prop · FW03136 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Maj:ts proposition om förskoleverJcsamhetensutbyggnad och organisation; given Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över socialärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande till föredraganden hemställt. I propositionen föreslås att en allmän förskola för allasexåringar införs . Vidare föreslås särskilda insatser för förskolebarnmed olika former av handikapp samt bestämmelser om utbyggnadsplanering fördaghem m. m. Förskola föreslås som gemensam benämning på daghem ochdeltidsgrupp (nuvarande lekskola). Kommunerna får en lagfäst skyldighet att anvisa plats iförskola för alla barn i kommunen från höstterminen det år barnet fyller sexår. Genom information och uppsökande verksamhet skall kommunen verka för attalla sexåringar i kommunen deltar i förskolans verksamhet. Verksamheten iförskolan skall omfatta minst och totalt minst 525 timmarom året. För glesbygdskommunerna öppnas möjlighet att anordna förskola medkortare verksamhet per är men i stället omfattande , dvs. redan från detbarnet fyller . Särskilda insatser föresläs för barn under sex års åldersom av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl har särskiltbehov av stöd och stimulans för sin utveckling. Kommunerna skall bedrivauppsökande verksamhet för att fä kännedom om dessa barn och anvisa dem förskoleplats.Barn i glesbygd som saknar kamratkontakter föreslås också få möjlighet attbörja i förskolan . Den allmänna förskolan för sexåringar och för yngre barnmed särskilt behov av stöd föreslås bli avgiftsfri i veckaneller 525 För att skapa förutsättningar för en fortsatt snabbutbyggnad av daghemsverksamheten för barn med förvärvsarbetande eller studerandeföräldrar föreslås att det i varje kommun skall finnas en plan för utbyggnadenav förskoleverksamheten. Planen skall avse en femårsperiod och innefatta en redovisning av behovet avförskoleverksamhet och på vilket sätt och i vilken utsträckning kommunen avseratt tillgodose detta behov i form av daghem, deltidsgrupper, familjedaghem etc. I propositionen redovisas även vissa ställningstaganden ifråga om förskoleverksamhetens innehåll och organisation. a. föreslås attförskoleverksamheten liksom nu skall handhas av eller socialcentralnämnd i kommunen och att skall vara centraltillsynsmyndighet. Kommunerna ges dock möjlighet att själva besluta om annanlokal förvaltning av förskoleverksamheten. Som ett centralt samarbetsorgan medrådgivande funktion till och inrättas enförskoledelegation. I avvaktan på resultatet av kommunalekonomiskautredningens pågående arbete beträffande kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun föresläs att särskilt statsbidrag övergångsvis skall utgå för kostnaderi samband med genomförandet av den allmänna förskolan. Bidraget föreslås utgåmed . per barn och år för det ökade antal sexåringar som bereds plats iförskola i förhållande till nuvarande platsantal. Samma bidrag föreslås utgåäven till kommun som redan genomfört utbyggnaden för den del av platsantaletsom överstiger av antalet sexåringar i kommunen, vilket är den nuvarandeutbyggnadsgraden för hela riket i genomsnitt. Vidare föresläs samma bidrag utgåtill alla kommuner för den förskoleverksamhet i deltidsgrupp som anordnas föryngre barn med särskilda behov av stöd och stimulans av antaletfyra- och femåringar i kommunen. För glesbygdskommuner med särskilda merkostnaderskall därutöver kunna utgå stöd i form av extra skatteutjämnings-bidrag. Föranordnande av särskilda lokaler för deltidsgrupper föreslås ett nyttanordningsbidrag med . Genom ändrade beräkningsgrunder ökasockså i vissa fall det redan utgående statsbidraget till kommunernasdaghemsverksamhet. Lagstiftningen om förskolan föreslås träda i kraft den 1juli 1975. Statsbidragsreglerna föreslås gälla redan fr. o. m. den 1 oktober1973 i fråga om anordningsbidrag och fr. o. m. i fräga omdriftbidrag. Lag om ändring i bamavårdslagen (1960:97) Härigenom förordnas, att 2 och 55 §§ barnavårdslagen(1960:97)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Varje kommun skall sörja för sin barnavård enligt vadnedan stadgas samt även i övrigt genom lämpliga anordningar och åtgärder verkaför det i 1 § angivna syftet. I varje kommun skall finnas en , som vidbefattning med ärenden rörande ungdom må kalla sig ungdomsnämnd. Bestämmelser om verksamhet för barn i förskoleåldernfinnas i lagen om förskoleverksamhet (1973: 000). Med barnavårdsanstalt förstås i denna lag sådan för vårdoch fostran av barn och ungdom under aderton är avsedd anstalt som ej är atthänföra till sjukvårdsanstalt, till hem för psykiskt efterblivna, bhnda, dövaeller vanföra eller till sådant elevhem som står under tillsyn av centralskolmyndighet. Vad i lagen stadgas om barnavårdsanstalt äger ej tillämpning påungdomsvårdsskola. Särskilda former av barnavärdsanstalter äro a) barnhem avolika slag, såsom spädbarnshem, mödrahem, upptagningshem och specialhem, b) barn kolonier,vilka mottaga barn för vistelse under begränsad del av året, c) barnstugor, vilka regelbundet c) förskolor och fritidshem, mottaga barn för begränsad del vilkaregelbundet mottaga barn av dygnet, såsom lekskolor, förbegränsad del av dygnet daghem och fritidshem samt samt d) elevhem, vilka äro knutna till skolor och ha tilländamål att underlätta elevernas skolgång. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1971:308. Härigenom förordnas som följer. 1 § Förskoleverksamheten, som är en del av samhälletsbarnavård, har till syfte att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlig hetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckhng hos barn som icke uppnätt skolpliktig ålder eller vars skolgång uppskjutits enligt 32 § andra stycket skollagen (1962:319). Förskoleverksamheten ankommer på kommun eller huvudman föranstalt som avses i 8 §. 2 § Förskoleverksamhet enligt denna lag bedrives i form avförskola, samt familjedaghem och annan kompletterande förskoleverksamhet. Förskola kan organiseras som daghem, i vilket barn mottagesför vistelse minst , eller som deltidsgrupp, i vilken barn mottagesunder av dagen än som gäller för daghem. Skyldighet att bedriva förskoleverksamhet 3 § Kommun skalli den omfattning som anges i 47 §§ bedriva förskoleverksamhet för de barn, somär kyrkobokförda i kommunen eller som stadigvarande vistas där. 4 § Barn skallanvisas plats i förskola från och med höstterminen det år då barnet fyller sexår. Sådan förskola skall omfatta minst . Barn vars skolgång uppskjutits enligt 32 § andra stycketskollagen (1962:319) skall beredas möjlighet att fortsätta i förskolanytterligare . Kan förskola på grund av barnens restider eller av andraskäl icke bedrivas i den omfattning som sägs i första stycket, får kommunendela upp förskolan på tvä är. Barn som beröres av sådan uppdelning skallanvisas plats i förskolan från och med höstterminen det år då barnet fyller femår. Sådan förskola skall omfatta sammanlagt minst . 5 § Barn, som av fysiska, psykiska, sociala, språkligaeller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling, skall så långt möjligt anvisas plats i förskola tidigare än som anges i 4 § första stycket, om ej barnets behov av sådant stöd tillgodoses på annat sätt. Kommun skall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilkabarn som behöver anvisas plats i förskola enligt första stycket. 6 § Kommunenskall verka för att barn som avses i 4 och 5 §§ utnyttjar den anvisade platsenoch informera föräldrarna om verksamheten i förskolan och syftet med denna. 7 § Kommun skallgenom förskola, familjedaghem eller på annat sätt så långt möjligt sörja föratt de barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller avandra skäl behöver omvårdnad utöver vad som följer av 4 och 5 §§ får sådanomvårdnad, om ej behovet tillgodoses pä annat sätt. 8 § Vistas barnpå sjukhus, barnhem eller annan anstalt, skall huvudmannen för anstalten sörjaför att barnet så långt möjligt får tillfälle att deltaga i verksamhet sommotsvarar den som erbjudes i förskola. Bestämmelser om förskoleverksamhet för psykisktutvecklingsstörda barn finnes i lagen (1967:940) angående omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda. Ledningen av förskolan m. m. 9 § Ledningen av förskoleverksamheten utövas inom varjekommun av barnavårdsnämnden. Kommun får dock besluta att annat kommunalt organ istället för barnavårdsnämnden skall utöva ledningen av förskoleverksamheten. 1 frägaom sådant organ skall beträffande förskoleverksamheten bestämmelserna förbarnavårdsnämnd gälla i tillämpliga delar. 10 § I varje kommun skall finnas en avkommunfullmäktige antagen plan för förskoleverksamheten. 1 planen skall redovisas behovet av förskolor, familjedaghem och annan kompletterande förskoleverksamhet inom kommunen samt i vilken utsträckning och på vilket sätt behovet skall tillgodoses. Planen skall avse en period av minst fem är. 11 § Avgift får ej tagas ut för plats i förskolasom avses i 4 eller 5 § i den mån verksamheten ej överstiger eller . I övrigt utgår avgift enligt grunder som beslutas av kommunen. Avgiften fär ej överstiga vad som motsvarar platsens andel i kommunens kostnad för förskoleverksamhet. Tillsyn m. m. 12 § utövar inom länet tillsynen överförskoleverksamheten. 13 § utövar den centrala tillsynen överförskoleverksam heten. utfärdar vägledande information tillkommunerna. 14 § Konungeneller, efter Konungens bemyndigande, får meddela undantag frånskyldigheten att bedriva förskoleverksamhet enligt denna lag. 15 § för tillämpningen av denna lag meddelas av Konungen ellermyndighet som Konungen bestämmer. Denna lag träder i kraft . Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 25maj 1973. Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , HOLM-QVIST, ASPLING,, , , , , , , ,, . Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter fräga om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisationoch anför. barnstugeutredning' har lagt frambetänkandet (SOU 1972:26 och 27) Förskolan, del 1 och 2. Betänkandet avserverksamheten för barn i förskoleåldern och innehåller förslag beträffandeförskolans utbyggnad samt dess innehåll, arbetsmetoder och organisation. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avsocialstyrelsen, ,arbetarskyddstyrelsen, statskontoret, , (), , , statens institut förbyggnadsforskning, statens invandrarverk, statens planverk, statenshandikappråd, , ärkebiskopen (efter hörande av övrigabiskopar). , socialutredningen,fosterbarnsutredningen, servicekommittén, invandrarutredningen, boendeutredningen,bygglagutredningen, utredningen om skolans inre arbete, utredningen för denfortsatta verksamheten med radio och television inom utbildningsväsendet (TRU),länsstyrelserna i , , och , , ,samt , förskoleseminarierna i , ,, och , , landsorganisationen i (LO), (), akademikers centralorganisation (),. (), , . , , , , . Lantbrukarnas riksförbund.Arbetarnas bildningsförbund (), Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV),Unga örnars ' Riksdagsledamoten , ordförande,barnavårdsdirektören , riksdagsledamoten ,ombudsmannen , skoldirektören ,utbildningssekreteraren samtadj.pro-fessorn . Förbundet unga,frikyrkoråd. , , AB , Hyresgästernas u.p.a. (HSB), och skola, kommunstyrelserna iStockholm, , , , , , , ,, , , och . Yttrandenhar även inkommit från Förskoleseminarierna i och ,barnstugepsykologerna i . ochSveriges lärarförbunds samarbetskommitté rörande samverkanförskola-grundskola-fritidshem, Fredrika-Bremer-Förbundet, förenadestudentkårer (SFS), kristna socialdemokratiska förbund.Lärarhögskolan i , förstadielärarnas förening och hörselvårdskonsulenternasförening. Blivande lärares riksförbund. barns målsmän.Bättre barnmiljö. Automobil klubben.Esternas representation i , iHärnösands stift. För Kyrkobrödrarörelsen lekmannaförbund.Elevkåren vid förskoleseminariet i , av OMEP,, Den psykiska barna- och ungdomsvårdens konsultteamvid barnavårdscentralerna i och barnstugorna i Stockholmskommun. för rörelsehindrade barn och ungdomar. (), ochHörselfrämjandets riksförbund. Pedagogisk verksamhet och tillsyn för barn bedrivs f. n. ibarnstugor. Med barnstugor avses i bamavårdslagen (1960:97) barnavärdsanstalter,vilka regelbundet tar emot barn för begränsad del av dygnet, såsom lekskolor,daghem och fritidshem. Förutom dessa verksamhetsformer finns kommunalafamiljedaghem, som inte omfattas av barnavårdslagens bestämmelser ombarnavårdsanstalter. Verksamheten i lekskolor pågår i regel under tre timmarper dag och . Verksamheten i daghem pågår däremot iallmänhet föräldrarna förvärvsarbetareller studerar. Någon skillnad i den pedagogiska verksamhet som bedrivs i daghemoch lekskolor finns inte på annat sätt än vad som följer av skillnaden iverksamhetens tidsmässiga omfattning och av att barnen i lekskolornahuvudsakligen är i åldern medan daghemmen tar emot barn och upp till skolåldern. Fritidshemmen svarar för omvårdnadenav skolbarn under den skolfria del av dagen då barnens föräldrarförvärvsarbetar. Verksamheten avser främst barn i åldern . Dekommunala familjedaghemmen utgörs av enskilda hem som svarar för värd av barn,i eller under skolåldern, vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar. Deutgör därmed ett komplement till daghem och fritidshem. Kommunerna är i huvudsak huvudmän för den verksamhet somsker i lekskolor, daghem, fritidshem och kommunala familjedaghem. kan antalet platser i daghem beräknas tillca 56 000, i fritidshem till ca 15 000 och i kommunala familjedaghem till ca 45000. Antalet barn i lekskolor kan beräknas till ca 110 000. Statsbidrag till anordnande av daghem och fritidshem utgårenligt kungörelsen (1966:173) om statsbidrag till barnstugor (ändrad senast1973:314) med . Anordningsbidrag utgår för nybyggnad, om-eller tillbyggnad eller inköp av byggnad för barnstuga, som anordnas på sådant sättatt varje plats kan användas för barntillsyn minst per barn och dag.Den som anordnar barnstuga skall lämna förbindelse att minst 2/3 av antaletplatser i första hand skall stå till förfogande för tillsyn under minst femtimmar per dag, eller, i fräga om fritidshem, att barnstugan skall hållas öppenunder minst . Beviljat anordningsbidrag kan till 90 %utbetalas som förskott när byggnadsarbetena påbörjats. Resterande bidragutbetalas när byggnadsarbetena slutförts och kostnaderna redovisats. Vid sidan av anordningsbidrag utgår f. n. ett specielltlån med . per plats till anordnande av barnstugor. Fr. o. m. den 1 juli1973 kommer denna särskilda långivning att helt ersättas med lån inom ramenför de bestämmelser som gäller för den statliga bostadslångivningen. För lekskolor utgår anordningsbidrag endast i denomfattning som följer av bestämmelserna om anordningsbidrag till daghem. Detinnebär att bidrag kan utgå för lekskoleplatser som anordnas i anslutning till daghem och då för högst 1/3 av platsantalet vidbarnstugan. Bidrag till anordnande av lekskolor kan också sökas fränallmänna arvsfonden. Arvsfondsbidraget uppgår i regel till . per plats.Från allmänna arvsfonden kan också sökas bidrag till inventarier för barnstugor.Sådant arvsfondsbidrag utgår med hälften av kostnaderna, dock högst . perplats för lekskolor och . per plats för daghem. Statsbidrag till driften av barnstugor utgår fr. o. m. den1 med . per plats och år vid sådan avdelning för tillsyn avbarn under skolåldern, där minst 2/3 av antalet platser utnyttjas förbarntillsyn minst per barn och dag. Driftbidrag till barnstuga utgåri efterskott för budgetår. Förskott kan utgå med högst hälften av det beloppvartill bidraget beräknas uppgå för budgetåret. Till driften av lekskolor utgår inte statsbidrag. Enligtkungörelsen (1968:236) om statsbidrag till familjedaghemsverksamhetutgår statsbidrag av kommunens kostnader för lön och sociala förmåner (exkl.omkostnadsersättning) åt dagbarnvårdare efter avdrag för influtna föräldraavgifter.Rätt till statsbidrag inträder när kommunens organiserade barnomsorg genombåde barnstugor och familjedaghem nått en viss omfattning uttryckt i platserper antal invånare i kommunen. För det första 10 000-talet invånare krävs minsten plats per 200 invånare och för invånarantalet över 10 000 minst en plats per100 invånare. Bidrag utgår för de familjedaghemsplatser, som överstiger en påsådant sätt beräknad gräns. Statsbidrag utgår för kalenderår i efterskott. Kommunensbefogenhet att bedriva förskoleverksamhet framgår av bestämmelser ikommunallagen (1953:753) och barnavårdslagen (1960:97). 1 3 § kommunallagenanges att kommun äger att själv vårda sina angelägenheter, såvitt inte handhavandetenligt gällande författningar tillkommer annan. I särskild författning kanmeddelas bestämmelser om kommunens befogenheter. Om samhällets barnavård finnsbestämmelser i bamavårdslagen. Syftet med barnavården är att främja en gynnsamutveckling av de unga och goda uppväxtförhållanden i övrigt för dem (1 §).Varje kommun skall sörja för sin barnavård enligt bestämmelserna i bamavårdslagenoch genom lämpliga anordningar och åtgärder verka för det angivna syftet. Ivarje kommun skall finnas en (2 §). Nämnden skall bedrivauppsökande verksamhet. Den skall sålunda göra sig väl förtrogen med barns ochungdoms levnadsförhållanden och särskilt uppmärksamma sådana barn som medhänsyn till kroppslig eller själslig hälsa och utrustning, hem- ochfamiljeförhållanden samt omständigheterna i övrigt kan anses vara särskiltutsatta för risk att utvecklas ogynnsamt (3 §). bör samarbetamed myndigheter, institutioner, föreningar och andra vilkas verksamhet berörbarnavården (9 §). skall noga följa tillämpningen avbarnavårdslagen och se till att barnavården ordnas och handhas ändamålsenligt(4 §). Den högsta tillsynen över barnavårdsverksamhelen ankommer påsocialstyrelsen, som genom råd och anvisningar skall verka för attverksamheten ordnas och utvecklas ändamålsenligt. Styrelsen skall också övatillsyn över barnavårdsanstalterna (5 §). Barnstugorna, dvs. daghem och lekskolor,som regelbundet tar emot barn för begränsad de! en form av barnavårdsanstaiter (55 §). fårmeddela föreskrifter om det högsta antal barn som får vårdas påbarnavårdsanstalt (58 §). har tillsynen överbarnavårdsanstalterna i kommunen, Om nämnden finner skäl till anmärkning motförhållandena där skall nämnden anmäla detta för (60 §).Länsstyrelsen kan ålägga anstaltens ledning eller innehavare att avhjälpamissförhållandet (61 §). får meddela förbud mot fortsattverksamhet vid barnavårdsanstalt om åläggande enligt 61 § bedöms vara utanverkan eller om åläggande meddelats utan att rättelse vidtagits (62 §).Tillsynsmyndigheterna får begära upplysningar från barnavårdsanstalterna ochhar rätt att inspektera dessa (63 §). Med stöd av barnavårdslagen har utfärdatstillämpningsföreskrifter om barnavärdsanstalter i stadgan (1960:595) förbarnavårdsanstalter. Stadgan innehåller bestämmelser om bl. a. tillsyn, anmälannär ny barnavårdsanstalt inrättats, anstalts beskaffenhet, styrelse ochpersonal samt den vård och fostran som skall meddelas. Med stöd av lagen (1970:296) om social centralnämnd m. m. färde uppgifter som ankommer på i stället handhas av social centralnäinndom kommunstyrelsen beslutar detta. Enligt 3 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda avser samhällets omsorger om psykisktutvecklingsstörda även undervisning av psykiskt utveckUngsstörda barn isärskolans förskola. Församlingarna inom har enligt 2 § lagen (1961:436) om församlingsstyrelse befogenhet att bedriva bl. a.kristen verksamhet bland barn och ungdom. Denna befogenhet gäller i den mån detär fråga om verksamhet som tillgodoser ett allmänt till resp. församling knutetintresse som inte enligt lag eller annan författning tillkommer annan. Dennärmare innebörden i den verksamhet som församlingarna kan bedriva bland barnoch ungdom preciseras inte i lagen. Det enda krav som lagen uppställer är attverksamheten skall vara . Denna kristna verksamhet bland barn ochungdom, som bl. a. kan avse barn i förskoleåldern, sker under många skildaformer. Om innebörden i att verksamheten skall vara anförde chefen fördåvarande i prop 1961:70 med förslag till lag omförsamlingsstyrelse m. m. (s. 107) bl. a. att verksamheten måste vara motiveradav det budskap kyrkan har att frambära och därför utgöra ett led i det övrigakyrkliga arbetet. Det kommer enligt departementschefen an pä viljan att fostrakristna människor och på att denna karaktär av verksamheten är klartådagalagd. Detta borde enligt departementschefen beaktas särskilt dä det gällerattbedöma verksamhet, som till både namn och flera yttre kännetecken är likaantingen den bedrivs av församling eller borgerlig kommun, exempelvis arbetetvid en hemgård eller ungdomsgård. (KU 1961:16 s. 54, rskr 1961:342)fann departementschefens uttalandena väl avvägda och underströk att verksamhetbland barn och ungdom tillkom församling under förutsättning att den utgör ettled i det kyrkliga arbetet med syfte att ge en omvårdnad eller enkristen fostran. En ytterligare förutsättning är enligt beslut attdenna religiösa karaktär i det enskilda fallet är otvetydigt ådagalagd. föreslär att förskola används somenhetlig benämning på de verksamhetsformer som kallas daghem och lekskola.När så behövs för att precisera verksamhetsformen bör benämningenheltidsförskola kunna användas för den verksamhet som kallas daghem.Deltidsförskola föresläs ersätta begreppet lekskola, dvs. den verksamhet somomfattar . Utredningen understryker att förskoleåldern är den periodi livet då barnets fortsatta utveckling i en rad avseenden mer eller mindrebestäms. Förskolebarnens uppväxtvillkor i dagens samhälle måste därför enligtutredningen uppmärksammas pä ett annat sätt än vad som skett. Förutomåtgärder som stöder föräldrarnas möjligheter att fungera väl i sina föräldrarollerkrävs åtgärder i övrigt som direkt tillgodoser barnets såväl mera allmänna somspeciella individuella behov. Utredningenframhåller att en stor del av det stöd samhället ger barn i förskoleåldernutgörs av ekonomiska bidrag som syftar till att påverka familjens/barnenslevnadsstandard. Förskolan, skolan och den allmänt förebyggande barnavården iövrigt saml barnhälsovården är de medel genom vilka samhället kan erbjudakomplement till familjen som mera direkt kan stödja barnets utveckling.Utredningens förslag till pedagogisk målsättning för förskolan skall därför sesi vid bemärkelse med utgångspunkt i ett socialpolitiskt program. Genom enförskola som rymmer olika former för deltids-, halvdags- och heldagsverksamhetoch som kan komma in i ett tidigt skede i barnets liv, ges en avförutsättningarna för att göra fostran till mera av en växelverkan mellan barn,föräldrar och samhället. framhåller att förskolans mål måsteutgå från barnets och familjens behov och från deras skiftande förhållanden isamhället. Att förbättra dessa förhållanden måste ingå i förskolansmålsättning. EnUgt utredningen måste förskolan kunna möta både generella behovhos alla barn och särskilda behov hos vissa barn. Den skall fungera som ettkomplement till familjen och stödja föräldrarna i deras funktion som förälderoch underlätta för dem att fungera i arbets- och samhällsliv. Utredningen menar att förskolans övergripande mål skalluttrycka den ideologiska bakgrunden till det pedagogiska programmet. Målet blirdå ett uttryck för samhällets syn på och omsorg om varje barn i dess rätt god utveckling. Förskolan bör inte innebära undervisning i traditionell mening,den bör inte arbeta efter bindande kursplaner eller ställa prestationskrav. Varje barn skall stödjas och stimuleras utifrån sina Det övergripande målet för förskolan bör enligtutredningen vara att sträva efter att i samarbete med föräldrarna ge varje barnbästa möjliga betingelser att rikt och mångsidigt utveckla sina känslo- ochtankemässiga tillgångar. Förskolan kan därigenom medverka till att barnetutvecklas till en öppen och hänsynsfull människa med förmåga till inlevelse ochtill samverkan med andra. Förskolan har en viktig uppgift i att kompletterafamiljen genom att ge barnen möjligheter til! samspel med andra barn och vuxnai olika åldrar.