prop · FW0358 · 1973-12-31 00:00:00 — I praktiken kan detenligt NO också bli svårigheter för SPK att dels utöva funktionen som opartisktutredande organ åt NO och , dels vara en aktiv förhandlingsmotpartgenteraot företagen i prisförhandlingar. Ävennäringslivets huvudorganisationer anser att de aktuella bestäramdserna komraeralt sättas i kraft förhållandevis ofta, Proraeraorian förraedlar enligtorganisationerna en grundsyn sora i realiteten innebär ett frånträdande avlagens beredskapskaraktär. De forraella förutsättningarna för ingripanden ärförhållandevis vagt återgivna och reser inga egentliga spärrar raot en sådanutveckling. De i annan ordning föreslagna oraläggningarna av SPK till en raerarenodlad prisrayndighet pekar tvärtom i den riktningen, hävdarorganisationerna, I fråga ora effekterna av prisregleringar anförorganisationerna i stort sararaa synpunkter sora NO, Sararaanfattningsvisansluter sig organisationerna till bedöraningen i proraeraorian attförväntningar ora fortsatt pris- och löneinflation kan vara avgörande för dentyp av interaationdlt inflations-förlopp som kännetecknat åren fr, o, ra, 1968,Det är enligt organisationema riraligt att förraoda, att en högre prioriteringav inflationsbekämpningen och en större uppmärksamhet på prisutvecklingen kanpåverka just dessa förväntningar. Organisationerna finner dock att traditionellekonomisk politik skulle fungera bättre än införandet av ett nytt och fråneffektivitetssynpunkt raycket diskutabelt medel, KFhar viss förståelse för att en prisreglering på kort sikt kan ge nödvändigtandrum för att raöjliggöra insättandet av andra åtgärder med avsikt att lösa enuppkomraen krissituation. Även ora tilltron till konkurrensen som en mycketviktig faktor för reglering av den allmänna prisnivån tycks bestå, kan KF avargumenteringen i större delen av promemorian skönja en annorlundainställning, som anser regleringsprincipen överlägsen konkurrensprincipen.Förbundet anser bl, a, att en starkare prisreglerande politik inte utan avkallpå den solidariska lönepolitiken skulle kunna fungera effektivt. LRF anser attprisreglering, eventuellt I kombination med lönestopp, är ett prispolilisklinstrument som bör kunna få tillgripas av statsmakterna sora en kortsiktigåtgärd i en speciell situation. Under norraala förhållanden däreraot är varjepriskontroll en skenlösning sora enbart angriper syraploraen, anser förbundet.Bortsett från risken för produktionssnedvridningar är den också från densynpunkten tvivelaktig att den inger allraänheten falska förhoppningar och eninkorrekt bild av de sararaanhang, som ligger bakom prisuppgångar. hävdar, att ora de föreslagna reglerna tillämpas med sararaafördorasfrihet raed vilken de gällande reglema tillärapats, torde ennära nog ständig prisreglering bli följden. anser atten mycket stor restriktivitet Prop.1973: 58 30 bör iakttagas vid användandet av prisreglering. Föreningenförmodar att prisstoppet 1970 i betydande grad rainskade näringslivets vinstraargina-ler,vilket kan ha bidragit till att näringslivets investeringsvilja och1972 befunnit sig på en raycket låg nivå. Enligt föreningen kan raed visst foghävdas, att prissloppets omfattning och längd lill viss del grundlade dagensbesvärande arbetslöshet. De föreslagna ändringarna i 1 § allmänna prisregleringslagenkoraraenteras av några instanser. Hov-rätlen för finner sålundaatt avsikten synes vara att lagen skall kunna tillärapas på vilket vara- eller tjänsteorarådesora helst, även ora fara för allvarlig prisstegring uppkoramit endast på någolannat sådant område. Då det inte längre skall krävas, all faran för allvarligprisstegring skall vara betydande, synes enligt hovrätten den i förslagetmeddelade fullmakten vara utoraordentligt vidsträckt och i realiteten knappastvara underkastad annan begränsning än vad sora kan följa av riksdagensprövning. Hovrätten avstår eraellertid från att uttala någon raening om dettakan anses lärapligt eller ej. i påpekar, att den oraredigeradetexten ger större spelrura för olika meningar om tolkningen och därraed kanskapa en inte önskvärd osäkerhet på den allraänna raarknaden, I fråga om förslagen om korapletterande forraer av prisregleringanför att anraälningsplikt för prishöjningar helt naturligtväcker farhågor för att nästa steg blir direkta förhandlingar oraprisutfästelser och/eller prisslopp. Likaså kan förhandlingar oraprisutfästelser tas sora signal för koraraande prisstopp. Båda dessasituationer kan enligt institutet förraodas påskynda en pågående inflatoriskutveckling och på så sätt tvinga fram ett prisstopp. Fullmakt att införa dessaåtgärder bör därför endast föreligga för att trappa ned en prisreglering, anserinstitutet, SPK frarahåller att de risker för prisstegringar som kan liggainbyggda i förväntningar ora prisstopp eller andra prisreglerande åtgärder kanmötas genom att ge åtgärderna retroaktiv verkan. Prisutfästelser kan enligtnäranden vara lärapliga i vissa situationer och för mindre standardbetonade varuoraråden.Näranden anför vidare att eftersora proraeraorian inriktar sig på kortvarigaingripanden på begränsande oraråden i en allraän strävan "all stäraraa ibäcken i stället för i ån" så frarastår regler ora anraälningsskyldighet raedviss uppbromsningseffekl sora ett lärapligt instruraent. Enligt konsumentverkels mening bör överenskomradse kunnagälla hela prispolitiken inora en bransch eller ett enskilt företag och inle endastfrågan om högsta pris eller ordningen för försäljning, Överenskoraraelserborde i saraband därmed kunna träffas om kalkyleringsregler, anser verket, då raandärigenora kan fraratvinga prissänkningar vid sänkning av inköpspriser eller offentiigataxor och avgifter. i ifrågasätter ora inteprisregleringslagen bör änd- Prop.1973: 58 31 ras så att därav klart fraragår att den även raöjliggör raarginalstopp,som särskilt för varugrupper med starkt skiftande varusortiment .synes kunnavara en lämplig form av reglering, TCO anser tilläggen om prisutfästelser och anraälningsskyldighetvara värdefulla för en stabilare prisutveckling. Enligt LO innebär dessa åtgärderraindre långtgående ingrepp än rena prisstopp, raen kan ändock bedömas få viss prisstabiliserandeeffekt, SÄCO-SR kan däremot inte finna att övertygande skäl redovisats för attinföra dessa lagbestärarael-ser, sora bl. a, kan nödvändiggöra en betydandeadministrativ apparat. Deinstanser som avvisat förslaget ora vidgade raöjligheter att ingripa medprisregleringar avvisar 1 allraänhet också de föreslagna tUläggen I fråga ora raetoderför prisreglering. Näringslivets huvudorganisationer anser sålunda att dessaåtgärder på sitt sätt är allvarligare än prisstopps-besläraradsen, eftersom deutgör grunden för en långvarig prisreglerande verksamhet, NO och LRF anförliknande synpunkter. finner att anraälningsskyldighetenskulle raedföra en betydande utvidgning av de adrainistrativa bördor soraåläggs företagen. Särskilt de raindre företagen skulle härvid kunna åsarakas betydandesvårigheter, anser förbundet, handelskammare raolsälter sig särskiltbestämmelsen om anmälningsskyldighet på den grunden att sådan skyldighet de factoinnebär ett prisstopp sora kan medföra avsevärda svårigheter för berördaföretag, särskilt de som iraporterar produkter av olika slag. En del remissinstanser för fram synpunkter på frågor somrör t i 11-lämpningen och kontrollen av prisregleringen, NO och näringslivetshuvudorganisationer finner det förvånande att raan i promemorian utan närraareöverväganden ulgår från att prisregleringslagens bestämmelser om så djuptingripande åtgärder som exempelvis tvångskartellering och nyetableringsspärrockså skall kunna användas som mer eller mindre normala inslag ikonjunkturpolitiken. anser det vara av stor vikt att raan åsladkoraraereffektiv kontroll av prisregleringen. Detta kan enligt verket bl. a. ske genomsaraverkan mellan de centrala rayndigheterna på pris- och konsuraentpolitikensområde och genora föreskrifier ora prisraärkning, innehållsdeklaration ochjämförpriser samt genom särskilda undersökningar. TCO pekar i saramanhanget påatt angelägenheten av jämförpriser m. m. är stor. Brister i dessa avseenden kanenligt förbundet aktualisera en lösning lagstiftningsvägen. anser att det också kan finnas skäl attöverväga om man inte bör kunna knyta föreskrifter ora vite till de överenskoraraelserom pris det här är fråga om i stället för straffbestäraradser. iBlekinge län förordar också vite i saraband raed prisutfästelser med hänsyntill att dessa är avsedda att ges på frivillighetens väg. 1973: 58 32 Förslagetom jämkning av vederlagsbestäramelsen i 17 § allraänna prisregleringslagentillstyrks av saratliga reraissinstanser sora uttalat sig därom. Dereraissinstanser som företräder bank- och försäkringsväsendet har lagt framsynpunkter på tillämpningen av prisreglering för dessa områden. Efter enredogörelse för erfarenhetema under prisstoppet 1970 1971 ifrågasätter försäkringsinspekiionensålunda, om inle försäkrings-verksaraheten fraradeles bör kunna undantas frånprisreglering i förra av prisstopp med hänsyn till inspektionens norraalauppgifter att övervaka den enskilda försäkringsverksamhetens preraiesätlningfrån såväl soliditets- sora skälighetssynpunkt, I annat fall vill inspektionenkraftigt understryka nödvändigheten av att prisregleringsbestäraraelserna kombinerasmed riktlinjer för tillämpningen sora läranar sådana dispensraöjligheter altunder alla omständigheter soliditetskraven kan upprätthållas. Enligt kan inte andra synpunkter än de som återges iförsäkringslagen anläggas på prisbildningen inora försäkringsområdet. Medhänsyn härtill och då någon konjunkturpoli-tisk effekt inte står att uppnågenom prisstopp på försäkringsområdet hemställer förbundet, att försäkringundantages från prisregleringslagens tillärapningsoraråde. Även pekarpå de speciella oraständigheterna i försäkringsverksaraheten och anser att denbör ligga utanför generella prisregleringar. Bankinspektionenanför att prisregleringens syfte i fortsättningen kanske bör anges raera explicitfrån Kungl, Maj:ts sida tiU prisövervak-ningsrayndigheterna. Vidare har enligtinspektionen prisbildningens funktionssätt inora bankväsendet så stor betydelseför dispensgivningen att specialdestinerade riktlinjer för bankväsendeteventuellt bör lämnas . Ifråga om tUlämpningen av prisreglering förutsätts vidare från AMS:s sida, attsärskild hänsyn även i fortsättningen tages till sysselsättningsproblem iberörda företag. Styrelsen framhåller vikten av att den bereds tillfälle att iförväg ge synpunkter på uppläggningen av sararåds-förfarande mellan SPK och länsarbetsnämndema.Statens jordbruksnämnd räknar raed att kompensation till jordbruket liksora hittUlsskett får anordnas för verkningarna av ingrepp enligt lagen. En viss oklarheti korapensationshänseende kan enligt nämnden tänkas uppkomma i saraband medfrivilliga prisutfästelser, varför ett klargörande på denna punkt kan varaönskvärt. Slutligenerinrar SCB om att en ökad uppmärksarahet på prisutvecklingen sannolikt kommeratt leda till ett ökat behov av statistikproduktion, analyser och prognoser. SCBfinner det naturligt att verket i samråd med bl. a. SPK vid det fortlöpandeutvecklingsarbetet bevakar behovet av att öka den ekonomiska statistikensanvändbarhet för de angivna ändamålen. 1973: 58 33 Riraligprisstabilitet är ett av de centrala raålen för den ekonomiska politiken.Samhällets verksarahet på prisorarådet omfattar under normala förhållanden utöver allraänna ekonomisk-politiska raedel konkurrensfrärajande åtgärder ochprisövervakning. Direkt prisreglering förekoramer däremot inte normalt på denallmänna varu- och tjänsteraarknaden. Den priskontroll sora fanns under och närraastefter det avskaffades, när den nu gällande allraänna prisregleringslagen(1956: 236) infördes , har prisreglering inte använts sompermanent inslag i sarahällets prispolitik. Dennuvarande prisregleringslagen är en beredskapslag och avses möjliggöra snabbaregleringsingripanden i extraordinära lägen, Lagen är i fredstid tillärapligendast efter särskilt förordnande av Kungl, Maj:t, Som förutsättning för tUlämpningav lagen gäller frånsett fall av krig eller krigsfara alt betydande farahar uppkorarait för allvarlig stegring av det allraänna prisläget. Närförordnande har raeddelals ora tillärapning av lagen vilket i efterhandskall underställas ankoraraer det på Kungl, Maj:t att bestäraraa vUkaav de i lagen angivna regleringsåtgärderna sora skall vidtas, inom upprättad proraeraoria (Ds H 1972: 4) förordas attbegränsad prisreglering i ökad utsträckning skall kunna användas sora ett instruraenti stabUiseringspoliliken, För detta ändaraål föreslås att förutsättningarna förprisregleringslagens tiUärapning järakas. Vidare föreslås viss korapletleringi fråga om de forraer för prisreglering sora lagen medger. Underde har vid ett par tUlfällen uppstått behov av att tillgripaprisreglering i situationer på vilka prisregleringslagens nuvarandeformuleringar möjligen inte utgör en helt adekvat beskrivning. Jag syftar påde tillfällen och då regeringen beslutade attprisregleringslagen skulle tillärapas och att prisstopp av viss orafattningskulle införas. Besluten ora prisreglering godkändes i båda fallen avriksdagen. De förslag sora läggs frara i proraeraorian innebär alt lagens forrauleringnärraare anpassas till den praxis som sålunda redan godtagits av , Iproraeraorian redovisas inledningsvis vissa internationella utvecklingstendenseri fråga ora prisbildningen. Det påvisas att priserna i alla industriländerunder senare år har stigit i snabbare takt . Enrad oraständigheler anges sora förklaring till denna utveckling. Vidareframhålls att traditionella ekonomisk-politiska raedel av flera skäl inte harräckt till för att därapa prisstegringarna i eftersträvad utsträckning. Detkonstateras att raånga industrUänder 1 saml Nr 58 1973: 58 34 harinfört prisreglering av olika slag för att på kort sikt nå stabilitet i prisutvecklingen. Huvudtanken i proraeraorianär att en lill både tiden och orafattningen begränsad prisreglering kan varavärdefull sora ett instruraent i stabiliseringspolitiken. Flera skäl anförsför denna ståndpunkt. Sålunda kan prisstegringarna genora en reglering stoppas raedomedelbar verkan, och därmed skapas en tidsfrist för valet av de ekonoraisk-poliliskaraedel sora kan behöva sällas in raot de bakorahggande orsakerna till prishöjningarna.En teraporär reglering kan också på verka dära-pande påprisutvecklingen genora att dels begränsa eventuella korapensationskrav i koraraandelöneförhandlingar, dels påverka förväntningar ora fortsalt prisstegring.Särskilt påvisas i proraeraorian fördelarna raed att på ett tidigt stadiura ien konjunkturuppgång ingripa raot prisslegringstendenser inora enskUdabranscher eller varuoraråden. Ett sådant tidigt ingripande kan begränsa riskenför spridning av prishöjningar och bryta förväntningarna om fortsattprisstegring. Detbetonas i proraeraorian att diskussionen gäller prisreglering sora ett led istabiliseringspolitiken. Det frarahåUs att prisregleringar i allraänhet ärverkningslösa och t. o. ra. kan vara olärapliga, när den bakoraliggandekostnadsutvecklingen inte sararaanhänger raed rubbningar i den sarahällsekonoraiskabalansen. Och även ora en sådan balansrubbning föreligger bör en prisregleringvara i kraft endast . Prisreglering under längre perioderbör koraraa i fråga endast vid krig eUer krigsfara eller under i övrigtexceptionella förhåUanden, Det svenska prisstoppetunder åren 19701971 anförs i proraeraorian som ett exerapel på altprisreglering kan fungera sora ekonomisk-politiskt medel. Undersökningar omverkningarna av detta prisstopp ger inget underlag för slutsatser ora atttidsbegränsade prisregleringar skulle näranvärt påverka konkurrensförhållanden,varusortiraent eller prisernas rörlighet nedåt. Mot sådana regleringar kan åandra sidan anföras alt förelagen i efterhand kan korapensera sig för uteblivnaprishöjningar. Även ora en viss sådan korapensation förekorarait i Sverigeunder , är det enligt proraeraorian uppenbart all prissloppet bröt enprisstegringsvåg och skapade en period av ökad prisstabilitet. Den nu redovisadediskussionen i proraeraorian leder frara till att allmänna prisregleringslagenbör jämkas så att prisreglering kan beslutas, när det uppstått fara förallvarlig prisstegring på viktigare varu- eller tjänsteoraråde. Det skallsåledes inle vara nödvändigt att faran är betydande eller att den gäller del allraännaprisläget. Vidreraissbehandlingen har den sålunda föreslagna lagändringen i huvudsaktillstyrkts av löntagarorganisationerna och vidare av bl, a, SPK och konsuraenlverket,Däreraot avstyrks förslaget av organisationerna inora näringslivet särat KFoch NO, De reraissinstanser sora avstyrker förslaget framhäver de olägen- 1973: 58 35 heter1 form av snedvridningseffekter ra. m. som kan vara förenade med prisreglering.Det görs gällande att den föreslagna uppmjukningen av förutsättningama förlagens tillärapning strider raot den svenska grundsynen på samhälletsverksamhet i fråga ora prisbildningen, näraligen att konkurrensfrämjandeåtgärder och prisövervakning är effektivare än direkt reglering. DessaInvändningar finner jag inte berättigade. När tanken på prisreglering avvisatsi olika saramanhang , har frågan gällt en permanentpriskontroll av den typ som fanns under kriget och åren närraast därefter. Vadfrågan nu gäller är prisregleringar av en annan typ, näraligen kortvarigaingrepp i prisraekanisraen sora ett instrument i stabiliseringspolitiken. Det finpsingenting som tyder på att sådana ingrepp skulle raedföra olägenheter av detslag som kan följa av en mera perraanent priskontroll. Inte heller slår de imotsättning till strävandena att främja en sund och effektiv konkurrens inäringslivet. Detta arbete bör även fraragent bedrivas raed all raöjlig kraft. Dessakonstateranden innebär inte någon underskattning eller nedvärdering av denkonkurrens raed konsumenternas bästa i sikte som förekoraraer på raarknaden ochsora särskilt konsuraentkooperationen gjort betydelsefulla insatser för. Vadjag nu anfört förutsätter naturligtvis att prisreglering liksom hittillstillgrips endast i undantagsfall. Jag Insläraraer således i de re-raissutlalandensora understryker att även den typ av prisreglering som här diskuteras börtillämpas mycket restriktivt. Detär klart att också prisregleringar av detta slag kan ha vissa nackdelar. Sompåpekas i promemorian kan företagen i efterhand kompensera sig i större eller raindreutsträckning för uteblivna prishöjningar. Vid reraissbehandlingen har ocksåanförts att en utvidgad raöjlighet tUl prisreglering i vissa lägen kan skapaförväntningar om att reglering skall införas och därigenora i och för sig drivaupp takten i prisstegringen. Det kan inte bestridas att sådana risker finns.Deras betydelse bör dock inte övedrivas, eftersom de prisreglerande åtgärdernakan ges retroaktiv verkan. Vetskapen härom torde göra företagen raindrebenägna att söka förekoraraa prisstopp e. d. Jag anser därför att dessa riskerinte är så allvarliga, att man på grand av dera bör avstå från att skaffa raöjligheterför sarahället att använda prisreglering för alt raotverka en inflatoriskutveckling. Jagdelar således uppfattningen att en både till tiden och orafattningen begränsadprisreglering i vissa situationer kan vara läraplig som ett led i stabiliseringspolitiken. Avförarbetena till allmänna prisregleringslagen framgår att lagen i väsentUg raånbygger på sararaa synpunkter som här har anförts. Förutsättningama för lagenstillärapning är emellertid väl snävt formulerade med hänsyn till behovet avprisingrepp i ett tidigt skede inom be- Prop.1973: 58 36 Jag förordar därför alt lagtexten i detla hänseende jämkas på det sättsom föreslås i proraeraorian. Vadsedan gäller formerna för sådana prisingrepp sora här diskuteras, torde iförsta hand komma i fråga kortvariga prisstopp inom ett eller flera vara- ellertjänsleoraråden. Regler om prisstopp finns redan i prisregleringslagen ochnågon anledning att nu ändra dem finns inte. Den andra huvudform förprisreglering sora lagen raedger, fastställande av högstpris, torde sällan bilaktuell vid kortvariga regleringar. Inte heller i fråga ora dennaregleringsform finns något behov av lagändring i detta sararaanhang. Lageninnehåller också bestäraradser ora kompletterande regleringsåtgärder, såsom etableringskontroll,tvångskarlelllse-ring m. ra. Det ligger i sakens natur att åtgärder av dennatyp inle är avsedda att tillämpas vid de begränsade prisregleringar del härgäller. Jag anser det dock inte nödvändigt eller lämpligt att forraellt göraundantag för dem. Detta skulle nämligen innebära att olika förutsättningarfick ställas upp för skilda typer av regleringsåtgärder. Av samma anledningutesluter den utvidgade fullmakt för Kungl. Maj:l sora här föreslås inte attingrepp kan ske även på andra varu- eller tjänsteområden än sådana därprisutvecklingen föranlett förordnandet ora tillämpning av lagen. Visar deniakttagna prisutvecklingen att det finns behov av alt ingripa även på andraområden bör så kunna ske. Det bör liksora ankorama på Kungl, Maj:tatt, när lagen över huvud taget är tillämplig, bestämma vilken av de i lagenangivna åtgärderna sora skall väljas. Jag vill erinra ora att alltidfår tillfälle att inora granska vidtagna åtgärder, Ivissa fall kan det vara lärapligt och tillräckligt att använda raindre ingripandeåtgärder än de som lagen nu raedger. I promemorian föreslås därför att lagenkompletteras raed regler ora två nya forraer för prisingrepp. Den ena innebäratt prisrayndigheten kan träffa straff-sanktionerade överenskoraraelser raedföretagare ora vilket pris som skall tillämpas, den andra att föreskrift kanges ora att prishöjning inte får vidtas, förrän efter det att den anraältstill rayndighet. Deremissinstanser som har principiella invändningar raot den föreslagnaändringen av förutsättningama för lagens tiUärapning har betänkligheter ävenmot nu berörda bestäraraelser, sora de, anser utgöra Instrument för enlångvarig prisreglerande verksamhet. Liknande synpunkter anförs i ytterligareett par remissyttranden, Sora jag förut anfört finner jag inte invändningar avdenna typ träffande. Konjunkturinstitutetanför att de två nya regleringsforraerna inte bör utnyttjas för att successivtskärpa en prisreglering, eftersom detta skulle kunna påskynda en pågåendeinflatorisk utveckling. Dessa nya forraer bör därför enligt institutet fåanvändas endast för att trappa ner en prisreglering. Jag insläraraer i attvissa risker av detta slag kan finnas och bör beaktas vid tillämpningen.Däremot anser jag det inte lämpligt 1973: 58 37 att på det sätt som institutet föreslår formellt inskränkamöjligheterna att använda vissa regleringsforraer. Några reraissinstanser har vidare anfört att adrainistralivasvårigheter kan uppslå för näringslivet vid tiUärapning av de föreslagna besläraraelserna,särskilt föreskriften ora förhandsanmälan. Jag finner det ofrånkomligt allregleringsåtgärder av denna typ innebär en viss belastning på de förelag soraberörs. Dessa olägenheter är dock inle så allvarliga att besläraraelserna inlebör införas. Vid tillärapningen skall naturligtvis tillses att förelagen intebelastas i onödan, I övrigt har proraeraorians förslag ora nya forraer förprisreglering inte föranlett allvarligare invändningar. Jag förordar attförslaget genoraförs, I enlighet raed del anförda har inora handdsdeparteraentetupprättats förslag till lag om ändring i allraänna prisregleringslagen (1956:236), Utöver de ändringar jag tidigare berört innebärlagförslaget att nuvarande regler ora skyldighet att vid brott mol lagen utgevärdet av avtalat eller uppburet vederlag järakas i enlighet raed ett förslag soralagts frara i proraeraorian och sora inte föranlett någon erinran från reraissinstanserna. Slutligen vUl jag nämna att jag inte finner anledning alti detta sammanhang gå in på de synpunkter i reraissyttrandena sora inte direktberör de nu föreslagna lagändringarna, Detla gäller bl, a, vissa synpunkterrörande prisreglerlngslagens tiUärapning på försäkringsorarådet, vUka kanbeaktas utan lagstiftningsåtgärder,