prop · FW0387 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj.ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om rättegången i tvistemål om mindrevärden, m.m.; given den 23mars 1973. Kungl,Maj: t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden och lagrådets protokoll, föreslå att bifalla deförslag om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemstäUt, Propositioneninnehåller förslag tiU lag om rättegången i tvistemål om mindre värden. Syftetmed lagen är att förbättra den enskildes rättsskydd främst genom att nedbringaparternas kostnader i rättegångar om mindre värden. Detta sker genom attförenklingar av den nuvarande ordningen genomförs i betydelsefuUa delar, Lagengäller i tvister där ivistef öremålets värde uppenbart inle överstiger hälfienav basbeloppet för oktober föregående år, dvs, f, n. Oavsett värdetskall dock en tvist kunna handläggas enligt den nya lagen om den huvudsakligenrör fråga varöver utlåtande har avgetts av reklamationsnämnd. Förfarandetär utformat sä alt den enskilde skall kunna föra sin talan utan juridisktbiträde. Domstolarna skall tiUhandagå allmänheten med allmänna råd ochupplysningar om olika möjligheter att få tvister prövade vid domstol ellerreklamationsorgan. Om en tvist förs till domstol, skall domstolen bistå ochvägleda parterna vid talans utförande samt se lill att tvistefrågorna bUrklarlagda och målet utrett efter vad dess beskaffenhet kräver, Ifråga om rättegångskostnaderna behålls nuvarande huvudregel att den somförlorar målet skaU ersätta motparten dennes kostnader. Emellertid begränsasersättningsskyldigheten till absolut nödvändiga kostnader. Sålunda ersättsbiträdeskostnad endast i mycket begränsad utsträckning. Vidare föreslås reglersom innebär att sakkunnigutredning skall kunna införskaffas 1 saml Nr 87 pådet allmännas bekostnad både i konsumentmål och andra mål där sådansakkunnigutredning behövs. Tingsrätts avgörande fåröverklagas endast i vissa särskilt angivna fall, t, ex. om prejudikatsintresseföreligger, I samband med den nyalagen föreslås vissa följdändringar i utsökningslagen, lagen om skiljemän ochrättshjälpslagen. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft , Lagom rättegången i tvistemål om mindre värden Härigenomförordnas som följer. 1 §Denna lag skall tillämpas på rättegången vid allmän domstol i tvistemål vari förlikning om saken är tillålen, om värdet av vad som yrkas uppenbart ej överstiger hälften av det enligt lagen (1962:381) om aUmän försäkring bestämda basbeloppet för oktober näst föregående år. Förstastycket gäUer ej om part första gången han skall föra talan i tvistemålet yrkaratt denna lag ej skall tiUämpas och därvid gör sannolikt att bakomliggandetvist rör högre värde eller att utgången eljest är av synnerlig betydelse förbedömningen av andra föreliggande rättsförhållanden. Har talan väckts genomansökan om betalningsföreläggande, skall part som begär målets hänskjutandetill rättegång senast därvid framställa yrkande som sagts. Medvärde enligt första stycket avses det värde som vid tiden för talans väckandekan antagas gäUa. Har talan väckts genom ansökan om lagsökning ellerbetalningsföreläggande eller som enskilt anspråk i brottmål, avses värdet vidrättens beslut att tvisten skall handläggas som tvistemål. Vid bedömningenskall hänsyn ej tagas lill rättegångskostnad, 2 §Är värdet av vad som yrkas högre än som anges i 1 § första stycket, skall denna lag ändå tillämpas, om 1, tvistenhuvudsakligen rör fråga varöver utlåtande avgivits av reklamationsorgan som Konungen bestämmer, eller 2, parternaöverenskommit att lagen skall tillämpas och rätten finner detta lämpligt. Förstastycket gäller endast om part första gången han skall föra talan i tvistemåletyrkar att denna lag skall tillämpas och därvid åberopar utlåtandet eUeröverenskommelsen. Har talan väckts genom ansökan om betalningsföreläggande äger1 § andra stycket andra punkten motsvarande tillämpning, 3 §Denna lag skall ej tillämpas i fråga om mål som av tingsrätt handlägges i särskild sammansättning eller med tillämpningav konkurslagen (1921:225) eller ackordslagen (1970:847), eller mål som skaU upptagas av högre rätt. 4 § I stället för bestämmelserna om förberedelse i 42 kap,6-22 §§ och om huvudförhandling i 43 kap,, 50 kap, 15-18 §§ och 21-22 §§ samt 55 kap, 12 och 15 §§ samma balk, gäller denna lags bestäm melser om sammanträde och skriftlig handläggning, I övrigt tiUämpas i den mån dess bestämmelser ej strider mot denna lag. Därvid jämsläUes sammanträde enligt denna lag med huvudförhandling. Allmänna bestämmelser om rättegången 5 § Mål beredes för avgörande vid sammanträde eller genomskriftlig handläggning. Med iakttagande av 15 och 27 §§ bestämmer rätten efter omständigheterna i vilken mån handläggningen skaU vara muntlig eller skriftlig. Dom skall grundas på vad som förekommit vid sammanträdeoch vad handlingarna innehåller, 6 § Rätten skall vägleda parterna vid talans utförandesamt skall tillse att tvistefrågorna blir klarlagda och målet utrett efter vad dess beskaffenhet kräver. Rätten skall söka förlika parterna, om ej särskilda skälföranleder annat, 7 § I tvist meUan näringsidkare ochkonsument rörande vara eller tjänst som tUlhandahåUits för huvudsakligenenskilt bmk (konsumenttvist) skall rätten, om det är till gagn för utredningen,inhämta yttrande från reklamalionsorgan som avses i 2 §, 8 § Ersättning förrättegångskostnad får ej avse annat än kostnad för 1, rådgivning enligt rättshjälpslagen(1972:429) vid ett tUlfälle för varje instans, 2, ansökningsavgift, 3, resa och uppehälle för part eUer ställföreträdare isamband med sammanträde eller, om personlig inställelse ej föreskrivits, resa och uppe hälle för ombud, 4, vittnesbevisning, 5, översättning av handling, 6, inkassoåtgärd som vidtagits förerättegången. Ersättningutgår endast i den mån kostnaden varit skäligen påkallad för tUlvaratagande avpartens rätt. Ersättning som anges i första stycket 3 och 6 utgår enligtbestämmelser som Konungen meddelar. Med kostnad som sägs i första stycket 1 jämsläUes kostnadför annan rådgivning som lämnas av advokat eller biträdande jurist påadvokatbyrå, i denmån den ej överstiger i rättshjälpslagen bestämd rådgivningsavgift. Harmål till en början handlagts i annan ordning än enligt denna lag, utgårersättning för kostnad som uppkommit i samband därmed enligt vad som gällerdärom, 9 §Ersättning till vittne skall bestämmas efter de grunder som gäller om ersättning av allmänna medel till vittne, 10 § Beslutar rätten att yttrande av sakkunnig skall inhämtas, bestämmerrätten efter parternas hörande vem som skall anUtas, Kostnaden för sådansakkunnig betalas av aUmänna medel. Om särskilda skäl föreligger, får rättenförordna att kostnad för utlåtande av sakkunnig, som ej utsetts av rätten,skall betalas av allmänna medel efter de grunder som gäller för av rättenutsedd sakkunnig, 11 § I konsumenttvist får näringsidkaren sökas där konsumenten har sitthemvist, om värdet av vad som yrkas uppenbarligen ej överstiger hälften avbasbelopp som anges i I §, 12 § Tingsrätten består vid handläggning enligt denna lag av en lagfarendomare, 13 § Ansökan om stämning skall innehålla uppgift om vad som yrkas samt deomständigheter som åberopas till stöd för yrkandet. Uppgift skall även lämnasom de bevis som åberopas och om de omständigheter som betingar rättensbehörighet, såvida ej denna framgår av ansökan i övrigt. Skriftliga bevis böringes som ansökan göres, 14 § Utfärdas stämning, skall svaranden föreläggas all yttra sig överkäromålet. Yttrandet får göras skriftligen eller muntligen. Muntligt yttrandeskaU upptecknas genom rättens försorg, 15 § Sammanträde skaU hållas, om ej enbart skriftlig handläggning medhänsyn tiU målets beskaffenhet finnes lämphgare, 16 § Part skall kallas att instäUa sig tiU sammanträde vid påföljd atttredskodom annars kan meddelas mot honom. Föreligger särskilda skäl får part istället kaUas vid påföljd att annars tredskodom kan meddelas mot honom ellermålet avgöras utan hinder av hans utevaro. Ompart skall instäUa sig personligen, skall rätten förelägga honom sådaninställelse vid vite. Vidkallelse till sammanträde, som avser enbart bevisupptagning, skall påföljdenligt första stycket ej föreläggas, 17 §Vid sammanträde skall parterna redogöra för sina ståndpunkter och bevisningen upptagas. Om det är lämpligt, får bevisning upptagas även vid annan domstol. Sakkunnig som utlåtit sig skriftligen får höras muntligen endast om rätten finner det nödvändigt. Föreskrifterom innehållet i och avfattningen av protokoll vid sammanträde meddelas avKonungen, 18 §Hålles sammanträde, skaU målet om möjligt slutbehandlas vid sammanträdet. Endast om synnerliga skäl föreligger får flera än två sammanträden håUas, Hålles sammanträde vid mer än ett tUlfälle skall samme domare sitta i rätten, om ej synnerligt hinder möter. Har muntlig bevisning upptagits vid rättens sammanträde och blir den domare som höll sammanträdet förhindrad att döma i målet, skall bevisningen upptagas ånyo, om sådant upptagande finnes vara av betydelse i målet och hinder därför ej föreligger. Harhandläggningen ej avslutats vid sammanträde, skall rätten bereda parternatUlfälle att slutföra sin talan vid påföljd att målet ändå kankomma att avgöras, 19 § När målet är berett, skall rätten avgöra det utan dröjsmål. Uteblirbåda parterna från sammanträde, som ej avser enbart bevisupptagning, skallmålet avskrivas. Uteblir ena parten från sammanträde, får rätten på yrkande avden som kommit tillstädes, i enlighet med föreläggande enligt 16 §, antingen meddelatredskodom eller avgöra målet utan hinder av hans utevaro, Framställes ejsådant yrkande, bestämmer rätten om den fortsatta handläggningen, 20 §Närmare föreskrifter om avfattning av dom och beslut meddelas av Konungen, 21 §Talan mot tingsrätts dom eller beslut får ej prövas av hovrätten i vidare mån än som framgår av 22 §, om ej hovrätten meddelat parten prövnings tUlstånd, PrövningstUlståndbehövs ej vid talan mot beslut som rör annan än part eller intervenient, beslutvarigenom tingsrätt ogiUat jäv mot domare, beslut angående ådömande av förelagtvite eller om ansvar för rättegångsförseelse eUer beslut varigenom vade- eUermissnöjesanmälan eUer ansökan om återvinning eUer vade- eller besvärstalanavvisats. Ifråga om meddelat prövningstUlstånd äger 54 kap, 11 § andra stycket och 13 §rättegångsbalken motsvarande tillämpning, 22 § Prövningstillstånd får meddelas endast om 1, detär av vikt för ledning av rättstUlämpningen att talan prövas av högre rätt, 2, part åberopar omständighet eller bevis som ej tidigare förebragts ochsom sannolikt skulle ha lett till en annan utgång, 3, den rättstiUämpning som ligger tiU grund för domen eUer beslutet måsteantagas vara oriktig, 4, målets utgång kan antagas ha påverkats av falsk handling som åberopatseller av falsk utsaga som avgivits under ed eller försäkran, 5, domvilla förekommit, eller 6, målets utgång uppenbarligen beror på grovt förbiseende eller grovtmisstag. 23 § Talan mot tingsrätts beslut angående fråga som avses i 1 eller 2 §föres i samma ordning som talan mot beslut varigenom rätten ogillat invändningom rättegångshinder. 24 § Vid behandling av fråga om prövningstiUstånd består hovrätten av tvåledamöter. VHl en av ledamöterna bevilja prövningstillstånd, gäller hans meningsom hovrättens beslut. 25 § I f uUf öljdsinlaga skall anges de omständigheter som åberopas tillstöd för ansökan om prövningstillstånd, om sådant tUlstånd behövs. Vidare skallfuUföljdsinlaga innehåUa uppgift om överklagade domen eller beslutet, om denändring som yrkas däri och om gmnderna för den fullföljda talan. Uppgift skalläven lämnas om de bevis som åberopas. Skriftligt bevis som ej tidigareförebragts skall fogas vid fullföljdsinlagan. 26 § Behövs prövningstUlstånd, beslutar hovrätten sedan skriftväxlingenavslutats om sådant tUlstånd skall meddelas. När skäl föreligger till det, fårfrågan upptagas utan att skriftväxling skett. 27 § I mål som fuUföljts genom vad, skall handläggningen vara skriftlig,om ej särskilda skäl föranleder att sammanträde hålles. Bestämmelserna i 17,18och 20 §§ äger motsvarande tillämpning vid rättegången i hovrätt. 28 § Mot hovrätts beslut att meddela prövningstillstånd får talan ej föras. 29§ Bestämmelserna i 17 § äger motsvarande tiUämpning vid rättegången i högstadomstolen. Dennalag träder i kraft den , LagengäUer ej om talan väckts före ikraftträdandet. Lagom ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1) Härigenomförordnas, att i utsökningslagen (1877:31 s, 1) skall införas en ny paragraf,49 a §, av nedan angivna lydelse. Har i mål, som handlagts enligt lagen (1973:000) om rättegången itvistemål om mindre värden, hovrätten vägrat part prövningstiUstånd vid talanmot tingsrätts dom varigenom betalningsskyldighet ålagts, må domen verkställassåsom lagakraftägande utan hinder av talan mot hovrättens beslut, såvida ejhögsta domstolen annorledes förordnar. Dennalag träder i kraft , Lagom ändring i lagen (1929:145) om skiljemän Härigenomförordnas, att i lagen (1929:145) om skiljemän skall införas en ny paragraf, 3a §, av nedan angivna lydelse. /tvist mellan näringsidkare och konsument rörande vara eller tjänst somtillhandahållits för huvudsakligen enskilt bruk får före tvistens uppkomstträffat avtal att tvist skaU hänskjutas till skiljemän utan förbehåll om rättför parterna att klandra skiljedomen ej göras gällande, om tvisteföremåletsvärde ej är högre än som anges i 1 § lagen (1973:000) om rättegången itvistemål om mindre värden. Första stycket gäller ej om tvisten rör avtal mellanförsäkringsgivare och försäkringstagare och ej heller om annat följer avSveriges internationeUa förpliktelser. Denna lag träder i kraft den , Äldre laggäller i fråga om avtal som träffats före ikraftträdandet. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenomförordnas, all 19 § rättshjälpslagen (1972:429) skall ha nedan angivna lydelse. Bifallesansökan om allmän rättshjälp, fastställer rättshjälpsnämnden detför sökanden gäUande rnaximibeloppet. Kan sökanden ej själv eller genom någonsom i tjänsteställning eller annars lämnar honom bistånd behörigen liUvarata-gasin rätt, får rätlshjälpsnämnden på sökandens begäran förordna biträde. När biträde kan förordnas etdigt 20 kap. 19 §föräldrabalken, förordnas ej biträde enligt denna lag. Bifalles ansökan om allmän rättshjälp, faststäUerrättshjälpsnämnden det för sökanden gäUande maximibeloppet. Kan sökanden ej själv eller genom någon som itjänsteställning eller annars lämnar honom bistånd behörigen tillvarataga sinrätt, får rättshjälpsnämnden på sökandens begäran förordna bUräde. I angelägenhet, som kan antagas bli prövad enligt lagen(1973:000) om rättegången i tvistemål om mindre värden, får biträde förordnasendast om särskilda skäl föreligger med hänsyn till sökandens personliga förhållandeneller sakens beskaffenhet. När biträde kan förordnas enligt 20 kap. 19 §föräldrabalken, förordnas ej biträde enligt denna lag. Dennalaglräderi kraft den I januari 1974.Haransökanomrätlshjälpgjoris före ikraftlrädandei, gäller fortfarande äldrebestämmelser. ' Som nuvarande lydelse har upptagits den i prop. 1972:132 föreslagna lydelsen. Utdrag av protokoUet över justitieärenden. hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,,, Chefen för justiliedeparlemenlel, statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omreform av rättegången i mindre tvistemåloch anför, trädde i kraft den , Sedandess har många betydelsefulla reformer som rör rättegångsväsendet genomförts.Reglerna om rättegången i tvistemål har emellertid i stort sett lämnatsorubbade. har del visat sig all del föreligger ett starktreformbehov på detta område, särskilt beträffande mål om mindre värden. Fråganhurdeita behov skall kunna tillgodoses togs upp i en inomjusliliedepartementet utarbetad promemoria angående förenklat rättegångsförfarandei konsumenltvister m,m, (Ju 1971:9), Vid sammanträden i juni samma årdiskuterades innehållet i promemorian med företrädare för ett stort antalmyndigheter och organisationer, Mol denna bakgrund har inom justitiedepartementetupprättats en ny promemoria angående Rättegången i mindre tvistemål (Ds Ju1972:6). I promemorian finns förslag lill lag om rättegången i mindretvistemål. Förslaget torde få fogas till statsrådsprotokollet i detla ärendesom bilaga I. Efter remiss har yttranden över denna promemoria avgetisav , hovrätten över och , hovrätten för ÖvreNorrland, kommerskollegium, statskontoret, konsumentombudsmannen (KO), statenskonsumentråd, hyresnämnden för , domstolsväsendetsorganisationsnämnd (), i , iMalmöhus län, rätlshjälpsanslalt, köplagsul-redningen,kredilköpskommittén, generalklausulsulredningen, högsta domstolens (HD:s)ledamöter. Föreningen , Stockholmsläns landstings rättshjälpsnämnd, kommuns rätlshjälpsanslalt, Göteborgskommuns rätlshjälpsanslalt, i (LO), (), (), Sverigesakademikers centralorganisation (), ,, (), (), , , , , Sverigeshantverks- och industriorganisation (SHIO), ,hem och samhälle, ,Molororganisalionernas samarbelsdelegalion, Föreningen researrangörernassamarbetsorganisation, , bilindustri- ochbilgrossistförening, Sjösportens samarbelsdelegalion. Arbetsmarknadens försäkringsaktiebolag(), Kommunernas pensionsanslalt (KPA), (), Yttrandenhar överlämnats, av från , , länssödra, och tingsrätter, av hovrätten över och Blekingefrån , och Ystads tingsrätter, av hovrätten för , och tingsrätter, av kommerskollegium från ellflertal handelskammare och av SHIO från ochMålaremäslarnas riksförening i , 2 Nuvarande ordning för prövning avförmögenhetsrättsliga tvister Den normala formen för prövning av en förmögenhelsräilsligtvist är det i (RB) noggrant reglerade domslolsförfarandel, 1slort sett är domstolens sammansättning och rällegängsförfarandel detsamma ialla slags tvister. Endast i begränsad utsträckning finns särskilda domstolareller ett särskilt domstolsförfarande för vissa typer av mål som t,ex, arbetsdomstolenoch fastighetsdomstolarna. Förfarandet vid domstol är i huvudsak delsammaoavsett tvisteföremålels värde. Däremot är domslolsförfarandel mera summariskti mål av inkassokarakiär. Detta förfarande regleras i lagsökningslagen(1946:808), Eu domstolsförfarande leder till en för parterna bindande lösningav tvisten och ett domstolsavgörande kan verkställas enligt bestämmelserna iutsökningslag-sliflningen. Vid sidan av del renodlade domslolsförfarandel finnsför vissa praktiskt sett betydelsefulla typer av arrende- och hyrestvister ellsärskilt förfarande inför arrende- eller hyresnämnd. Förfarandet införarrende-eller hyresnämnd regleras i lagen (1970:998) om arrendenämnder ochhyresnämnder. Del är inle lika ingående reglerat som domslolsförfarandel. Ävenförfarandet inför hyres- eller arrendenämnd leder lill ell för parternabindande avgörande, om inte tvisten inom viss lid förs vidare lill domstol, Ivissa fall skall en tvist på grund av särskilt avtal härom mellan parternaavgöras av skiljemän. Skiljeförfarandet regleras i lagen (1929:145) om skUjemän,En skiljedom kan verkställas pä samma sätl som en domstols dom. Vid sidanav nu angivna förfaranden finns i fråga om vissa konsument-tvister ellreklamationsförfarande. Viktigast är på detta område den verksamhetsom bedrivs av . Förfarandet inför nämnden ärkostnadsfritt. Nämnden befattar sig endast med klagomål från konsumenter.Åtskilliga andra begränsningar finns. Personalen på nämndens kansli försöker iförekommande fall åstadkomma rättelse genom att kontakta den andra parten. Gårinle del, blir del nämndens sak att ta ställning till hur mellanhavandel skallregleras. Nämndens beslut är inle bindande ulan ulgör enbari en rekommendation.I stor utsträckning följs emellertid denna, särskilt av förelag som är anslutnatill branschorganisationer. har kansli endast iStockholm, Förmögenhetsrällsligatvister handläggs av allmän underrätt, oavsett tvisteföremålels värde. Deallmänna underrätterna utgörs av 104 tingsrätter. Av tingsrätterna har 17endast en ordinarie domare medan 40 har två och de övriga fler än två ordinariedomare. Vid sidan av och rådmän finns i de största tingsrätternachefsrådmän. Dömande funktioner utövas också av lingsfiskaler och, i begränsadomfattning, lingsnolarier. Tingsrättensdomar kan överklagas i hovrätt. Mot hovrättens dom kan talan fullföljas ihögsta domstolen (HD), För alt högsta domstolen skall pröva målet måste denförst ha lämnat prövningstillstånd, I princip skall högsta domstolen endastpröva mål som har prejudikaliniresse, Itvistemål i allmänhet, främst förmögenhetsrällsliga tvistemål, är tingsrättdomför med tre lagfarna domare. Ett kollegium av domare är emellertid intebehövligt för alla åtgärder, I stor utsträckning är tingsrätten domför med enlagfaren domare. Bestämmelserna om domförhet med ensamdomare hänger samman medreglerna om uppdelning av förfarandet i förberedelse och huvudförhandling.Tvistemål kan i viss utsträckning avgöras redan under förberedelsen.Tingsrätten är då domför med en domare. Detsamma gäller vid all annanhandläggning som inte sker vid huvudförhandling eller syn. När huvudförhandlinghålls i omedelbar anslutning lill ett förberedelsesammanlräde eller inom visskortare lid efler detta, är tingsrätten likaså domför med en lagfaren domare.Vid sidan av dessa allmänna domförhetsregler finns bestämmelser om särskildsammansättning i vissa mål. Som exempel kan nämnas alt tingsrätten, då denuppträder som fastighetsdomstol, skall beslå av två juristdomare, två lekmänoch en ledamot som är tekniker, 1 vissa mål ersätts teknikern med en lekman. 1948 trädde RB i kraft och ersatte därigenomrättegångsbalken lag. Lagändringen innebar en betydandemodernisering av rättegången. gällde i underrätt det s,k,munlligt-prolokollariska systemet. Del innebar an domen grundades inteomedelbart pä vad som förekom vid förhandlingen utan på de uppgifter därom somhade antecknats i protokollet. Nuvarande uppdelning av rättegången i enförberedande del och en huvudförhandling förekom inte. Handläggningen ägde rumvid ell eller flera sammanträden, då parterna hördes och bevisningen logs uppundan för undan. Uppskov med handläggningen förekom i betydande utsträckning.Ofta förekom i ell mål ett stort antal sammanträden. Sedan målet handlagtsfärdigt beslöt rätten dom på grundval av vad som fanns antecknat i protokolletfrån de olika sammanträdena. Den skisserade ordningen ersattes i RB med ell förfarandesom grundade sig på principerna om munilighel, omedelbarhet och koncentration.Man ville härigenom uppnå en snabbare handläggning och större tillförlitligheti avgörandena. Munllighelsprincipeninnebär all parterna skall framföra allt som de vill åberopa i målet muntligeninför rällen och inle i skrifter. Vidare innebär den alt domen skall grunda sigdirekt på vad parterna framför ulan någon förmedling av protokollet.Munllighelsprincipen gäller i och för sig i alla instanser. äremellertid undantagen i överräll betydande. Omedelbarhetsprincipen hängersamman med munllighelsprincipen. Den innebär att det material som domen skallgrundas på måste läggas fram direkt vid huvudförhandlingen, Omedelbarhelsprincipenfår i viss utsträckning sällas åsido. Del är exempelvis vanligt att hovrättnöjer sig med bandupptagning av viiinesutsaga vid underrätten i stället för atthöra vittnet på nytt. Koncentralionsprincipen, slutligen, innebär all ell målskall om möjligt slutföras vid en enda sammanhängande förhandling. Genom dennaprincip ville man få lill stånd en definitiv brytning med del dittillsvarandeuppskovssystemet. Den nya ordningen förutsätter att målet förbereds väl förehuvudförhandlingen. Därför infördes i RB bestämmelser om muntlig och skriftligförberedelse i tvistemål. Den som vill föra talan vid domstol har all lill rätlen gein en skriftlig ansökan om stämning av motparten, 1 stämningsansökningen skallkärande bl,a, ange sina yrkanden och vad han vill anföra lill slöd för sintalan samt uppge vilken bevisning han vill åberopa.