prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Bostadsinvesteringarna uppskattas rainska raed ivolyra 1973 vUket kan antas raotsvara ett oförändrat belopp i löpande priser.Saratidigt tyder beräkningar över de statliga nettoutbetalningama tUl bostadssektornpå att dessa koraraer ai;t bli ungefär 300 railj. Tabell 9: 8 tillgångar och skulder 1971 och1972 övrigatillgångar (netto) Affärsbankernas checkräkning i tillaffärsbankerna () Källa: Bankstatisliken. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 171 Tabell9: 9 Affärsbankernas tillgångar och skulder 1971 och 1972 Kassa, obligationer och valuta Nettoskuld till övriga inhemska finans- Övriga skulder (netto) Investeringsrainskningen och ökningen av de statiiga bostadslånen1973 skulle innebära att bostadssektorns finansieringsbehov detta år skullerainska raed ungefär 300 railj. Näringslivetstotala investeringar beräknas öka med 4,5 mUjarder kr. 1973, varavlagerinvesteringama svarar för ungefär 1,7 mUjarder kr. FöretagensvinstutveckUng kan visserligen antas förbättras avsevärt 1973, men försämringenav näringslivets finansiella sparande torde ändock bli relativt stor. Efter1971 och påtagliga likviditetsuppbyggnad torde stora delar avnäringslivet f. n. inte ha behov av någon större UkviditetspåfyUnad. Takten idenna sektors ytterligare likviditetsuppbyggnad torde därför bli avsevärt lägre1973. Trots en kraftig försvagning av det finansiella sparandet skullehärigenom näringslivets totala upplåningsbehov 1973 kunna bli av sammastorleksordning sora 1972. näringslivet skulle minska sina likvidatillgångar 1973 i sararaa takt sora de byggde upp dem 1972 skulleupplåningsbehovet bli lägre 1973 än 1972. Ensammanräkning för de olika sektorema anger ett totalt uppläningsbehovsora synes bli lägre än den raycket orafattande upplåningen 1972. Ett liknanderaönster dvs. en snabb ökning av upplåningen under konjunkturavraattningenoch därefter en vikande tendens kännetecknade också utvecklingen 19671969.Kreditexpansionen 19711972 var dock större än 19671968 och den kontraktionsora emotses 1973 föranleds vidare av en trolig nedgång i upplåningsbehovet.Skulle emellertid den situationen koraraa alt aktualiseras vilken våren 1973inte ter sig nära förestående att det skulle uppkoraraa behov av en sådanåtstraraning på kreditraarknaden att raan härigenora skulle kunna uppnå endärapning av den reala efterfrågan, skulle det säkerligen behövas ytterligtkraftiga penningpolitiska åtgärder eftersora den lätta penningpolitiken under1971 och 1972 lett tUl en raycket stor likviditetsuppbyggnad inora såvälbankema som företagen, kommunerna och delvis även hushällen. Diagram 9:1 Affärsbankernas likviditetskvoter 19671972 LikvidatUlgångar i procent av skulder vid slutet av varje raånad. Genorasnitt försaratliga banker, säsongrensat Anm. På grund av ändrade beräkningssätt avlikviditetskvoterna förekoramer brott på kurvan. Källor: och konjunklurinstitulet. 1 Revideradnationalbudget för 173 Delprognoser och arbetsfördelning rörande reviderad nationalbudget Avinledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sararaanställts inorafinansdepartementets sekretariat för ekonomisk planering (SEP) resp.konjunkturinstitutet (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Härutöver framgårSEP:s och KI:s bedöraningar av utvecklingen inora olika delsektorer. -4,5 -6,5 Export av varor och tjänster Import av varor och tiänster Produktion inora industri och 2 Delinternationella läget 19 2.1 Saramanfallande översikt 19 3.3 Bytes- och betalningsbalansen 75 4.3 Övriga näringsgrenar och den totalaproduktionen 91 5.1 Läget på arbetsmarknaden under 1972och början av 1973 94 6 De enskUda konsumenternas ekonomi 107 6.1 De disponibla inkomsterna 108 6.3 Den privatakonsumtionen II5 7.1 Sararaanfattning avinvesteringsprognosen 118 7.2 Investeringsutvecklingen inom olikaoraråden 124 8 Den offentliga verksamheten I43 8.5 Den konsoliderade offentiigsisektom I53 8.6 Beräkning av budgeteffekter 156 9.1 Kreditinstitutens utiåning 163 9.2 Upplåningen fördelad på sektorer 165 9.3 Inlåningen i bankerna i68 9.4 Utblick mot 1973 170 Bil.1 Reviderad nationalbudget för 175 1:1Reviderad försörjningsbalans 19721973 13 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länder oraråden 19711973 19 2 Konsuraentpriser 19601972 24 3 Tiraförljänsten förindustriarbetare 19601972 25 3:1Sveriges export till olika länder och ländernas iraport 1970- 2 Exporlutvecklragen för olikavarugrupper 19711973 60 3 Iraportutvecklingen för olika varugrupper19711973 73 4 Bytes- och betalningsbalans19691973 , 78 4:1Industriproduktionens utveckUng 19701973 80 2 Försörjningsbalans förhandelsfärdigt järn och stål, inkl. äranen 19721973 81 3 Försörjningsbalans förverkstadsprodukter, exkl. fartyg 1970 4 Försörjningsbalans för sågadeoch hyvlade trävaror 1970 1973 86 5 Försörjningsbalans förrundvirke 19701973 9I 5:1Vid arbelsförmedlingarna registrerad arbetslöshet januari 2Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna januari och 1973 100 6:1De enskUda konsumenternas inkomster och utgifter 2 Hushållens direkta skatter ochavgifter 19691973 1 ] 1 3 Konsumentprisförändringar19601973 uppdelade på kora-ponenter 113 4 Hushållens konsurationsutveckUng19701972 II5 7:1Bmttoinvesteringarnas utveckling 19671972 samt prognos för 2 Bruttoinvesteringarnasutveckling 19671972 samt prognos för1973 för privat, statiig och koramunal sektor 121 3 Lägenheter i påbörjade,inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19681974 125 4 Lägenheter i påbörjade,inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19701972 enligt statistiskacentralbyråns officiella statistik 126 5 Antal lägenheter för vUkastatligt lån liU raodernisering bevUjats 19681972 127 6 Verkställda resp. planeradeinvesteringar inora industrin 1972 och 1973 enligt investeringsenkäten ifebmari 1973 130 7 Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga industrins investeringar 19651973 131 8 Planerade och faktiska föräriidringarav den egentliga uidustrins investeringar, halvårsvis, 1965-1973 133 9 Planerade och faktiskaförändringar av de borgerliga priraärkomraunerna och landstingens investermgar19631973 133 8:1Statens inkoraster och utgifter 19721973 145 2 Koraraunernas inkoraster ochutgifter 19721973 I49 3 Socialförsäkringssektornsuikoraster och utgifter 153 4 Den konsoliderade offentiigasekloms inkorasler och utgifter 19721973 154 5 Den offentUga sektornskonsurations- och investeringsutgifter 19721973 155 6 Den offentliga sektornskalkylerade inverkan på den totala efterfrågan i sarahällsekonorain 19611973 158 2 Affärsbankemas uteståendekrediter till vissa sektorer av näringslivet 19681972 164 3 Statens budgetutfall ochupplåning 19701972 165 4 Koraraunernas upplåning,utlåning, förändring av likvida raedel särat finansiella sparande 19701972 166 5 Bostadssektorns upplåning påkreditraarknaden 19701972 167 6 Näringslivels upplåning påkreditraarknaden 19701972 168 7 Inläningsutvecklingen 19701972 169 8 tiUgångar ochskulder 1971 och 1972 170 9 Affärsbankernas tillgångar ochskulder 1971 och 1972 171 Bil.1 Reviderad nationalbudget för 177 2:1Bruttonationalprodukten 19641972 i olika länder och länder oraråden 21 3:1Volyra- och prisutvecklingen för exporten, totalt och uppdelat 4:1Totala industriproduktionen 19591972 79 5:1Antal obesatta platser vid raånadens mitt 1969mars 1973 97 6:1Hushållens inkoraster, konsumtionsutgifter och sparande 1960 2Privat konsumtion fördelad på varugrupper 19691973 117 7:1Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på sektorer 2 Medianbyggnadstid i antalmånader för påbörjade lägenheter 19691974 128 3 Investeringar i bosläder ochinom egentlig industri 19671973 128 4 Investeringar inom egentligindustri, totalt och uppdelat på branscher 19661973 132 5 Industrinslagervolymförändringar 19631972 140 8:1 Den offentiiga sektorns kalkylerade inverkan på den totala efterfrågani sarahällsekonorain 19611973 I57 9:1Affärsbankernas likviditetskvoter 19671972 172 1973/741977/78 1973/741977/78 1.1 Långtidsbudgetenssyfte och aUmänna uppläggning Långtidsbudgetenssyfte är att kartlägga de statsfinansiella konsekvenserna på avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. Den utarbetas årUgen inomfinansdepartementets budgetavdelning och redovisas för som en bilagatUl den reviderade finansplanen. Påutgiftssidan utgör långtidsbudgeten en kalkyl över omfattningen av definansiella och reala resurser som krävs för att av statsmakterna uppställdamålsättningar skall kunna uppfyllas och gjorda åtaganden infrias. Påinkomstsidan förutsätts gällande skatteregler bestå. Dessa har sedanapplicerats på en antagen utveckling av skatteunderlagets tillväxt. Ingaförsök görs att förutse vilka nya beslut som kan komma att fattas underperioden eUer effektema härav. Långtidsbudgeten är sålunda varken en plan ellerett program för den önskvärda utvecldingen eller en prognos för den mestsannolika utvecklingen. Långtidsbudgetens syfte är att ange de inteckningar idet framtida resursutrymmet sora gjorts genom redan fattade beslut. Mot deimabakgrund kan förslag ora nya aktiviteter bedömas och omprövningar av redangällande program aktualiseras. Deberäkningar av den framtida utgiftsutvecklingen som redovisas i det följandesyftar endast till.att ange konsekvensema av redan fattade beslut. Beroende påbeslutets eller åtagandets karaktär och utformning kan dessakonsekvensberäkningar komma att läggas upp på olika sätt. Följande typfaU avseratt belysa hur beräkningama utformats i,några olika situationer. 1.I vissa fall har statsmaktema beloppsmässigt kvantifierat en ut-giftsnorm.Detta gäller i allmänhet utgifter av transfereringskaraklär. De sålimdakvantifierade programmen kan vara av olika slag: a)För vissa aktiviteter föreligger målsättningar som gäller t. v. och som inteinnefattar standardhöjningar. Detta gäller t. ex. de allmänna 1 1973.1 saml Nr 125. barnbidragensom utgår med fastställt belopp för alla barn . Här kommer denberäknade anslagsutvecklingen att helt styras av antagandena ombefolkningsutvecklingen. b) För vissa verksamheter innefattar den kvantifierademålsättningen även standardhöjningar imder hela eller en del av den tid soraorafattas av långtidsbudgeten. Vid beräknmgama har hänsyn tagits lill detta genomatt utgiftema successivt höjts i enlighet med det beslutade åtagandet. Ettexempel härpå är anslaget tUl folkpensioner där utgifterna för den årligastandardstegruigen i form av pensionstillskott medtagits i kalkylema. c) Slutligen finns på några områden tidsbegränsadeprogram. I dessa fall har i allmänhet utgiftema antagits falla bort i och medatt programmet upphör. Ett exempel är programmet för bidrag till vatten-ochluftvårdande åtgärder inom industrin, vUket löper ut /74. Någrautgifter för detta ändamål därefter har därför inte lagts in ilångtidsbudgeten. Ytterligare exempel är stödet tUl textU- ochkonfektionsindustrin samt glasindustrin som fömtsätts upphöra underlångtidsbudgetperioden. mån det är klart orealistiskt att räkna med att anslagen kommer att faUabort efter programperiodens slut underskattas givetvis omfattningen av deframtida resursanspråken. I en del fall har statsmaktema även låtit förstå atttidsbegränsade program avses bli förlängda i en eller annan form utan attformella beslut ännu fattats härom. Utgiftema för program av denna karaktärförutsätts ligga kvar på oförändrad nivå. Likaså har i fråga om vissa avtalvUka löper ut men sora avses bli förnyade,schablonmässigt antagits oförändrad anslagsnivå. Detta gäller t. ex. avtalenmed landstingskommunerna avseende mentalsjukvården. I andra fall har statsmaktemakvantifierat målen men inte preciserat de finansiella konsekvenserna härav.Sådana målpreciseringar återfinns exempelvis på den spärrade utbUdningensområde. I dessa fall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser somberäknats nödvändiga för att uppnå de fastställda målen. Eftersomberäkningarna avser de erforderliga resursinsatsema utgår de från vissaantaganden pm rationalisering och produktivitetsutveckling. I de fall statsmakterna fattatprincipbeslut eller gjort principuttalanden i viss fråga utan att stäUningännu tagits tUl närmare regler eller tidpunkten för ikraftträdandet, m.m. harutgifter för detta inte medräknats i långtidsbudgeten. Detta gäller t.ex.riksdagens principuttalande beträffande ytterligare reformer påpensionsområdet. För de flesta anslag saknas avstatsmaktema kvantifierade mål för den framtida verksamheten. I dessa fall harkonsekvensbedömningen gjorts från andra och i allmätihet mera skönsmässigautgångspunkter. a) En i vissa faU användbar metodär att utgå från oförändrad kvalitet på den statliga tjänsteproduktionen såsom den upplevs av konsumenterna. Detta innebär att produktionen får anpassastUl förändringar i efterfrågan. Vid beräkningen av insatsen av resurser måsteemellertid häns3m tas tUl produktivitetsutvecklingen, som i allmänhet måsteföratsättas vara sådan att en över tiden oförändrad efterfrågan kan tUlgodosesmed successivt minskade resursinsatser. Denna metod är i princip den somanvänds för bl. a. de flesta myndighetsanslag, dvs. utgifter för löner ochomkostnader. Det bör dock understrykas att stora svårigheter föreligger atträtt bedöma efterfråge- och produktivitetsutvecklingen. Antagandena måste görasmycket schablonartade. b) För de statliga verksamhetsgrenar som förekommer påstatsbudgetens utgiftssida i huvudsak som investering, bl. a. kommunikationsverkenoch vägbyggandet, föreligger särskilda svårigheter att avgöra vilkenanslagsutveckling som krävs för att anpassa produktionen till förändringar iefterfrågan. Detta sammanhänger främst med svårighetema att preciserasambandet meUan investeringar och efterfrågan. Exempelvis kan det vara svårtatt föratse konsekvenserna på för investeringsanslagen av gjordaåtaganden i fråga om driftutgifter. För att få ett praktiskt användbartkriterium har beräkningarna här lagts upp så att investeringama ökar i takt medefterfrågan sedan hänsyn tagits till en förväntad produktivitetsutveckling. c) Inomvissa områden saknas kontinuerlig investeringsverksamhet av större omfattning. Däremot aktualiseras punktvis vissa större pro-, jekt utan att dessa i och för sig innebär höjd målsättning för verksam heten. Som exempel kan nämnas uppförandet av förvaltningsbyggnader. i samband med omlokalisering av statlig verksamhet. I den mån en ut byggnad inte följer av fastlagda program har en allmän skälighetsbe dömning fått göras. Långtidsbudgetenomfattar endast i statsbudgeten ingående utgifter och inkomster. Härav följeratt affärsverkens driftutgifter och andra utgifter för de statliga bolagen äntillskott av kapital inte ingår i beräkningama. Detsamma gäUer en stor del avsocialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och inkomster. Gmndvalenför långtidsbudgeten utgörs av långtidsbedömningar som utförts av myndighetema.Den slutliga bedömningen av anslags-utvecklmgen har gjorts inomfinansdepartementets budgetavdelning efter samråd med vederbörandefackdepartement. Viden diskussion av den statUga utgiftsutvecklingen under de framförliggandebudgetåren är det naturligt att göra jämförelser med utvecklingen undertidigare år. Sådana jämförelser kan visa bl. a. i vil- kenmån nya tendenser i den totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen påskilda delområden gör sig gällande. Somjämförelsematerial kommer i det följande att användas statistiken överbudgetutfallen för budgetåren 1967/681971/72. För /73föreligger slutredovisning först . Detta budgetår har därför intetagits med i kalkylema. Beräknmgamaav den framtida utgiftsutvecklingen utgår från anslagsbeloppen för budgetåret1973/74 enUgt reviderade finansplan. Två olika beräknmgar harutförts, dels en i fasta priser och löner, dels en i löpande priser och löner.I tabellema 4 och 5 i avsnitt 3 redovisas de totala utgifternas utvecklingenligt dessa beräknuigar. I samma avsnitt finns också utgiftema i fasta priserfördelade på ända-målsgrapper. För att uppnåjämförbarhet med den redovisade framtida utgifts-utvecklmgen är det nödvändigtatt även den historiska perioden avspeglar utgiftsförändrmgar i fasta priser.Omräkningen av utgifterna från löpande priser tiU fasta priser har gjorts medhjälp av olika indexserier. För vissa utgiftsgrupper fmns durekt användbaraindextal. Detta gäller t. ex. de kvantitativt vUitiga direktamkomstöverföringama. Dessa har omräknats efter konsumentprisindex. För andragrupper saknas direkt tiUämpbara indexserier. Detta gäller t. ex. de anslag sominnehåller omkostnader. För dessa komponenter har använts konsumentprisindexsedan denna rensats från varagrapper som mte är relevanta för den statligakonsumtionen. Denangivna metodiken för volymberäkning iimebär således att för de utgiftsgrappersom består av transferermgar och finansiella transaktioner (utlåning) angesden nytta i reala termer som resursöverföringen representerar för mottagaren.För de utgifter som innebär statiig konsumtion eller investering angervolymberäkningarna statens efterfrågan på reala resurser. Denoffentliga sektorns konsumtions- och mvesteringsutgifter tar i anspråk ca1/3 av de totala ekonomiska resiurserna. Sedan ett flertal år tillbaka har denkommunala sektoms resursanspråk vuxit snabbare än statens. är dekommunala konsumtions- och investeringsutgiftema nästan dubbelt så stora somstatens. En betydande del av det offentligas intäkter tas dessutom i anspråkför inkomstöverföringar (transferermgar) till andra sektorer isainhäUsekonomin, då i första hand hushållssektorn. De reala resursanspråkenkommer i dessa fall inteatt stäUas från de offentiiga sektorema utan från de mottagande sektorerna iform av t. ex. resursanspråk för privat konsumtion. TUlväxttakteni den offentliga sektorns utgifter har i synnerhet legat på enhög nivå. Den offentliga konsumtionen ökade med i genomsnitt årligenunder perioden 19671972, vilket bör ses i relation till ökningen av den totalaproduktionen, som uppgick tUl i genomsnitt per år.Visserligen har en betydligt lägre tUlväxttakt kunnat observeras inom denoffentliga sektom första år - i första hand orsakad av enlångsammare tUlväxttakt för de kommunala utgifterna men satt i relation tillde samlade produktionsresursernas långsammare tillväxttakt under dessa årframstår ökningstakten inom den offentliga sektorn ändå som betydande. DenstatUga budgetplaneringens uppgift är bl. a. att ge underiag för en awägnuigmellan olika sektorer i enlighet med den ekonomiska poUtikens allmännamålsättningar. Den offentUga sektoms efterfrågan på varor och tjänster ochövrig påverkan på sarahällsekonorain måste utvecklas på ett sådant sätt attbalans mellan totala anspråk och tiUgängliga resurser upprätthålls. Genom attredovisa vilken resursmängd som är intecknad av redan fattade beslut omstatliga utgifter utgör långtidsbudgeten ett hjälpmedel för en sådan awägning. Ettannat underlag för den statliga ekonomiska politiken utgör långtidsutredningama.I dessa utredningar konfronteras mot bakgmnden av bl. a. olikabeslutsenheters planer och förväntningar de totala resursanspråken meduppskattningar av det framtida resursutrymmet och altemativa allokeringsmönsterdiskuteras. I bUaga 3 tUl den reviderade finansplanen återfinns huvudresullatenav en avstämning och framskrivning av långtidsutredning. Från dennabilaga återges i detta avsnitt dels kalkylerna över förändringama iarbetskraft och produktivitet och den därav följande totala resurstillväxten isarahällsekonorain, dels beräkningama av förändringama i resursfördelningen. I såväl långtidsbudgetensom långtidsutredningarna presenteras kalkyler över den statliga sektomsefterfrågan på varor, tjänster och personal. Beräkningarna är dock inte heltsarastämraiga vUket beror på att de har olika underlag och syften.Långtidsutredningama baserar sina analyser på uppgifter av plankaraktär medansyftet med långtidsbudge-, ten är begränsat till att ange de resursbehov som:krävs för att infria gjorda åtaganden. Samhällsekonominstillväxt är i huvudsak beroende av förändringar i arbetskraftstiUgång ochproduktivitet. Enligt långtidsutredning skulle befolkningen iyrkesverksamma åldrar komma att öka myc- De reviderade beräkningar som gjorts i anslutningtUl avstämningen av utredning har bekräftat denna UtvecklingsbUd.Enligt denna avstämning väntas den totala folkmängden i landet 19721977 kommaatt öka , medan ökningen av befolkningen i åldem 1674 årberäknas tUl . I kalkylen ingår, fömtom den faktiskanettoutvandringen på närmare 12 000, ett antagande om ett årligtinvandringsöverskott 19731977 på i genomsnitt 15 000. Antaletpersoner i arbetskraften beräknas i den reviderade kalkylen komma att stiga med74 000 tiU 1977, en ökning . Av denna ökningväntas knappt 2/5 härröra från befolkningstillväxten och drygt 3/5 frånstegrade relativa arbetskraftstal. Det är framför allt de relativaarbetskraftstalen för kvinnor raed bam i förskoleåldern som förväntas stigamedan däremot männens relativa arbetskraftstal beräknas fortsätta att minska,om än i något långsammare takt än under närmast föregående . Från1970 tUl 1972 noterades en relativt kraftig nedgång i antalet arbetade timmar.Denna minskning, som uppgick tiU i genomsnitt , sammanhängde främstmed förkortningen av den lagstadgade veckoarbetstiden från 42,5 tUl 40 timmarmen även med den konjunkturdämpning som ägde mm under dessa år. För perioden19721977 väntas den totala timvolymen komma att öka svagt, eUer perår. Skillnaden mellan detta ökningstal och den ovan angivna ökningen avantalet personer i arbetskraften 19721977 beror på en fortsatt ökning avandelen deltidsarbetande och av andelen kvinnor i arbetskraften. Kvinnomasmedelarbetstid är nämUgen även bland de heltidsarbetande vanligen någotkortare än männens genomsnittiiga arbetstid. I den redovisade utvecklingen avtunvolymen 19721977 innefattas dessutom även effekten av den begränsade del avarbetstidsförkortningen, som återstod att ta ut /73. Denredovisade utvecklingen på arbetskraftssidan medför att tUlväxten ibruttonationalprodukten (BNP) 19721977 nästan helt kommer att bero påproduktivitetsutvecklingen. Perioden 19701972 beräknas produktiviteten förekonomin som helhet ha stigit med i genomsnitt . Detta tal är någotlägre än det som långtidsutredning räknat med som genomsnitt förperioden 19701975, nämUgen . Dämpningen blev särskilt märkbar inomindustrisektom. I avstämningen har man derma gång räknat med attåterhämtningen efter konjunkturnedgången kommer att bli något svagare ännormalt och att produktivitetsökningen i genomsnitt för perioden 19701975kommer att uppgå tUl . Förperioden 19721977 blir produktivitets- och därmed resurstillväxten kraftigtpåverkad av underatnyttjandet av produktionsresurserna i utgångsläget 1972.Inom industrin föratses således en produktivitets- ökningom mot 19701975. Produktivitetsöknmgs-takten i den totalaekonomin väntas uppgå tUl vilket är något långsammare än den sområdde . . Att ökningstakten blir förhåUandevislåg är emellertid delvis resultatet av vissa tiUfälUga faktorer inom jord- ochskogsbrakssektorema. Sammantaget beräknas produktiviteten 19721977 tillväxamed , vilket är något långsammare än genomsnittet för senarehälften av . Såsomframgår av följande tablå stagnerade BNP-utvecklingen mdlan 1970 och 1971.Detla var resultatet av en rad samverkande omständigheter, där dock oron påarbetsmarknaden och den snabba ökningen av hushållssektoms sparande synes varade viktigaste förkla-ringsfaktorema. En för svenska förhållanden osedvanligtstark nedgång av lagerinvesteringama detta år var ytterligare en bidragandefaktor. Utvecklingenmellan 1971 och 1972 dominerades av den arbetstidsförkortning som genomfördesden och som kan antas ha motsvarat en utebliven BNP-tillväxt omca 2 å . Trots detla ökade BNP (beräknad från produktionssidan) med ,vUket i kombination med uppskattningen av timvolymens utveckling innebar enutomordentligt kraftig ökning av produktiviteten . Denna snabbauppgång torde dock i viss utsträckning sararaanhänga med arbetstidsförkortningenoch således delvis vara av engångskaraktär.