prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Vissainternationella resor, reservationsanslag 232 5. Vissa internationella kongresser i , Statens allmännafastighetsfond 233 8. Utbyggande av sjukhuset 1000 Utbyggande av akademiska sjukhuset i 7 684 000 Vissabyggnadsarbeten m. m. inom socialde partementets verksamhetsområde 9000 000 258 1.Lån till anordnande av barnstugor 27000 000 Lån till nybyggnadervid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. Lån till utländska läkare för viss efterutbildning Summa för kapitalbudgeten 44 687 000 Totaltför 20 247 763 000 1973:1 Bilaga 8 Prop. verksamhetär i huvudsak inriktad på frågor som rör transportverksamheten,trafiksäkerheten samt post-och telekommunikationer. Åtgärderna inom transportsektorn präglasav strävandena att successivt skapa bättre betingelser för ensamhällsekonomiskt riktig utveckling av sektorn. Som led 1 dessa strävandeningår att i olika hänseenden ge SJ förbättrade möjligheter att hävda sig inomolika delar av transportmarknaden. Detta har bl.a. skett genom att olikahämmande regleringar för SJ slopats. Genom de investeringsanslag som årligenanvisas har SJ också getts möjlighet att anpassa och bygga ut sin verksamhetför de transporttjänster där företaget bör ha möjlighet att göra sig gällande.Både i fråga om gods- och persontrafiken inriktas härvidlag intresset i förstahand på de mera långväga relationerna. Från trafikpolitisk synpunkt är detangeläget att verka för en större marknads- och kostnadsmässig rättvisa iförhållandet mellan trafikgrenarna och trafikföretagen. Från denna synpunkt ärstatsmakternas ställningstagande till de av bilskatteutredningen avgivnaförslagen av betydelse. På något kommer den pågåendevägkostnadsutred-ningen att ge ytterligare underlag för en bedömning avvägtrafikens kostnadsansvar. I syfte att få till stånd en trafikpolitisktbetingad anpassning av SJ:s kostnadsansvar har riksdag på förslag avKungl. Maj:t beslutat om nedskrivning av SJ:s statskapital med drygt en miljardkr. I sammanhanget har även beaktats den extra belastning som åvilar SJ ipensionskostnadshänseende. Olika åtgärder har också vidtagits föratt främja trafikpolitiskt sunda verksamhetsbetingelser inom vägtrafiken ochstödja utvecklingen i fråga om företagsstrukturen inom den yrkesmässigavägtrafiken. I enlighet med förslag i särskUd proposition har sålunda kraven på fordonsägare och trafikföretagare skärpts bl. a.när det gäller att genom planläggningen av transporterna förhindra överträdelserav bestämmelserna om fordons belastning och fordonsförares arbets- ochvilotid. Av särskild betydelse när det gäller att komma till rätta med detallvarliga överlastproblemet blir den särskilda överlast- Prop.1973:1 Bilaga 8 2 avgift,som fr. o. m. tas ut av ägare till fordon som framförs i stridmot bestämmelserna om axel- och boggitryck, maximi-last eller bruttovikt. Blandåtgärder som syftar till att främja en sund utveckling inom den yrkesmässigalastbilsnäringen kan nämnas den utbyggdaekonomiska lämplighetsprövning som införts såsom ett led i tillståndsprövningen.Särskilda åtgärder har också vidtagits mot olaga yrkesmässig godstrafik. För att ytterligare förbättra detrafikpolitiska förutsättningarna för en samhällsekonomiskt riktig utvecklingav transportsektorn har med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande i september1972 tillkallats särskilda sakkunniga för utredning av olika trafikpolitiskafrågor. Direktiven för de sakkunniga utgår frånatt man för att kunna fullfölja den samhällsekonomiska målsättningen måstei vidare utsträckning än som förutsattes vid trafikpolitiska beslutförena den marknadsmässiga rörelsefriheten med en planmässig samordning ochstyrning. I sammanhanget framhålles den betydelse, som framöver i ökadutsträckning måste tillmätas en övergripande och fortlöpande trafikplanering,som ger underlag för bedömning av möjliga transportalternativ. Iutredningsuppdraget ingår bl. a. att överväga i vilken utsträckning och undervUka förutsättningar en ändrad innebörd bör ges åtkostnadsansvarighetsprincipen. Övervägandena bör härvidlag resultera i förslagtill konkreta handlingsnormer. Särskild uppmärksamhet ägnas i direktiven åt järnvägstrafikenoch dess möjligheter att utvecklas i marknads- och servicehänseende. Desakkunniga har i denna del att närmare överväga frågan om den lämpligakonstruktionen av SJ:s taxor. Målet bör vara, att dessa utformas så att de iönskvärd utsträckning stöder marknadsföringen av SJ:s transporttjänster och ihögre grad medverkar till ett effektivt utnyttjande av SJ:s kapacitet. Angelägetär också att övervägandena omfattar möjligheterna att anpassa SJ:s taxor pålängre avstånd så att de dels i större utsträckning kommer att ligga i linjemed samhällets allmänna regional- och näringspolitiska mål, dels förbättrarSJ:s möjligheter att hävda sig i fråga om persontrafik, godsslag ochsändningsstorlekar som SJ har naturliga förutsättningar att handha. I anslutningtill behandlingen av kostnadsansvarigheten skall de sakkunniga också ägnauppmärksamhet åt frågan om SJ:s trafiksvaga bandelar och SJ:sseparatredovisning av dessa. Härvidlag kan det enligt direktiven finnasanledning att, mot bakgrund av -vunna erfarenheter, överväga en ändradprövnings- och handläggningsordning. I fråga om godstrafiken på landsvägankommer det på de sakkunniga att överväga de ytterligare åtgärder, som krävsför att främja en rationell och sund utveckling inom berörd transportnäring. För att skapa bättre betingelser för enövergripande trafikplanering på länsplanet har sedan slutet av ensärskild arbetsgrupp den s. k. trafikplaneringsutredningen i uppdrag attutarbeta riktlin- 1973:1 Bilaga 8 3 jerför en regional trafikplanering. I anslutning härtill pågår en modell-ochförsöksplanering i två län och . På grundval averfarenheterna härifrån har länsstyrelserna meddelatsanvisningar för själva inventeringsarbetet. Målet är att till den 1 oktober1974 ha trafikplaner utarbetade i samtliga län: För att stödja berörda kommuner 1 derassträvanden att få till stånd bättre trafikförhållanden pågår en utredning, som i anslutning till en konkret planering i ett antal utvalda tätorter av olikastorlek och struktur skall överväga åtgärder och planeringsformer ägnade attskapa gynnsammare betingelser för kollektivtrafiken. För att främja de regionalpolitiskasträvandena att utveckla näringslivet i och övriga delar av detallmänna stödområdet utgår .sedan år 1971 ett transportstöd i syfte att minskade kostnadsmässiga olägenheterna som följer med de långa avstånden inomNorrland och övriga delar av det allmänna stödområdet. Genom stödet ges näringsliveti dessa delar av landet möjligheter att driva sin verksamhet underförutsättningar som är mer Ukartade dem som gäller för näringslivet i andradelar av landet. Därmed främjas också en bättre jämvikt i nä-ringsgeografiskthänseende mellan landets olika delar samt ett effektivare utnyttjande avlandets resurser. Erfarenheterna av åtgärderna är klart positiva.Ökad medelstilldelning föreslås för nästa budgetår för att tillgodosenäringslivets efterfrågan på transportstöd. För att skapa gynnsammare betingelser förden näringsgeografiska utvecklingen på Gotiand utgår fr. o. m. ettfraktstöd avseende godstransporterna från till fastlandet. För attgynna turismen och förbilliga den gotländska allmänhetens fastiandsresor görsvidare en statlig insats, som medger en reducering av Gotlandsbolagets personbilstaxa. Anslagen till driftav statliga vägar liksom till bidrag tUl drift av kommunala och enskilda vägar föreslåsöka. Medelsanvisningen till byggandet av statliga vägar föreslås bli bibehållenpå en oförändrad hög nivä. Därutöver förutses en betydandevägbyggnadsverksamhet i form av beredskapsarbeten. I anslutning till statsmakternasställningstaganden till den fortsatta allmänna inriktningen avvägplaneringen har en arbetsgrupp tillsatts med uppdrag att dra upp de närmare,mera konkreta riktlinjerna för det utrednings- och utvecklingsarbete, somställningstagandena aktualiserar. Uppdraget innefattar även en översyn avvägverkets och vägbyggnadsverksamhet i form avberedskapsarbeten. Inom trafiksäkerhetsområdet görs insatserav olika slag för att successivt förbättra betingelserna förtrafiksäkerhetsarbetet. Strävandena inriktas också på att uppnå en allt bättresamordning av de aktiviteter, som bedrivs av olika myndigheter, organisationeroch andra. Prop.1973:1 Bilaga 8 4 nathar samarbetet mellan och () intensifierats. BUregisternämndenhar genomfört omläggningen till nya ADB-baserade bil- ochkörkortsregister. I samband med uppbyggnaden av det nya bilregistret införsefter hand ny typ av registreringsskyltar. Nämnden skall flyttasfrån till . Vägtrafiklagstiftningenhar moderniserats såväl materiellt som redaktionellt. Bland nyheterna kannämnas differentierade körkort och nya trafikregler, tillkomna på grundval avett gemensamt nordiskt ämbets-mannaförslag. En särskild kungörelse innehållerbestämmelser om snöskotrar och liknande fordon och om trafiken i terräng. Regeringenhar beslutat skärpa de svenska avgasreglerna för personbilar av 1976 ochsenare årsmodell. De nya reglerna överensstämmer i princip med de federalaavgasreglerna 1 för lätta motorfordon av modell. De nya reglernasom innebär ett väsentligt framsteg från luftvårdssynpunkt har införts för attden positiva effekten av vidtagna åtgärder på bilavgasområdet skallkunna bibehållas och förstärkas trots det ökande bilantalet. Inomhandelsflottan och hamnväsendet fortsätter utvecklingen mot större enheter ochrationellare godshantering. Utvecklingen inom sjöfarten ägnas ökaduppmärksamhet i internationella sammanhang, och samarbetet med andrasjöfartsländer utvecklas bl. a. i syfte att främja en fri och rationellinternationell sjöfart. Förslag framläggs nu om anskaffande av enytterligare statsisbrytare med en maskinstyrka om . Förslag framläggsäven om inrättande av ett sjöfartsinspektionskontor i . Flvstrafikenfortsätter att växa kraftist med bl. a. krav nå ökade in-vesteringar iflygplatser och flygsäkerhetsanläggningar som följd. flygplatshar tagits i bruk . För pågårprojekteringsarbete avseende en ny utrikes stationsbyggnad som planeras kunnatas 1976. Projekteringsarbetena på den nya flygplatsen igöteborgsregionen pågår. Förbudmot civil luftfart i överljudsfart har införts i luftfartslagen. En allmänregel att civilt luftfartyg som används för luftfart skall vara mil-jövärdigthar införts. Vidare har regeringen med hänsyn till störningarna avflygverksamheten på beslutat att flygplatsen skaU stängas förtrafik . SärskUda sakkunniga har tiUkal-lats för att under år1973 framlägga förslag om ersättningsflygplats. fortsätter de senaste årens omfattande rationaliseringsåtgärderinnefattande bl. a. fortsatt automatisering av sorteringsarbetet, införandetav särskilda redovisningscentraler och utvecklingsarbete för automatisering avkassaarbetet. Tre prototyper till elektroniska kassaterminaler kommer attprövas . Inom glesbygdsområdena anlitas lantbrevbärarna motsärskild ersättning i allt Prop.1973:1 Bilaga 8 s störreutsträckning för sociala uppdrag av typ förmedling av livsmedel, apoteksvaroro. , detav Postbanken och Kreditbank gemensamt ägda kreditaktiebolagetpåbörjade sin verksamhet . Ett nytt med BOFAB som stomme har bildats av Postbanken, affärsbankernaoch jordbrukskasserörelsen. Inom fortsätter arbetet medatt vidmakthålla och förbättra servicen åt kunderna. Automatiseringen av deninrikes telefontrafiken som pågått sedan början av 1920-talet slutfördesunder . av utlandstrafiken kan numera kopplas automatiskt.Televerket har tUlsammans med kommunförbundet och landstingsförbundet bildatett alarmeringsbolag (SOSAB). Bolaget skall driva alarmeringscentraler meduppgift att ta emot och utlösa larm i fråga om kommunala ochlandstingskommunala hjälporgan som ambulans, brandkår, jourhavande läkare. Itakt med att centralerna byggs ut skall bolaget också överta televerketsnuvarande SOS-tjänst. Den första delen av ett landsomfattande manuelltmobiltelefonsystem har öppnats. Telenätet utnyttjas i växande omfattning fördatakommunikation och planerar ett prov med ett mindre separatdatanät. Anslagen för nästa budgetår inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde föreslås uppförda med 4 729,5milj. Detta innebär en nominell ökning i förhållande till budgetåret1972/73 med 273 milj. kr. Det reella ökade anslagsutrymmet för driftbudgetenoch kapitalbudgeten blir på grund av bortfall av vissa engångsanvisningar m.m. ca 340 milj. kr. Kostnaderna i affärsverken täcks avverkens intäkter. Kostnaderna (exkl. avsättning till värdeminskningskonto) förpostverket, , och luftfartsverket beräknas enligtdriftstaterna för innevarande budgetår till ca 7,5 mUjarder kr. Antalet statligt anställda inomdepartementets verksamhetsområde motsvarade vid mitten av ca 142 600helårsarbetande. Investeringar och underhåll inomsamfärdselsektorn inberäknat post-och teletjänster uppgick tillca 8,8 mUjarder kr. I detta belopp ingår inte till privat konsumtion ochfirmabilstrafik hänförliga fordonsinvesteringar. Av samtliga nyinvesteringar ilandet svarade samfärdselsektorn för . Det inrikes persontransportarbetet har ökat meddrygt tUl närmare 80 miljarder per-sonkm (fig. 1). Härav utgjordeandelen kollektiva resor . O År1950 1955 1960 1985 1970 1975 1980 Det inrikes persontransportarbetet under perioden19501980 (schemati-Scrauevärden) totalakollektiva persontransportarbetet svarar bussektorn för hälften och järnvägenför en tredjedel. Flygtransporternas andel av det totala persontransportarbetetär begränsad. Enligt prognoser utarbetade i samband medtrafikplaneringsutredningen (Ds K 1972: 4) väntas det totalapersontransportarbetet öka med . Dämpningen iökningstakten jämfört med föregående tioårsperiod sammanhänger bl. a. med attnettotillskottet av personbilar antas minska . Det totala inrikes godstransportarbetet beräknas ha ökat medca (fig. 2). Av det faktaunderlag somframtagits av trafikplaneringsutredningen framgår bl. a. att av detlandtransporterade godset (exkl. lapplandsmalm), mätt i ton, svarar lastbilarnaför den övervägande delen av de s. k. lokala transporterna « ).Även i fråga om fjärrtrafiken har Det inrikes godstransportarbetet underperioden 19501980 (schematiserade värden) lastbilstrafiken en stark ställning och svararför av den transporterade godsmängden. Det bör nämnas att om SJ:stransporter av lapplandsmalm inkluderas blir motsvarande siffra . Demera långväga lastbilstransporterna hänför sig i första hand till avstånd upptill . konkurrenskraft ökar vid avstånd (fig. 3). Vad avser godstransportarbetetsvarar lastbilarna för av närtrafiken medan järnvägen svarar för avfjärrtrafiken. Inkluderas SJ:s transporter av lapplandsmalm blir järnvägarnasandel av fjärrtrafiken . Lastbilarnas ställning i fjärrtrafiken synessuccessivt ha stärkts. material väntas det totala godstransportarbetetunder i det närmaste komma att fördubblas. Under hittillsvarandeförutsättningar beräknas därvid järnvägens andel minska från till . och lastbilarnas relativamarknadsandelar av godstransporterna pä olika transportavstånd är 1970 (exkl.lapplandsmalm) Den genomsnittiiga årligatrafikökningen på det allmännavägnätet (exkl. delar inom tätbebyggelse) beräknas ha uppgåtttill på riksvägar, på genomgående länsvägar och på övrigalänsvägar. beräknas trafiken på vägnätet som helhet ha ökat med3 å mot 5 ä . Enligt avtrafikplaneringsutredningen redovisat material väntas persontransportarbetet på väg öka från ca 73 miljarder personkm år1971 tUl ca 87 miljarder , dvs. en genomsnittiig tUlväxt av perår. Prognosen bygger på antagandet att antalet personbilar ökar från f. n. ca2,4 milj. till ca 3,3 milj. (fig. 4). En långsammare utveckling avpersontransportarbetet förutses således jämfört med föregåendedecennium då ökningen utgjorde . Att märka är härvid att en vissomfördelning, till förmån för kollektiva vägtransporter, bedöms ske underperioden. Lastbilarnas godstransportarbete har beräknats till ca 22 miljardertonkm eller av det totala inrikes godstransportarbetet. Fram till år1980 beräknas lastbilarnas transportarbete öka med totalt . Längden av riksvägarnaoch länsvägarna var resp. ellertotalt . Den totala vägstandarden har successivt förbättrats.Andelen väg med varaktigare slitiager än grus var mot år1950. Bärigheten har höjts så att drygt hälften av det allmännavägnätet och av riksvägnätet var upplåtna för 10 tons axeltryck och 16tons boggitryck. De statliga insatserna ifråga om byggande och drift av vägar och gator har under hela 1960-talethållits på en hög nivå för att tillgodose <00Q_30DQ. 1(300- tal bilar Ar 1950 1955 1960 1985 1970 1975 1980 Fordonsbeständetsutveckling (logaritmisk skala) 1980 de krav som den ökande trafiken ställer. Även dekommunala och enskilda väghållningsinsatserna har under det gångna decennietökat kraftigt. För budgetåret197 3/7 4 föreslås en ökning av väganslagen under driftbudgeten med ca 145milj. till ca 2 359 milj. kr. Totalt föreslås att ca 1 084 milj. kr.investeras i allmänna och enskilda vägar. Driftanslagen föreslås öka med ca 140milj. till ca 1 259 milj. kr. Härvid har de statliga och kommunaladriftanslagen räknats upp med 110 milj. kr. resp. 14,6 mUj. Bidragen tillenskUd väghållning föreslås öka med drygt 16 milj. kr. tUl ca 100 milj. kr.Under kapitalbudgeten föreslås att drygt 52 mUj. anvisas för investeringari förrådsfond. Godstransportarbetet vid SJ har uppvisat en kraftig ökning t. o. m. . Under år1971 minskade dock både transportarbetet, mätt i tonkm, och transporteradgodsmängd. Nedgången beror dels på arbetskonflikten vid SJ under februarimars1971, dels på konjunk- Prop.1973: 1 Bilaga 8 lo turavmattningen.Den minskade Iransportefterfrågan har också medfört att konkurrensen påtransportmarknaden skärpts betydligt. Vagnslastgodset svarade för av transportvolymen mätt i tonkm. Skogssektorns produkter och iförsta hand norrländsk järnmalm svarade vardera för av transportvolymen.Motsvarande andel för metallindustrins produkter uppgick till närmare 20 %.Transportutvecklingen vid SJ bestäms i hög grad av hur dessa tre branscher isvenskt näringsliv får avsättning för sina produkter, framförallt påvärldsmarknaden. beräknas vagnslasttrafiken kommaatt öka med i genomsnitt . Transportarbetets fördelning på desvenska järnvägarna framgår av fig. 5. Styckegodset svarar för en mindre andelav godstrafiken mätt såväl i ton som tonkm. Dess andel av godstrafikensintäkter och resursinsatser är dock väsentligt större. Av /72 föll således på styckegodset. Efter år 1968förbyttes en tidigare nedgång i styckegodsvolymen i en svag uppgång. Dennafortsatte fram till arbetskonflikten . Återhämtningendärefter har försenats av konjunkturavmattningen. var persontransportarbetet på järnväg istort sett oförändrat. En nedgång på korta avstånd kompenserades av en ökningfrämst i fråga om långväga resor. har utvecklingen mätt i personkm totalt sett blivit mera ogynnsam. Den kortväga trafiken, som dominerar i antalet resor,har varit vikande samt under större delen av1960-talet. , då pendeltrafiken i tUlkom, haremellertid trenden för antalet resor varit uppåtgående. Det totala antaletjärnvägsresor sjönk dock till 53 milj. resor främst underinverkan av arbetskonflikten i februarimars 1971 samt en allmän konjunkluravmattning.Nedgången, som även gällde sitt- och sov-resor i vissa större fjärrtåg,accentuerades . För budgetåret1973/74 föreslås för SJ eninvesteringsram om 350,3 milj. kr., varav 166 mUj. beräknas för fastaanläggningar och 155 milj. kr. för rullande materiel. Föreslagen investeringsram gör detmöjligt för SJ att realisera väsentliga delar av det långsiktigainvesteringsprogrammet vad avser bangårdsarbeten, ny- och ombyggnad avjärnvägslinjer, fjärrblockering, anläggningar för elektrisk tågdrift m. m.Vidare medger investeringsramen nyanskaffning av lok och godsvagnar för attdels ersätta tekniskt föråldrad materiel, dels anpassa transportkapacitetentill trafikutvecklingen. Ersättningen tUl SJ för driften av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. ökas från 322 till 380 milj. kr. Ökningen berordels på kostnadsutvecklingen, dels på att det ersättningsberättigade bannätetutökats med ett 51015 2025 30 40 50 100 TUSEN BRUTTOTONKM PER DAG OCH BANKM LINJER MED MINDRE ÄN 5000 BRUTTOTONKM PER DAG OCH BANKM Transportarbetet på de svenskajärnvägarna antalbandelar i samband med en slutförd bandelsunder-sökning (1972 årsseparatredovisning). Godsomsättningen på lastfartyg i utrikes sjöfartöver de svenska hamnarna minskade från 72,4 till 67,3milj. ton, dvs. (fig. 6). Mineraloljorna minskade med 2,4 milj, ton ochexporten av järnmalm gick ned med 2,1 milj. ton. Färjegodset steg under sammatid från 9,5 till 9,7 milj. ton, dvs. Godstransporternai inrikes sjöfart med lastfartyg uppvisade enökning med till 14,3 milj. ton. Bruttodröktighet i ton < 2 000 Miljor)er ton Med lastfartyg i utrikes fart transporterat godspä svenska hamnar är 1970 ochår 1971 Världshandelsflottan uppgick till ca 269 milj. ton brutto och hade från föregåendehalvårsskifte ökat med ca 22 milj. ton, dvs. Den svenskahandelsflottans tonnage uppgick vid till 5,4 milj. ton brutto,vUket innebar en ökning med i förhållande tUl . De svenska rederiernasintäkter i utrikes fart sedan utgifter på utrikes ort dragits ifrån .utgjorde 2 055 milj. kr. för att jämföras med 1 896 milj. kr.föregående år. För /74 beräknas för sjöfartsändamål på driftbudgeten 152,3 milj.kr. Under fond föresläs en investeringsram av 43,6 milj. kr.Förslag framläggs om anskaffande av en ny statsisbrytare. Under fonden förSödertälje kanalverk beräknas medelsförbrukningen för att fortsättautbyggnaden av kanalen till 8,5 milj. kr. Antalet landningar på de statliga trafikflygplatsernaökade i utrikes linjefart , i inrikes linjefart och i utrikeschartertrafik (fig. 7). Totala antalet av- och påstigande passagerareökade till ca 6,5 milj. Den kraftigaste ökningen uppvisade den utrikeschartertrafiken . I inrikes linjefart blev ökningen och i utrikeslinjefart . Antalet landningar på luftfartsverketsflygplatser (inkl. militära flygplatser med reguljär civil trafik) underperioden 19621971 1973:1 Bilaga 8 14 Persontransportarbetet i inrikes luftfart ökade under år 1971med . /74 beräknas luftfartsverkets investeringar till 123,6milj. kr., varav 90 milj. kr. faller på staten och resten, 33,6 milj. kr.,utgör kommunala bidrag. Av de statiiga investeringsutgifterna avser 25,7 milj.kr. arbeten på , bl. a. projektering av det nyastationsområdet. För utrednings- och projekteringsarbete avseende den nyaflygplatsen i beräknas 12,3 milj. kr. Bland övrigainvesteringar kan nämnas en fortsatt upprustning av säkerhetsanläggningarna iluftleder m. m. Den nordiska regeringsöverenskommelsen omsamarbete på transport-och kommunikationsområdet har undertecknats i november1972. Vidett svenskt-danskt trafikministermöte har uttalats, att densvenska regeringen är beredd att ensam ta ansvaret för finansieringen ochbyggandet av en vägförbindelse mellan och . Vid ett senareministermöte har från dansk sida förklarats, att den dansketrafikministern var bemyndigad att inleda konkreta överläggningar om ensvensk-dansk regeringsöverenskommelse på grundval av det svenska erbjudandet.Det har uppdragits åt särskilda ämbetsmannadelegationer att utarbeta ettförslag till sådan överenskommelse. Inom (CEMT) har bUdats en vägtransportkommitté. Inom CEMTfortsätter arbetet med att söka få till stånd lättnader i restriktioner för deninternationella godstrafiken på landsväg genom inrättande av en multilateralkvot för sådan trafik m. m. Arbetet med införande av automatkoppel förjärnvägarna fortsätter planenligt. Frågor om ingående av nya bilateralaöverenskommelser om landsvägstrafik aktualiseras alltjämt. inom FN:sekonomiska kommission för (ECE) fortsätter sitt arbete med trafik- ochbUsäkerhetsfrågor och med harmonisering av de nationella reglerna förlandtransporter. har gemensamt med ochNorge inom ECE framlagt förslag om förlängning av till attomfatta även den s. k. Inom Centralbyrån för intemationellajärnvägstransporter fortsätter bl. a. översynen av reglema om transport avfarligt gods.