prop · FW0355 · 1973-12-31 00:00:00 — SBLframhåller att laboratoriet är en praktiskt-vetenskapligt inriktad institutionmed uppdragsverksamhet i form av raikrobiologisk diagnostik ochvaccinförsörjning som dominerande verksamhet. Kravet på full kostnadstäckninguppfylls f, n, till . Vid omlokalisering till Uraeå räknar SBL raed attall rutindiagnostik utom parasitologi bortfaller, läns landstingförfogar enligt SBL över tillräcklig kapacitet för alt även på längre siktsjälvt svara för regionens behov av raikrobiologisk service. Eftersom sådandiagnostik till sin natur är en regional verksamhet kan SBL ej heller påräknaprov från nuvarande upptagningsområde. Konsekvensen blir bl. a. att antaletanställda i får inskränkas till ca 400 raot f. n. Provvolyraen blirdessutora otUlräckhg för SBL:s centrallaboratoriefunktioner sora icke kanupprätthållas på nuvarande nivå. SBLfungerar i vad avser diagnostikverksamheten till som en regionalinstitution. En kraftig regional förankring är ett oeftergivligt krav. Ingenannan region än har behov av SBL:stjänster. Regionen raåste däremot enligt SBL:s bedömninginvestera ca 35 railj. i ett nytt laboratorium om SBL oralokaliseras. SBLunderstryker att den epideraiövervakande och epidemibekära-pande uppgift somåvilar SBL endast kan fyllas om SBL är förlagt lill den centrala delen avlandet raed möjlighet till närkontakt raed och statensveterinärraedicinska anstalt. Epideraier utbryter oftast i de tätbefolkadeorarådena i syd- och raellansverige. Bakteriologiska preparat måste ibland frånfall till fall importeras, varvid en central distributionsort kan varaavgörande för raöjlighet alt leverera ett preparat i rätt tid. SBLfrarahåller vidare alt laboratoriet är beroende av nära saraverkan raedkarolinska institutets virologiska institution som bedriver en på SBL:spraktiskt-vetenskapliga verksarahet specialinriktad forskning, bl. a. påvirusvaccinorarådet. Motsvarande gäller institutets immunologiska institutionsora är helt integrerad raed SBL. Orahänsyn tas även till externa effekter uppgår kostnaderna för omlokaliseringenenligt SBL:s beräkningar till ca 280 railj. eftersora länslandsting måste investera 35 railj. i ett nytt laboratoriura raed ca 120anställda. Staten måste vidare, ora SBL:s nuvarande oraråde försäljs,tiUhandahålla nya virologiska och immunologiska inslilutionsbyggnader åtkarolinska institutet. TUlsararaans krävs investeringar på 50 railj. Orahänsyn tas härtill stiger kostnaden per sysselsätlningslUlfäUe till 0,7 railj.kr. Även de driflekonoraiska konsekvenserna blir synnerligen besvärandeeftersora ett bortfall av rutindiagnostiken raedför alt SBL:s resultat avuppdragsverksaraheten försäraras med 4 milj. kr. Ett sådant årligt underskottkan endast korapenseras genora ett kraftigt ökal driftbidrag. Ävensocialstyrelsen, sora avstyrker oralokaliseringen av SBL, understryker attlaboratoriets funktionsduglighet blir försämrad genora en utflyttning frånstockholrasorarådet saratidigt sora att verksaraheten fördyras och attväsentliga övergångssvårigheter uppstår. pekarockså på alt de ständigt återkoraraande kontaktbehov med SBL som styrelsen harbehov av för planering av epidemiberedskapen och genomförandet av andraverksaraheter som styrelsen tillsammans med SBL har ansvaret för måste skegenora ett ömsesidigt informationsutbyte raellan skilda experter saralade igrupp. Med hänsyn till arten av delta inforraalionsutbyle och de krav som måsteställas på informationens kvalitet kan kommunikationen mellan de deltagandeinte ske på annat sätt än genom direkta personkontakter. vill särskilt understryka vikten av att ett centrallaboratoriumsora SBL verkligen ligger så centralt sora möjligt inora riket, varigenoragarantier kan erhållas att åtgärder på snabbast möjliga sätt kan vidtagas vidinträffade epideraifall. 1973: 55 74 finnerdet från denna utgångspunkt förvånande alt delegationen som ul-lokaliseringsortföreslagit . Livsmedelsverketvill också fästa uppraärksamheten på den nya livsmedelslagstiftningensbestämraelser om skärpt hälsokontroll av personal, som är sysselsatt medlivsraedelshantering. a. denna kontroll måste SBL medverka i fråga omvissa bakteriologiska undersökningar, och det erforderliga intima saraarbetetmellan livsmedelsverket och SBL skulle vid en utiokalisering lill Umeåpåtagligt försvåras. Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) avstyrker bestämt att delegationens förslagalt omlokalisera SBL till Uraeå komraer tiU utförande. Delta sker på grund avde förödande effekter omlokaliseringen skulle få för det nödvändigasaraarbetet mellan SBL och SVA, raen även på grund av de stora risker föreftersläpning i vetenskaplig utveckling och servicefunktioner, soraoundvikligt skulle uppstå för SBL, om stora delar av dess kreativitet måsteianspråktagas för raed oralokalisering förenade planeringsuppgifter. () pekar på att en oralokalisering av SBL förutsätter att lokal- ochresursfrågorna för den immunologiska och virologiska utbildnings- ochforsknmgsverksamheten vid löses. Den forskningssamverkansora etablerats raellan SBL och koraraer att avsevärtförsvåras vid en omlokahsering av SBL, Uppbyggnaden av en raotsvarandeforskningssamverkan i torde enligt UKÄ ta och fordra ytterligareresurser för den mikrobiologiska verksaraheten vid där. Dennafråga bör behandlas av de särskilda sakkunniga som enligt delegationens förslagskall utreda formerna för SBL:s omlokalisering. Under förutsättning attkonsekvenserna av en omlokalisering i dessa avseenden tiUräckligt beaktas harUKÄ inte något att erinra mot en lokalisering av SBL till . för högre teknisk utbildning i delegationens förslag. Delegationensförslag tillstyrks av i . Länsstyrelsenframhåller goda möjligheter att klara rekryteringen av personer raedvarierande utbUdningsgrad, profilering mot bl, a. kemi-biologi-raedicinskulle ytterligare raarkeras om delegationens förslag genomförs. En sådansatsning på Uraeå skulle också ge väsentliga regionalpolitiska effekter.Synpunkterna delas av kommun. Länsstyrelseni har föreslagit att SBL av effektivitetsskäl lokaliseras tillMärsta. i län anser att frarastår som en myckellämplig lokaliseringsort för SBL raed tanke på förekorasten därstädes av sådanaverksamheter som angetts vara betydelsefulla för SBL:s verksarahet och påUppsalas geografiska läge. En förläggning till skulle utgöra ett brakomplement till näringslivet där och bidra till en önskvärd differentiering 1973: 55 75 därav.Länsstyrelsen vill dock inte bedöraa i vad mån dessa synpunkter är starkare ände regionalpolitiska motiven för ell annat val av lokaliseringsorl. anföralt SBL:s nuvarande lokaler är speciellt utformade för verksaraheten.Karaktären på lokalerna medför att dessa endast i begränsad omfattning går attändra lill generella kontorslokaler. De bör i fraratiden användas förverksamheter där lokalernas speciella karaktär kan nyttiggöras, I den månframtida behov av för statlig verksarahet finns kan avgöras försti anslutning til! den lokalplanering som måste ske för de genom den nuföreslagna utlokaliseringen friställda lokalerna, TCO finner det heltorealistiskt att SBL skulle omlokaliseras. Delegationens förslag skulleraedföra att SBL:s verksarahet, som befrämjar landels hälsovård och utvecklingblir ineffektiv. En sådan åtgärd bör enligt organisationens uppfattning nogaövervägas och bättre bedömas än vad delegationen synes ha gjort.SACO-föreningen vid SBL frarahåller att delegationens förslag inte innebär attraan förflyttar SBL utan att man slår sönder en väl fungerande och beprövadorganisation, Kostnadema för samhället blir enligt föreningen orimliga delsdirekt ekonoraiskt, dels i förra av bristande funktion. De personliga problemenför de anställda blir också stora. I en geraensaraskrivelse har och behandlat deskäl sora av SBL framförts mot en lokalisering lill Uraeå. I skrivelsen angesatt få, ora ens några, skäl kan betecknas som vägande. Sålunda betonas att avSBL gjorda kostnadskalkyler inte beaktar sarahällsekonoraiska överväganden,alt det vetenskapliga kontaktraönstret snabbt bör kunna utvecklas i Uraeå somfår en accentuering av den vetenskapliga verksamheten inom områden som står SBLnära. Den epideraiologiska övervakningsfunktionen bör kunna skötas lika välfrån Uraeå och transport- och koraraunikalions-frågorna erbjuder inte deproblera SBL påstår. Även den diagnostiska verksaraheten bör kunna bedrivasrationellt. och tillstyrker delegationens förslag, anförda synpunkterna instäramer samt länslandsting. Televerketdelar delegationens uppfattning all en oralokalisering av verketscentralförvaltning inte bör aktualiseras. Delegationen har funnit, att det voreolärapligt alt genomföra en sädan oralokalisering sora en raycketorafallande organisationsöversyn pågår. frarahåller dessutom allverket inte skulle ha resurser att på en gång förbereda en eventuelloralokaUsering av cenlralför-valtningen och fullfölja del påbörjade, förteleverkels ekonomi och effektivitet ytterst betydelsefullaomorganisationsarbetel. Beträffandeden föreslagna utflyttningen av teleskolan anför 1973: 55 76 televerketatt verket med hänsyn till de stora kostnaderna för utbild-ningsverksamhetenoch till den utomordentliga betydelse, som utbildningen har för televerketstotala verksarahet, har funnit det angeläget att se överutbildningsverksaraheten vid . En sådan översyn har under sommaren1972 lagts fram och reraissbehandlas inora verket . Närreraissförfarandet slutförts och ledning tagit ställning till defraralagda synpunkterna och förslagen, återstår att utreda och överväga hurteleverkets utbildningsverksarahet skall organiseras och adrainistreras.Härvid koraraer bl. a. teleskolans fraratid alt behandlas. hardärför den bestämda uppfattningen att något beslut beträffande ändradlokalisering av teleskolan inte bör fattas , StäUning i fråganom lämplig placering av teleskolan bör tagas först, sedan utredningen omadraini-slrerandet och organiserandet av verkets utbildningsverksarahet slutförts.Det skulle för övrigt, så som ser saken, knappast kunna vara tillfördel för en nu eventuellt utsedd "mottagande" ort att få till ståndett beslut om flyttning av teleskolan, utan att man vet eller för närvarandekan förutse, vilken utformning som en eventuell central utbildningsenhet kankoraraa att få. Om trots vad framhålht beslut nu likväl skulle komma att fattasbeträffande omlokalisering av teleskolan, viU verket för sin del inte motsättasig att som ny lokaliseringsort utses , även ora en placering på denorten skulle, raed hänsyn lill dennas förhållandevis ogynnsamraa läge frånkoraraunikationssynpunkt, medföra kännbara ölägenheter beträffandeutnyttjandet av lärarkrafter från andra håll inora . Ifråga om byggnadsavdelningens centrala enhet, byggnadskontoret, har televerketi sitt yttrande med anledning av statskontorets kartläggning anslutit sig tillstatskontorets uppfattning, alt en omlokalisering kan genomföras utan attverksamhetens effektivitet äventyras. framhåller dock attbetydande övergångssvårigheter uppkoimner och att man har att räkna med enkostnadsökning vid kontorets placering på annan ort än . Televerkethar vid sitt ställningstagande i frågan utgått från att byggnadskonloret, såsomstatskontoret föreslagit, även i fortsättningen skulle vara placerat på en ortbelägen i meUansverige och med goda koraraunikationer. raening fyller inte Kalraar de krav, sora i kommunikationshänseendemåste ställas på byggnadskontorets lokaliseringsort. tUlgodoserdäremot enligt raening denna angelägenhet. För talaräven att byggnadsavdelningen redan nu har en raaterielsektion där, vilkensysselsätter 58 personer i viss förrådsverksamhet och verkstadsarbete föravdelningens räkning. Vid flyttning av byggnadskontoret till skulleen samordning av dess verksamhet med byggnadskontoret kunna ske. 1973: 55 77 enoralokalisering av byggnadskontoret skulle dess förläggning till istället för till Kalraar innebära påtagliga fördelar också i personalpolitiskthänseende. har också anfört dessa skäl för enlokalisering till . Företagsnämndernavid verkets centralförvaltning och byggnadsavdelning avstyrker att någotbeslut fattas om oralokalisering på grandval av delegationens förslag. Länsstyrelseni län anser alt delegationens förslag är alltför raåttfullt för attkunna betraktas sora gensvar på uttalande ora sydöstra av sysselsätlningsförstärkning. Med hänsyn till angelägenheten av atthålla samraan vissa organisationsenheter inora sararaa verk borde frågan ominte fler enheter inom kan förläggas till Kalraar bli allvarligtprövad. bör enligt mening i sin fortsatta planeringinte enbart beakta vad delegationen föreslagit för oralokalisering utan isamband med pågående översyn av organisationen också överväga om inte järavälandra enheter av verksamheten kan saralokaliseras raed byggnadskontoret ochteleskolan till Kalraar. Dessa synpunkter delas av kommun, som hälsardelegationens förslag raed tillfredsställelse. Koraraunen påpekar attdelegationen dock underskattat mottagningskapacitet som ärstor även på kort varsel. ÄvenSR framhåller att utredningar pågår inora i fråga ora den fraratidautbildningsverksaraheten. Dessa bör avslutas innan frågan ora oralokaliseringavgörs. När frågan ora oralokalisering av teleskolan avgörs bör raan vidareenligt SR:s uppfattning ta hänsyn till ekonoraiska och praktiska konsekvenserav att tiralärare tUl skolans kurser i stor utsträckning häratas fråncentralförvaltningen och stock-holrasregionen. Vidare bör raan beakta attraöjlighelema för elever vid kurserna att företa studiebesök hos tUlverkare avteleraaterial i blir avsevärt rainskade. Dessa synpunkterförs även frara av TCO. SRanser vidare att förslaget ora oralokaliseringen lill Kalraar avbyggnadskontoret bör oraprövas. Kalraar kan inte anses uppfyUa i varje fallkraven på goda koraraunikationer. Vidare koraraer verksamheten underöverskådlig tid att bli mycket obetydlig i sydöstra delen av landet iförhållande till den totala arbetsvolyraen. Slutligen frarahåller SR att ibetänkandet raarkerats de begränsade raöjlighelerna att ge raedflyttandefarailjeraedleraraar önskad sysselsättning i Kalraar. OcksåTCO anser att en utlokalisering till Kalraar sora dels har ett dåUgtkoramunikationsnät, dels inte ligger i raellansverige skulle allvarligtförsärara möjligheterna till effektiv funktion. Civilingenjörsföreningenvid avstyrker bestärat utiokali-seringsförslaget mot bakgrund avrisk för försvårad verksamhet, sämre resultat och högre kostnader samt den oropersonalen känner. 1973: 55 78 , som samrätt med verkets centrala förelagsnämnd ochcentralförvaltningens lokala förelagsnämnd, framhåller att verket liksom SJ,, postverket, arbetsmarknadsverket m. fl., som enligt delegationensuppfattning skall ligga kvar med sin centrala ledningsfunktion i , ärett starkt decenlraUserat verk med en stor regional och lokal organisation ochhar därtill övergripande sara-hällsplanerande uppgifter. I saraklang raed det avregeringen tidigare uttalade målet för den generella regionalpolitiken och den konkretiseringav denna politik som framlagts, undersöker geraensaral medstatskontoret möjligheterna av en ytterligare decentralisering av den redanstarkt decentraliserade organisationen. Principiellt kan centralförvaltnmgensverksamhet koncentreras på övergripande utvecklings-, planerings- ochledningsfunktioner samt övriga uppgifter sora ingår som ett led eUer en del avden totala samhällsplaneringsfunktionen. Detta innebär dä en minskning av dennuvarande centralförvallningen. En sådan decentralisering får, enligtvägverkets uppfattning, större regionalpolitisk betydelse än en utlokaliseringav den nuvarande centralförvaltningen tUi en enda ort. anser alt dessaskäl talar för att bibehålls som lokaliseringsort för verketscentrala ledning. Den undersökning av verkets organisation som utförs skalleraellertid i görlig raån vara oberoende av en eventuell oralokalisering. Föralt inte nuvarande organisation skall låsas fraraåt heraslällervägverket alt beslut ora omlokalisering av intefattas förrän resultatet föreligger från det nämnda utredningsarbetet. Om slatsmaklema ändåfinner skäl för alt nu fatta principbeslut om omlokalisering av vägverketscentralförvaltning hemställer att lokaliseringsort inle beslutasförrän utredningsresultatet föreligger. ()anför att verket i sitt förvaltningsrevisioneUa arbete på statens vägverk harfunnit indikationer på vissa brister i organisationsstruktur. EnligtRRV finns det därför anledning att närmare utreda den regionalavägorganisalionen och raöjlighelerna till en ökad decentralisering avvägverkels centralförvaltning för alt undanröja bristerna i vägverketsorganisation. RRV anser därför att det vore önskvärt att decentraUseringen koratill stånd innan oralokaliseras. En omlokalisering av den storacentralförvaltningen i oförändrat skick kan näraligen enligt RRV:s bedöraningkomraa att iimebära större risker för att man blir låst vid nuvarandeorganisationsstruktur. Statens väg- ochtrafikinstitut uttrycker allvarliga farhågor för egen del med den föreslagnaoralokaliseringen av . En påtaglig risk för institutets vidkommande äratt bygger upp ett eget organ för viss forskning och utvecklmg med hänsyn tillkornmunika-tionssvårighetema mellan institutet i och den föreslagnalokaliseringsorten. Länsstyrelseni bedömer möjligheterna för statens vägverk (ca 700 anställda)alt bedriva sin verksamhet i /som mycket goda. haremellertid erfarit att / inte komraer att kunna tillförassaratiiga arbetstillfällen när de inledda rationaliserings- ochdelegeringsarbetena genomförts. Även om har full förståelse föralt en viss omorganisation kan bli aktuell inom de berörda verken inför ettbyte av lokaliseringsort vill allvarligt frarahålla alt en förinflytlningsregionen tillfredsställande lokaliseringspolilisk effekt kan uppnåsendast om utflyttningen berör såväl rutinbetonade sora högre funktioner.Länsstyrelsen finner det eraellertid styrkt att en utlokalisering till /i enhghet raed delegationens förslag kan genomföras under fullthänsynstagande tUl organisatoriska och funktionella förhållanden.Regionkommittén uttalar att regionen har resurser att bemästrade problem som den av delegationen föreslagna utlokaliseringen kan medföra. Enlokalisering av och trafiksäkerhets-verket till /Borlängeinnebär ett synnerUgen värdefullt tillskott för regionen. i län anser alt börförläggas till /Hässleholmsregionen. har redan nu huvudkontoretför södra vägplanläggningsorarådet. i har pekat på de olägenhetersora en utflyttning av statens vägverk till /skulle medföra. Avsamtiiga de verk, sora orafattas av delegationens tidigare och nuvarandeförslag, torde vara det med vilket komrauner och länsmyndigheter harde tätaste personkontakterna. vill därför ifrågasätta om inleverket tillhör den kategori sora bör kvarstanna i , Härför talar ävenverkets behov av samverkan med . Sistnämnda synpunkterdelas av i . samarbete med framhållsäven av TCO, som anser att hänsyn bör tas till att redan är ett av demest decentraliserade statiiga verken när ullokaliseringsfrågan bedöms. avstyrker delegationens förslagmed tanke på de problem som skulle uppstå för läns- och komraunalarayndigheter. En lokalisermg tiU exerapelvis /skulledäreraot innebära att centralförvaltningen kom närraare verksaraheten, varstyngdpunkt ligger i syd- och raellansverige. Däremot tillstyrkerStats-ansiälldas förbunds vägavdelningar i norrlandslänen delegationens förslag. 1973: 55 80 , med instämmande av verkets företagsnämnd, avstyrkerdelegationens förslag. Med hänsyn till verkets redan nu starkt decentraliseradeorganisation av verkets ca 400 anställda komraer ca 100 att tillhöracentralförvaltningen synes de eventuella regionalpolitiska fördelama raed enutflyttning av centralförvallningen ur verkets synpunkt inte stå i riraligproportion till nackdelarna. Någotbärande skäl för saralokalisering raed finns inte enligtirafiksäkerhelsverkets raening. I trafiksäkerhelsarbetet har verket inte raerorafallande kontakter med än raed andra rayndigheter raed uppgifterinora trafiksäkerhetsorarådet. Sora exempel på sådana myndigheter nämnerverket och . Ett betydande saraarbete närdet gäller trafiksäkerhetsarbetet bedrivs också med ett flertalfrivilligorganisationer, såsora NTF och motororganisationerna. I fråga oraplanering av inforraations- och trafiksäkerhetskampanjer krävs täta personligakontakter raed /TV, reklarabyråer och distributionsföretag. Dessaär i huvudsak lokaliserade till stockholrasorarådet. En placering av verket iFalun/ anses därför ur karapanjsynpunkt helt oläraplig. Trafiksäkerhetsverketfrarahåller vidare att tidigare beslutad lokalisering av statens väg- ochIrafikinstitut till koraraer att innebära svårigheter i saraarbetettrots befintliga goda koraraunikationer mellan Stockholra och Linköping.Svårigheterna skulle komraa att öka betydligt vid en lokalisering av verkettill /, inte minst på grund av sämre kommunikationer tillsistnämnda ort. Verketvill ånyo understryka det direkta sambandet raellan typbesiktningen ochfordonsbyråns övriga sektioner. En flyttning till /avlypbesiktningen av fordon skulle raedföra stora svårigheter att rent teknisktgenoraföra besiktningarna. Vissa delar av besiktningsverksaraheten raåstenämligen ske i saraband med provkörningar, för vilka den nu tillgängligaprovbanan inte är tillfyllest. Dessa prov utförs f. n. på motorvägnätet kringStockholm. I finns inte för proven lämpliga vägar, och dessutom gör denlängre vintem att tiUräckligt torra och isfria vägar inte står till förfogandeför provverksamheten imder erforderlig tid. De ökade kostnader, som eninstäUelse till typbesiktning av fordon i /skulle komraa attmedföra för bilbranschen, kan vidare enligt trafiksäkerhetsverkets uppfattningkomraa att inverka raenligt på intresset att låta typbesiktiga fordonen, vilketskulle direkt motverka i olika sammanhang uttalade önskemål ora typbesiktningav i stort sett alla fordon. Trafiksäkerhetsverketpåpekar att hos personalen finns ett starkt motstånd mot flyttning frånStockholra. Huvuddelen av personalen vid centralförvaltningen utgöres avspecialister. denna personal skuUe korama att sluta sin anställning, fingeverket utoraordentligt stora svårigheter att återbesätta dessa tjänster, ochdet skulle korama att Prop.1973: 55 81 dröja och kräva mycken vidareutbildning, innanden nyrekry-terade personalen bleve i stånd att uträtta ett fullgott arbete. Statens väg- och trafikinsliiul för fram synpunkterliknande de som trafiksäkerhetsverket tagit upp beträffande möjligheterna tillsaraarbete mellan partema. () anser alt den föreslagnaomlokalisermgen av trafiksäkerhetsverket skulle försvåra detta verksmöjligheter att omorientera sin nuvarande verksamhet motsaraordningsfunktionen. För en ökad tonvikt på denna funktion krävs närakontakt raed statsdeparteraenten liksora raed den raångfald rayndigheter,organisationer och forskningsorgan sora verkar på trafiksäkerhetsorarådet ochsora i huvudsak inte komraer att bli föreraål för oralokalisering. På angivnagrunder ifrågasätter RRV om trafiksäkerhetsverket bör omlokaliseras från . hemställer under hänvisning till extrakostnaderna och den kapacitetsrainskning som en utlokaliseringav typbesiktningsverksarahelen skulle raedföra att typbesiktningen även ifortsättningen ligger kvar i stockholrasorarådet. i och regionkommUlénBorlänge-Falun anför beträffande trafiksäkerhetsverket samma synpunkter somnyss redovisats beträffande . Lokaliseringsdelegationens förslagtillstyrks och mottagarortens goda förutsättningar när det gäller koraraunikationer,differentierad arbetsraarknad, utbildningsmöjligheter och service framhålls. TCO anser att ett utflyttningsbeslut skulle tUlskapa ensnedbelastning av synnerligen välbehövliga samråds- ochkontaktverksarahet. Kännbara påfrestningar uppkoraraer också förtyp-besiklningsverksamheten raed bl. a. extra belastning på personalen soraföljd. Stora avgångar av teknikerpersonal skulle leda tUl svårreparabla skador förverket. (), med instämraande avföretagsnämnden, avstyrker delegationens förslag ora partiell oralokaliseringav SÖ.