand uppföljnings- och utvecklingsarbete i fråga om de olikaformerna av sysselsättningsskapande åtgärder samt för en tjänst sombiblioteksassistent. För regionalpolitiskt utvecklingsarbete har jag beräknatytterligare . Som jag kommer att beröra i det följandeunder avsnittet D Regional utveckling (s. 149) har en expertgrupp inrättatsinom för att samordna uppföljning och bevakning avstatens ekonomiska engagemang hos företag som har fått statiigt stöd. För ändamåletberäknar jag . för nästa budgetår. Jaghemställer att Kungl. att till /74 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1971/72Utgift 7 965 059 Reservation 990 897 1972/73Anslag 7 500 000 1973/74Förslag 8 800 000 För innevarande budgetår har underanslaget beräknats 1 milj. kr. för sådant forsktungs- och utvecklingsarbete somär av betydelse för arbetsmarknadspolitiken. F. n. pågår större undersökningarom de ekonomiska effekterna av omskolning och geografisk rörlighet, omarbetsförmedlingens informationsverksamhet samt om den potentiellaarbetskraften och arbetskraftsrekryteringen. Detforsknings- och utvecklingsarbete som har bedrivits med medel fråndetta anslag har utförts i huvudsak genom expertgruppens förutredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor försorg. Forskning på områdetbedrivs dessutom vid , som kan åta sig ävenuppdragsforskning. har begärt resurser för att bedrivaforsknings- och utvecklingsarbete inom sitt arbetsområde. har strukitunder behovet av en ökad satsning på forskning rörande arbetsmarknadspolitiken(mot. 1972: 1392, InU 1972: 26, rskr 1972: 255). har i dettasammanhang framhållit att resursförstärkningen kan ske genom att arbetsmarknadsstyrelsentilldelas medel för uppdragsforskning men att även andra vägar att kanaliseramedlen bör prövas. Utskottet har också' pekat på vikten av att planeringen avuppdragsforskningen sker i nära samarbete med ,som har samordnande funktioner på detta område. Detär enligt min mening angeläget att forsknings- och utvecklings- 1973:1 Bilaga 13 16 arbetet på det vida fält som arbetsmarknadenrepresenterar breddas och intensifieras. Resurserna för den måUnriktadeuppdragsforskningen på området bör därför förstärkas. Eftersom sådan forskningbedrivs av flera olika intressenter anser jag det ändamålsenligt attanslagsmedlen liksom disponeras av Kungl. Maj:t och ställs tUlförfogande för olika forskningsprojekt efter framställning i varje särskiltfall. Jag förordar att för nästa budgetår 2 milj. kr. tas upp för dettaändamål, vUket innebär en ökning i förhållande till innevarande budgetår med 1milj. För övrigutredningsverksamhet har för innevarande budgetår tagUs upp 6,5 milj. kr. /73 har ett antal större kommittéer tillkommit. For nästabudgetår räknar jag med ett medelsbehov av 6,8 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Kommittéer m. m.för /74 anvisa ett reservationsanslag av . 1971/72 Utgift 241213 Reservation 247 917 1972/73 Anslag 200000 1973/74 Förslag 200000 För /74förordar jag oförändrat anslag. Jag hemställer att Kungl. att tiU Extra utgifterför /74 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till bestridande av kostaader förvissa internationella kongresser i 1971/72 Utgift 8 961 Reservation 150 000 1972/73 Anslag 1 000 1973/74Förslag 1000 Från anslaget bestridskostnader för sådana intemationeUa kongresser inom inrikesdepartementetsverksamhetsområde, för vilka påtar sig värdskapet, bl. a. inom ramenför FN-samarbetet. Med hänsyn tiU reservationen på anslaget förordar jag attanslaget för nästa budgetår förs upp med ett formellt belopp av . Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tillbestridande av kostnader för vissa internationella kongresser i /74 anvisa ett reservationsanslag av . 1973:1 Bilaga 13 17 Arbetsmarknadsutvecklingenunder präglades av en snabb och kraftig nedgång i efterfrågan påarbetskraft och en motsvarande om än tidsmässigt något förskjuten uppgång iarbetslösheten i förhållande . har efterfrågan 1stort sett legat kvar nivå. Den påtagliga bristen på arbetskraftunder har kommit skUlnaderna mellan utvecklingen under detta år och debåda efterföljande åren att framträda med stor tydlighet. Detta konstaterandegäller dels efterfrågan på arbetskraft som den kommer till uttryck istatistiken över lediga platser, dels arbetslöshetens utveckling. Om mandäremot jämför dessa båda perioder i fråga om sysselsättningen framträder endelvis annan bUd. Sysselsättningen harsålunda hållits väl uppe , något som framgår avföljande jämförelser baserade på arbetskraftsundersökningarnas () resultat. Förändringar i sysselsättningen, åldrarna 1674år 1965-1970 + 164 600 1970-1971 + 6 300 Det bör påpekas att år1970 är första året som undersökningar gjordes under årets alla månader.Tidigare gjordes undersökningar endast under mittmänaden i varje kvartal. Vidjämförelser avseende tiden har därför medeltal för febr., maj, aug.och nov. använts, medan jämförelser framåt i tiden grundar sig på medeltal förårets alla månader. Beräkningar som sträcker sig över är 1970 har såledesutförts stegvis. avses de tre första kvartalen. En kraftig uppgång isysselsättningen kan således konstateras på grundvalav de redovisade siffrorna. Det var kvinnorna som svarade för ökningen, medanen viss minskning totalt sett noteras för männens del. Även vid jämförelsemellan de två lågkonjunkturåren 1967 och 1972 redovisas en avsevärdsysselsättningsökning. Utvecklingen under debåda , dvs. efter , har inneburit attantalet sysselsatta personer har varit ungefär . e kvartalet åren 19701972 (tusental) 3 909 3 894 3 899 1 526 3 965 1 546 3 996 1 569 4 004 1 558 1 596 1621 1973:1 Bilaga 13 Ig Efterfrågan påarbetskraft har varit begränsad . Av-mattningstendenserna iekonomin kom på arbetsmarknaden först till uttryck i en minskning i efterfråganpå arbetskraft. Den minskade efterfrågan visade sig redan i slutet av år 1970.Från år 1970 sjönk genomsnittsantalet obesatta platser vidmånadens mitt med . minskade antalet ytteriigare menminskningen var inte särskUt påfallande. Utvecklmgen framgår av följande tabell. Obesatta platser vid månadens mitt kv 2:akv 3:e kv 4:e kv 57 100 78 300 66 300 47 300 34 800 46 900 35 900 26 400 25 600 41300 34 000 Nyanmälningar av ledigaplatser på arbetsmarknaden är ett bättre mått på aktiviteten inom näringslivetän antalet obesatta platser vid månadens mitt, eftersom antalet obesattaplatser främst är ett uttryck för hur snabbt vakanser har kunnat tillsättas.Antalet till förmedlingarna nyanmälda lediga platser har minskat under förraåret men i betydligt mindre omfattning än antalet obesatta platser vid månadensmitt. Detta framgår av följande tabell. Nyanmälda platser under månaden kv 2:akv 3:ekv 4:e kv 66 700 89 800 65 300 55 600 52 300 70 700 52 600 51 100 48 900 69 600 52 700 En jämförelse mellan åena sidan samtiiga yrkesområden och å andra sidan industrin visar attefterfrågan på arbetskraft inom sistnämnda område har stabiliserats underåret. nyanmäldes således lika många platser somunder . Efterfrågeutvecklingen visar på skillnadermellan tjänstemanna- och servicearbete samt tUlverkningsarbete. Inomtillverknings-arbete var de nyanmälda platserna nära 5 000 fler än motsvarandetid , medan de i tjänstemanna- och servicearbete var 5 000 färre. Till arbetsförmedlingen nyanmälda lediga platser åren19701972 En viss förbättring kunde alltså noterasunder när det gäller lediga arbetstillfällen. En påtaglig förbättringtotalt sett har emellertid dröjt. Bara i de södra och mellersta delama avlandet har återhämtningen varit klar. Tidigast har stabiliseringen kornmit tUluttryck i statistiken över antalet personer som berörs av varsel omnedläggning eller driftsinskränkning. Varselstatistiken för är klartpositiv vid en jämförelse , vilket framgår av följandediagram (s. 20). Det är inom industrisektorn som antalet varsel har mmskatkraftigast. Antalet tjänstemän som berördes av varselunder är däremot lika stort som . Många företag bedömerenligt länsarbetsnämnderna att friställningar av tjänstemän i vissutsträckning kommer att fortsätta , även om behovet ay övrigyrkesarbetskraft ökar. Den kraftiga nedgången i antalet varseloch den stabUisering av platsutbudet som skedde fick inte någonmotsvarighet när det gäller arbetslöshetsutvecklingen. Under första halvåretkunde visserligen en mer än säsongmässigt normal nedgång noteras, men underhösten ökade arbetslösheten åter för att på nytt visa nedåtgående tendens undersista delen av året.