prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — ModeUtekniskt kan detta tolkas som att de under prognosperiodensnabbt expanderande områdena är mera "transportsnåla" än tidigare.Skillnaderna är dock mycket små. Främst som följd av en vikande efterfrågan på lägenheter inybyggda flerfamiljshus har antalet påbörjade lägenheter minskat varje åralltsedan 1968. Den totala igångsättningen uppgick tiU 97 400 lägenheter.Ramama för bostadsbyggandet ger utrymme för en igångsättning av 88000 lägenheter. Enligt be-döraningari beräknasigångsättningen uppgå till i genorasnitt 90 000lägenheter , varav 50 000 i flerfarailjshus. Till grand för dessaberäkningar ligger bl. a. antaganden ora' den förväntade hushållsbildningen,behovet av nya bostäder genom inrikes omflyttningar samt avgång av lägenhetertUl följd av att bostäder tas i anspråk för annat ändamål. DärtUl komraeruppskattningar av nybyggnadsbehovet av saneringsskäl särat behovet avspecialbostäder såsora ålderdorashem och studentbostäder. I tabell 7 redovisas hur raånga lägenheter i genorasnittsora beräknas påbörjas i flerfaraUjshus resp. sraåhus under åren 19711975resp. Dessa beräkningar ligger väl i linje med de bedömningar somgjordes i LU 70 om en volymraässig nedgång av bostadsinvesteringarna. Underperioden 19701975 väntas således investeringarna i Tabell2:7 Bostadsbyggande och bostadsinvesteringar 19701977 Igångsättning av flerfamiljshus, antal lägenheter i Igångsättningav småhus, antal lägenheter i Totaligångsättning, antal lägenheter i Bostadsinvesteringar, procentuell ärlig > Bostadsslyrdsen: PM . 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 49 bostäderrainska med i volyra , raedan rainskningstakten förutses bh någotlägre 19721977 bl. a. till följd av en ökad ombygg-nadsverksarahel. Somframgår av tabell 7 kan raan räkna med att andelen lägenheter i sraåhuskoraraer att fortsätia att öka. Detta verkar uppåldragande påinvesteringskostnaderna i bostäder eftersora det i genorasnitt är dyrare attbygga lägenheter i småhus än i flerfaraUjshus. Det torde dock vara rimligt attanta att produktionen av mindre och därraed bUligare sraåhus koraraer att ökai takt raed att allt fler hushåll efterfrågar enfamiljshus. Detbostadspolitiska målet om 1 milj. nybyggda lägenheter 1965 1974 torde komraaatt uppfyllas trots minskningen av bostadsbyggandet. Under perioden 19651972har ca 823 000 lägenheter färdigställts, vilket sålunda innebär att 177 000lägenheter behöver färdigställas och 1974 för att målsättningen skallInfrias. beräknas drygt 101 000 lägenheter bli inflyttningsklara,vilket betyder alt ca 76 000 lägenheter behöver färdigställas för attmålet skaU uppfyllas. Enligtnya kalkyler föratses bostadskonsurationen öka 19701975 ochmed 19721977. För alt realisera en ökning av bostadskonsurationenkrävs en viss tillväxt i den befintliga stocken av bosläder. Denna tUlväxt åsladkoraraesmed bosladsinveste-ringar. Dessutora måste avdrag göras för lägenheter somutgår ur beståndet. Av tillgänglig statistik framgår att en viss procentuellökning av bostadskonsumtionen ungefärligen kräver en lika stor ökning avbostads-kapitalstocken. Med de anlaganden omutvecklingen av bosladsinvesleringarna som redovisas i tabell 7 och med sammaanlaganden om avgången av lägenheter som gjordes i LU 70 kan tillväxten avbosladskapitalstocken grovt uppskattas till för perioden 19701975och för perioden 19721977. För perioden 19701975 råder sålundarelativt god överensstämmelse mellan utvecklingen av bostadskonsumtion ochkapitalstock, raedan kapitalstocken tillväxer långsammare 1972' 1977 änkonsumtionen. kan en sådan diskrepans råda exerapelvisgenora alt lediga lägenheter hyrs ut. På måste emellertidtillväxten av bostadskapitalstocken öka för att tUlgodose en fortsatt uppgångi bostadskonsurationen. Eftersominvesteringarna i bostäder beloppsmässigt är mycket små i förhållande tillkapitalstocken innebär en måttlig ökning av den senare krav på relativtkraftiga investeringsökningar. Det kan nämnas att en ökning av tillväxten avkapitalstocken 19721977 från till ökar raedoförändrade antaganden om avgången behovet av investeringar med . Detfinns sålunda skäl sora talar för en ökning av bosladsinvesleringarna raotslutet av perioden 19721977 dier något . 4 1973.1 saml. Dennasektor har ett ringa antal sysselsatta men spelar en betydligt större roll iinvesteringshänseende. I LU 70:s kalkyl föratsågs en inve-steringsöknmg med igenomsnitt 19701975, vilket innebar en avsaktning i förhåUande tiU19651970. Detta sammanhängde bl. a raed den relativt höga investeringsnivån iutgångsläget och den föratsedda nedgången i bostadsbyggandet. Hänsyn hadeockså tagils till de ökande kraven beträffande rening av avloppsvatten. Nyaberäkningar grundade på vallen- och avloppsinvesteringarnas samband medbostadsbyggandet samt bedömningar av miljövårdens krav på dessa investeringarhar gett tUl resultat att LU 70:s utvecklingstrend i stort sett fortfarandetorde gälla för 19701975. För perioden 19721977 förutses investeringama ökamed . Tilldenna sektor hör bank-, försäkrings- och uppdragsverksamhet, hotell ochrestauranger, biografer, teatrar, hushållstjänster ra. EnligtLU 70 skulle sektorn produklionsmässigt utvecklas i ungefär samma takt som BNP.Sektorproduklen i fasta priser beräknades öka under förstahälften av 70-talet. I linje raed utveckUngen väntades bank-,försäkrings- och uppdragsverksaraheten forlsälla att öka i relativt snabbtakt, medan sektorprodukten i hotell- och restaurangbranschen föratsågsutvecklas svagt. Räknat I tiraraar bedömdes sysselsättningen i sektom öka raed0,. Produktionen skulle således öka raed . Utvecklingenav produktion och sysselsättning 19701972 har medfört en nedrevidering avprognosen i LU 70. Under antagande ora ungefär samma produktiviielslillväxt(3,), beräknas i den nya kalkylen produktionen öka raed och sysselsättningenrainska 19701975. För perioden 19721977 väntas sektorproduktenöka medan sysselsättningen blir oförändrad. Denrekordhöga investeringsnivån 1970 och den kraftiga nedgången därefter gör attLU 70:s prognos för perioden 19701975 på en ökning med omräknat per årinte torde komma att uppfyllas. Investeringarna antas enligt nya beräkningarväxa 1970 1975 och 19721977. 3Några övergripande utvecklingsaspekter 3.1 Utrikeshandel och betalningsbalans Ikapitel 1 diskuterades dels utvecklingen av bytesbalansens saldo, dels avtotala importen resp. det krav på exportutveckling som kan uppställas utifråndessa två utgångspunkter. I föreliggande avsnitt skall bilden 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 51 avtransaktionerna med utiandet, framför allt av de exportprognoser som gjorts,konkretiseras ytterligare något varvid framställningen bygger på bilaga 2.i studie av varuexporten som utförts inom konjunkturmstitutet avserprognoserna fÖr flertalet varugrupper huvudsakligen den utländska efterfråganpå dessa varor. Utbudsfaktorerna har dock i viss mån beaktats. Efterfrågan hari princip beräknats i två etapper. I den första etappen har utlandets totalaefterfrågan för respektive varugrupp beslärats och i den andra har de andelarav denna efterfrågan sora riktar sig raot bedömts. För några sraärrevarugrupper kan eraellertid efterfrågan ur svensk synvinkel betraktas som såstor, att begränsningarna i stället står att finna på utbudssidan. I dessafall har därför prognoserna i släUet gjorts med utgångspunkt i denna. Integrationeni i allmänhet och förändrade relationer med EG i syrmerhetkan långsiktigt förväntas påverka länder-fördelningen i svensk export. Någotförsök att kvantifiera totalexportens länderfördelning har inte gjorts.Däreraot har integralionseffekterna beaktats i vissa av de varugruppsvisaberäkningarna, bl. a. för verkstads-produkter, papper och järn och stål. Detförefaller troligt att efter hand de svenska andelama i de ur-sprimgligaEG-ländemas iraport koraraer att öka något, medan däremot anddsminskningar kankomraa att inträffa gentemot , och möjligen ocksågenteraot "rest-EFTA-länderna" och en del länder sora helt kommer attstå utanför det tUl EG knutna frihan-delsområdet i . Det svenskafrihandelsavtalet kan medföra en allmänt expansiv effekt på handelsutbytet medde Sex. Å andra sidan försämras konkurrensläget för svensk exportindustri påde gamla EFTA-länderna. Osäkerhetenrörande det framtida internationella valutasystemet påverkar prognoserna förhandelns utveckling. Det är dock knappast meningsfullt att införa någraföratsättningar om framtida växelkursförändringar etc. Alhnänt sett kan mandock anta att en bestående oro på valutaområdet kommer att verka dämpande påutrikeshandelns expansion. Somframgått inledningsvis har prognosen för den totala varaexporten byggts uppgenom en aggregermg av varugruppsvisa prognoser. Sora typiska drag i denvaragrappsvisa utvecklingen kan bl. a. följande nämnas.För skogsindustrin förutses en gynnsam efterfrågeutveckling i utiandetsamtidigt som flera av viktigaste konkurrenter har att kärapa medutbudssvårigheter. Härigenom är det tänkbart att även i exportenkoramer att begränsas >Se Svensk ekonomi fram tUl 1977, SOU 1973: 21, bilaga 2. främstav otiUräcklig produktionskapacitet. Efterfrågan på svensk järnmalm påverkas bl.a. av den hårdnande konkurrensen från nya gruvor utoralands. Trots detta väntasden svenska exporten kunna hävda sig tämligen väl bl. a. genom ett ökat inslagav förädlade malmprodukter. Livsmedelsexporten kännetecknades 19701972 avexceptionellt stora ökningar främst beroende på mycket goda skördar. På längresikt torde ökningstakten bli betydligt måttiigare. Underperioden 19701972 företedde exporten av verkstadsprodukter förhållandevislåga ökningstal, vilket sararaanhängde med den internationellalågkonjunkturen. En viss nedrevidering har gjorts av prognosen för 19701975jämfört med LU 70:s bedömning. En trendmässigt gynnsam utveckling förverkstadsexporten torde emellertid bestå även framgent. Fartygsexporten harbedörats öka snabbare . Exporten av kemiska och andra färdigvarorkännetecknas av en jämn och hög tillväxttakt. Sammantaget innebär de nyakalkylerna för exportvolymens utveckling 19701975 en något lägre årligtillväxttakt än Tabell 3:1 varuexport 19701977 -3,1 -0,5 Kemiska och andra varor Summa rå- och färdigvaror -3,0 -7,5 1 Summerat över varugrupper. 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 53 iLU 70:s prognos, dvs. att jämföra med 7,5 %>. Nedjusteringen avökningstakten kan hänföras till färdigvaruområdet, medan råvaruexportenbedömts stiga i samma takt som enligt LU 70:s bedöraning. Exportprognosen för19721977 företer en genomsnittiig årlig tillväxt på . svarar färdigvarorna för en snabbare tUlväxt än råvarorna.Exportprognoserna sammanfattas i tabeU 1. Somframgår av konjunkturinstitutels beräkningar i bilaga 2 kan för perioden19721977 den utiändska efterfrågan på svenska exportvaror väntas medge enfaktisk exportökning sora överstiger det i kapitel 1 ovan beräknadeexportlaavet. a. raed hänsyn till kapacitetsskäl och den osäkerhet sora fåranses råda angående den inheraska efterfrågans struklurutveckling underperloden torde det dock vara tveksamt om exportmöjligheterna kan utnyttjas ihögre grad än som här förutsatts. Det kan tillfogas att dessa exportprognoserligger väl i linje med de planer som kommer till uttryck i den av lUI utfördaindustrienkäten och som redovisas närmare i bilaga 31, särskilt avsnitt 2 och3. E.xportenav tjänster, uppgick i löpande priser lUl 7 100 railj. kr., vUket utgjordeca av totalexportens värde. En intressant tendens vad gällertjänsteexporten är den kraftiga expansionen av tjänster sora t. ex.varuhandelsprovisioner, entreprenadarbeten och teknisk uppdragsverksarahet. Transportsektorn,där särskUt sjötransportema intar en dominerande ställning, är den viktigastetjänstesektorn. Här förutses för tiden en fortsatt relativt välhävdad utveckling karakteriserad av allt större fartygsenheter och nya formerför samsegling inom den transoceana containertrafiken. I sammanhanget kan ocksåframhållas den växande närtrafiken med passagerar- och lastfärjor. För totalatjänsteexporten förutses en ökning priser raed i genomsnitt 4,19701975 och 19721977. Dentotala varuiraporten som steg med i genomsnitt ivolyra ökade i stort sett inte aUs 19701972. För prognosperioden som helhetgäller att med de högre ökningstakter för bl. a. privat konsumtion efter 1972som redovisats i kapitel 1 ovan också importen förväntas accelerera. Blandtypiska utvecklingsdrag kan nämnas en neddragning av industrinsinvesleringsulveckling som gjorts jämfört med LU 70 och som får klara effekterpå maskinimporten. Vidare förutses som en följd av raffinaderiutbyggnadenunder prognosperioden en kraftig neddragning av importökningstakten förraffinerade oljeprodukter motsvarad av en ökad råoljeimporl. 1Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga 3. TabeU3: 2 import 19701977 priser 1 Jordbruk, fiske -1,9 6 Dryckesvaru- och tobaksindustri 7 Textil- och beklädnadsindustri 8 Trä-, massa- och pappersindustri 12 Petroleum- och kolindustri 13 Jord- och stenindustri 14 Järn-, stål- och metallverk 15 Verkstadsindustri exkl. varv 18 El-, gas- och vattenverk 21 Transport och kommunikation 23 Övriga privata tjänster 'Förändringstalen för periodema 19701975 och 19721977ärpåsektomivå beräknadepå import inkl. tullar. ten liksom f. ö, exporten av textU- och beklädnadsvaror väntas uppta enstraktureUt stigande andd av produktionsvärdet. Mer allmänt består intrycketatt den pågående strukturomvandlingen, med ökande andelar i totalproduktionenför verkstadsindustri och kemisk Industri och med relativt minskande omfattningför branscher sora textil-, beklädnads- och livsmedelsindustri, haruppdragande effekter på hnpor-ten; i det förra hänseendet genom komplementäriraport i förra av insats- och investeringsvaror, i det senare fallet på grundav att varor producerade i ersätts med importerade. Det finnsemellertid även tendenser som verkar i riktnmg mot ett lägre importberoendeunder prognosperioden, som t. ex. den kraftiga utbyggnaden avvarvs- och petroleumindustrin. Resultaten av iraportberäkning-arna framgår avtabell 2. Tjänsteunportenuppgick i löpande priser till 7 100 milj. kr., vUket var av totalaunportvärdet. Den domineras av svenska 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 55 Tabell 3: 3 Betalningsbalansen 19701977 1970 1972 1975 1977 41 330 38 812 57 300 53 700 68 600 62 800 -1486 -1 101 2 838 -2 040 - 267 3 213 -2 698 3 800 -3 200 -1200 3 800 -4 200 -1 500 Export av varor, fob Import av varor, cif Transport- och kommunikations-tiänster, netto Turism ochliknande, netto Övriga varor och tiänster, netto och tjänster - 955 2 511 3 000 3 900 u-hjälpslån, netto - 793 -1453 -3 000 -3 900 Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar inkl u-hjälpslän 1748 1058 O O Kapitalbalans exkl. u-hjälpslån 1439 1187 Tilldelning av SDR 196 178 Bankernas utlandsställning 618 2 929 Anm. Ovanslående betalningsbalans ansluter sig till deprinciper som används i nationalräkenskapernas statistik överutrikeshandelstransaktionerna. En alternativ redovisning, som ansluter sig lillriksbankens betalningsbalansstatistik över tiänste-Iransaktionerna, återfinns iSvensk ekonomi fram tiU 1977, SOU 1973: 21, bilaga 2. turisters utgifter utomlands. Under konjunkturnedgången19701972 då den privata konsumtionen i övrigt stagnerade fortsatteutiandsturis-raen att öka kraftigt. I de reviderade kalkylerna har antagits enökning i lurislulgiftemas volym 19701975 och ännu något högreåren därefter. Den sektor sora eraellertid förutses få den kraftigastevolymökningen, under de båda perioderna, är övriga privatatjänster, särskilt internationell administration och distribution och, liksorapä exporlsidan, entreprenadverksarahet. En kraftig ökning kan slutligen ävenförutses för kostnader i saraband raed utrikes transporter. För totalatjänsteiraporten förutses en ökning priser med i genomsnitt 7,19701975 och 1972 1977. Bytesbalans för varor och tjänster och transfereringar Transfereringsneltots underskott, vilket är den faktor somfrämst medför krav på överskott I sumraan av varu- och tjänstetransaktionerna,påverkas i hög grad av utvecklingen av u-landsbiståndet. I våra kalkyler harvi uppskattat att de faktiska utbetalningarna av biståndsraedel inkl. krediteri löpande priser skulle öka från 800 milj. kr 1972 tiU 2 000 milj. kr. 1975 och 2 550 railj. Det fåreradlertid uppmärksammas att dessa utbetalningar i relativt hög grad koraraeratt användas för inköp av svenska exportvaror även i de fall biståndet inte ärs. "bundet" bistånd. För transfereringsnettots underskott spelar även vissaandra faktorer såsora nettot av räntor, löner och utdelningar samt nettot avförsäkringspremier och försäkringsutfall en viktig roll under prognosperioden.Förändringen i nettot av samtliga dessa betalningsströmmar väntas underprognosperioden gå I en för den svenska betalningsbalansen negaliv riktning. Somfraragår av tabell 3 innebär prognosema för de poster som kommenterats någotovan att bytesbalansen för varor och tjänster (mätt i löpande priser) skullebehöva gå från ett överskott på ca 1972 till ett överskott på 3mUjarder 1975 och 3,9 railjarder 1977 för att möta de ökande underskotlen itransfereringsbalansen. Målsättningen att bytesbalansen för varor, tjänsteroch transfereringar (som visade ett överskott med ca 1 000 milj. kr 1972) skuUevara i balans 1975 och 1977 skuhe därmed kunna bli uppfylld. 3.2 Den finansiella utvecklingen De reala kalkylerna i LU 70 kompletterades med enfinansiell analys rörande inkomstbildning, sparande och kreditgivning. De tvågångna åren har på den fmansieUa sektorn uppvisat förändringar som motiveraren något mer Ingående behandling. Olika studier och förnyade beräkningar harsålunda genomförts och de presenteras i bilaga 6.i Här komraer företrädesvisatt återges vissa resultat avseende inkorast-bildning, finansiellt sparande ochkreditgivning. I andra sammanhang bl. a. i kapitel 4 komraer att refererastiU vissa övriga frågor sora behandlas i bUagan. Med hänsyn lillöverskådlighelen koramer redovisningen av den finansiella utvecklingen attavse endast perioden 1977. Beräkningarnai detla avsnitt har som utgångspunkt de resultat sora framkorarait genom dereala kalkylerna. För att dessa skall kunna överföras tUl finansiella terraermåste vissa prisanlaganden göras. Redan här skall näranas den förutsättning somvalls för löneutveckling och BNP då den är central för alla beräkningar. Föratt få sarastäraraighet med riksrevisionsverkels beräkningar över inkorast- ochskalleutveckling har där använda förutsättningar fått gälla över lag. Deinnebär att de anställdas löner schablonraässigt antas stiga raed 7 %per år. TUlsararaans raed antaganden för övriga sektorer rörande ' I denna bilaga till SOU 1973: 21 ingår tre olikaavsnitt. Det första behandlar inkomstbildning, finansieUt sparande samtkreditmarknaden. I det andra belyses olika faktorers inverkan på kommunernasfinansiella situation, i det Iredje sammanfattas vissa resultat frän olikaundersökningar inom rörande privat konsumtion ochsparande. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 57 inkoraster och priser torde detta motsvara en nominellökning av BNP om 8 tUl . Då de reala kalkylema för 19721977 angeren BNP-tillväxt om årUgen skulle den förutsatta prisstegringen förBNP således vara . Inkomstbildning och finansiellt sparande I tabell 4 visas den förändring i disponibla inkomstersora förutsätts ske 19721977 för ohka sektorer inom samhällsekonomin. De antagandenrörande olika inkomst- och transfereringsposter som ger dessa resultat är ihuvudsak följande. (har nämnts den genoragående förutsättningen om enBNP-ökning om .) För statens dd fömtsätts såväl de direkta som Indirektaskatteskalorna bli oförändrade. Uppbörden av direkta skatter beräknas underdessa förhållanden öka en ökningstakt som ligger väsentiigtöver den () som gäUde 19671972. SkUlnaden hänger bl. a. samman med attsjuk- och arbetslöshetsersättningarna görs beskattningsbara fr. o. ra. 1974.Det låga ökningstalet för jämförelseperioden förklaras i hög grad av denskattereform sora trädde i kraft vid ingången av 1971. För övrigainkorastkällor förutses en tUlväxt ora 19721977. I fråga om transfereringar tUl andra sektorer bör frärastnämnas effekterna av de reforraer sora /1974 träder i kraftinom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringamas oraråde. Dessa för upp bidragen tiUsocialförsäkringssektom till en årlig ökning om . Till hushållssektornskulle de utgående statliga bidragen växa Tabell 3:4 Inkomstbildning och finansiellt sparande inomoffentlig sektor 19721977 Löpande priser 1972, milj. kr 1977, milj. kr 1972-1977. - 2 600 700 1972, milj. kr 1977, milj. kr 1972-1977, % 1972. milj. kr 1977, milj. kr 1972-1977, % 10 000 14 500 1 För denna sektor upptas under "Skatteintäkter"influtna avgifter och under "Övriga inkomster" bidrag frän stat ochkommun "samt ränteinkomster. Den största posten bland de statUga transfereringama är de som utgår tillkomraunerna. Dessa beräknas 19721977 stiga med 10 %> . Därvid harbeaktats den ytterligare öknmg av kommunemas Inkomster om drygt 350 mUj. krsom följer av vid riksdag framlagt förslag till oraläggning avskatteutjäraningssysteraet. Vad beträffar kommunerna bygger beräkningarna påett antagande ora att kommunalskatten höjs med fr. o. m. 1974.Medelutdebiteringen skulle därmed bli 1977. Skatteinkomsterna beräknasunder dessa förhållanden öka . Kommunemas övriga inkoraster liksom statsbidragen som förut berörts skulle stiga med . Debidrag koramunerna betalar tUl hushåll, försäkringssektorn och andra områdenföratses utvecklas ungefär i takt med de berörda inkomsterna varför tUlväxtenav de disponibla Inkomsterna kan skattas till . Socialförsäkringssektorntillgodoräknas höjda inbetalningar genom att ATP-avgiften antas korama atthöjas raed 1/såväl 1975 sora 1976 för att uppgå tiU de tvåsista prognosåren. Reforraerna i fråga om sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarnamedför en ökad arbetsgivaravgift om totalt . Flärifrånskall dock dragas en sänkning av ATP-uttaget om en halv procentenhet.I avgifter skuUe därigenom influtna medel stiga . Statsbidrag ochränteinkomster skulle Öka snabbare (14 resp. ). Mot detta står enförutsedd ökning () av bidragen tUl hushållen och kvar skulle bli enårlig ökning av disponibla medel . Ävende anspråk på finansiella resurser som koramer att ställas genora dekonsumtions- och investeringsökningar som för stat och kommun intagits i dereala kalkylerna återges omräknade till löpande priser i tabell 4. Skillnadenmellan medelsefterfrågan för dessa ändamål och de disponibla inkomsterna utgörett finansiellt sparande; ett plussaldo anger ett minskat behov av extemupplåning eller en ökning av utlåningsmöjligheterna medan det omvändaförhållandet betecknas genom ett rainussaldo. Soraframgår av tabellen skulle statens fuaansidla sparande förstärkas frara till1977 raed något . skulle kommunernas behov avexterna medel öka med ungefär samma belopp. TUlsammans för stat och koraraunskulle sålunda anspråken på kreditraarknaden bli desamraa 1977 som 1972 eUerca . Inom socialförsäkringssektom skulle det fmansieUasparandet växa raed till 1977. Netto räknatinnebär detia att den saramanlagda offentiiga sektorns roll förkapitalbildningen stärks. DenfinansieUa utvecklingen för hushållen skall koraraenteras i anslutning tillnedanstående tablå. I denna belyses utvecklingen av hushållens faktorinkomslerinkl. och exkl. arbetsgivaravgifter sedan slutet Bil.3 Avstämning och framskrivning av LU 70 59 En fortgående höjning av faktorinkorastema inkl. arbetsgivaravgiftersedda i relation till BNP har kunnat registreras. För 197" antas enoförändrad andel jämfört med 19701972. Då eraellertid lågkonjunkturen dessaår syns ha fört upp siffran ovanligt mycket bedöras antagandel för 1977innebära en viss fortsatt höjning av faktorandelen ora raan jämför raed detsannolika genorasnittiiga läge som kan komraa att råda for exerapelvis19701974. Den långsiktiga nedgången av faklorinkomstens andel exkl.arbetsgivaravgifter antas beslå, och raed hänsyn till företagens vinstiäge19701972 synes det ganska troligt atf de höjda avgiftema fram liU 1977 heltkommer att belasta hushållens inkomstandel. Faktorinkomster i procent av