prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — 3 Allmänarbetsgivaravgift, bevillning 4 515 000 000 4 Tullar och acciser: a Tullmedel, bevillning 895 000 000 b Mervärdeskatt, bevillning 14 000 000 000 c Särskilda varuskatter, bevillning 336 000 000 d Omsättningsskatt på motor fordon, bevillning 520 000 000 e Tobaksskatt, bevillning 1 827 000 000 f Rusdrycksförsäljningsmedel av partihandelsbolag, bevill ning 40 000 000 g Rusdrycksförsäljningsmedel av detaljhandelsbolag, bevill ning 51000 000 h Skatt på sprit, bevillning 2 200 000 000 i Skatt på vin, bevillning 390 000 000 j Skatt på malt- och läske drycker, bevillning 649 000 000 k Energiskatt, bevillning 1155 000 000 1 Särskild skatt på motorbräns len, bevillning 781 000 000 mSkatt på annonser och reklam bevillning 91 000 000 nSkatt på spel, bevillning 50 000 000 22 985 000 000 53 065 700000 Bilaga 1 Finansplanen.Bd. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 11 Uppbörd i statens verksamhet: 1 Expeditionsavgifter 79 150 000 2 Bidrag tiU kostnaderför poUs-, domstols- och uppbördsväsendet m.m. 75 600 000 3 Vattendomstolsavgifter 1 000 000 4 Inkomstervid krimmalvården 3 600 000 5 Bidrag tillriksförsäkringsverket och försäkringsrådet 14 000 000 6 Inkomster vid denstatUga läkemedelskontrollen 9 850 000 7 Inkomster vid statensrättskemiska laboratorium 1 713 000 8 Inkomster vidkarolinska sjukhuset 192 000 000 9 Inkomster vid statensvärdanstalter för alkohol-missbrukare 400 000 10 Inkomster underanslaget kostnader för viss utbildning av handikappade 11 Inkomster vid arbetarskyddsstyrelsen 12 Inkomsterav arbetsgivaravgifter till arbetarskydds-styrelsens och yrkesinspektionens verksamhet 13 Inkomster vid statens vägverk, att tillförasautomobilskattemedlen 14 Inkomster vidstatens trafiksäkerhetsverk, att tillföras automobilskattemedlen 16 Avgifter förregistrering av motorfordon 21 Fartygsinspektionsavgifter m. m. 22 Inkomstervid meteorologiska och hydrologiskainstitut 23 Inkomster vid statensgeotekniska institut 24 Ersättning för visstvärderingsförfarande 26 Inkomst av myntningm. 28 Bidrag för revisionav sparbankerna 31 Avgifter för granskning av biograffUm 33 Avgifterför särskild prövning och fyllnadsprövning inom skolväsendet 34 Inkomster vid statensmaskinprovningar 36 Inkomster vid statensjordbruksnämnd 37 Inkomster vid statenscentrala frökontroUanstalt 38 Avgifterför växtskyddsinspektion m. m. 39 Inkomster vid statenslantbrukskemiska laboratorium Specifikation av inkomsterna pådriftbudgeten 41 Inkomster vid statenslivsmedelsverk 42 Inkomstervid statens veterinärmedicinska anstalt 43 Avgifter för statskontroUav krigsmaterieltill-verkningen 44 Inkomsterav statens gruvegendom 45 Inkomster vid patent- ochregistreringsväsendet 46 Avgifter för registreringi förenings- m. fl. 49 Inkomstervid statens planverk 50 Inkomster vid Sverigesgeologiska undersökning 51 Inkomstav justering och ädelmetallkontroll 52 Tillsyn av atomenergianläggningarm. 53 Ersättningför vissa komplementkostnader vid vissa myndigheter m. m. 777 Diverse inkomster: B Inkomster av statens kapitalfonder 7 Statens affärsverksfonder: III Statens allmänna fastighetsfond: V Statens utlåningsfonder: 6 Statenslånefond för den mindre skeppsfarten 1 269 585 000 55 052 285 000 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Specifikation av inkomstema på driftbudgeten 7 Statenslånefond för universitetsstudier 12 Statens sekundärlånefond för jordbrukare 13 Fonden för supplementär jordbrukskredit 18 Lånefonden tillfrämjande av beredning och avsättningav fisk m, m. 20 Statens hantverks- och industrilånefond 21 Lånefonden förbostadsförsörjning för mindre bemedlade,bamrika familjer 22 Lånefonden för främjande av bostadsbyggandepå landsbygden 24 Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder 25 Lånefonden förmaskinanskaffning inom byggnadsindustrin 26 Lånefonden för kommunala markförvärv 27 Lånefonden för allmänna samlingslokaler VI Fonden förlåneunderstöd: VII Fonden förstatens aktier VIII Fonden för beredskapslagring 6 Pensionsfondenför vissa verk 1 Fonden förkreditgivning till utiandet 1 660 000 000 1 746 289 000 3 478 494 000 58 530 779 000 1 973 7205 01 Preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater /74 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investcringsstater Preliminärt förslag till investeringsplan för budgetåret1973/74 F. Statens vattenfallsverks fond Fonden för förlag till statsverket Vill.Fonden för beredskapslagring IX. A, Statens vägverks förrådsfond C, Fonden för D, Statens datamaskiofond F, Förrådsfonden för ekonomiskförsvarsberedskap Avgårkapitalåterbetalning: Avsättning till fonden för oreglerade kapitalmedelsförlusterÖvrig kapitalåterbetalning 28 898 000 22 300 000 50 199000 -2 000 000 892 999 000 2 809 070 000 -9 501 000 -1 062 000 Summa 4 681 532 000 1 000000 28 632 000 1 1973.1 sarnl. Summa 4 651 900 000 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen PRELIMINÄRTFÖRSLAG TILL INVESTERINGSSTATER FÖR BUDGETÅRET 1973/74 anläggningar m. m. Teleanläggningar m. m. Teleanläggningar m. m. -22 300 000 Investeringsanslag: Teleanläggningar m. m.Rundradioanläggningar 803 600 000 39 700 000 C. statensjärnvägars fond inomfonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen PRELIMINÄRTFORSLAG TILL INVESTERINGSSTATER FÖR BUDGETÅRET 1973/74 I.Statens afi'ärsverksfonder 28 898 000 47 100 000 anläggningar m. m. Teleanläggningar m, m. Teleanläggningar m. m. Teleanläggningar m. m. -22 300 000 Avskrivningsmedel från riksstaten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndig Avskrivningsmedel från riksstaten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndig Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Förslag till investeringsplan ochinvesteringsstater 40 000 000 64 000 000 F. Förrådsfonden för ekonomisk försvarsberedskap Summa investeringsbe-myndiganden för diverse kapitalfonder inomfonden övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 981 074 000 1 800 174 000 153 866 000 4 681 532 000 7 616 646 000 Summa investeringsanslag 7 616 646 000 7 616 646 000 utvecklingen m. m. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Bil.5 Statsfinansiella utvecklingen « ro m oo Ui m Ui oo r* m o 00 \0 Tf H 00 lOO O O O r lo w »n omm -1 CN '(t ten fn t o t-- rj r- Ui V) Tt -1 o vo m TT ON -H in f lo m t 00 to C/l r. H S 1973. «J 60 O) -O « M,..-a S u -a BO 1» .2 M.- 3 t: h.t; . -a t; x> -c - <" I .EI s 2 a a Bilaga 1 Finansplanen. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Statsbudgetensrealekonomiska utveckling /681973/74 Beloppen avrundade tUl närmaste 10-tal milj. kr.Löpande priser. 1972/73 Riksstat Till hushåU inkl, social- övriga utgifter (inkl. rörliga Statsskulden underbudgetåren 1962/631971/72 Milj. kr. stitutioner och fonder m. ra -f 1 813 -f 2 711 Aäiis/ört, Den internationellaekonomiska utvecklingen 1 Konjunkturutveckling och ekonomisk politik i Sverige1972 7 Denekonomiska politiken 1973 12 Politikensmål och förutsättningar 12 Totalbudgetens inkomstersamt investeringsplan 46 Beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling 51 Beräkning av dispositionenav rörliga krediter 54 Beräkning av totalbudgeten 55 Bilaga1: Preliminär nationalbudget för Bilaga3: Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för /74 Bilaga4: Preliminärt förslag till investeringsplan och investeringsstater för /74 Bilaga 5: Vissa tabellerrörande den statsfinansiella utvecklingen m.m. Tab. 1 Totalbndgetensutveckling 1964J651973174 Tab. 2 Statsbudgetensrealekonomiska utveckling /681973174 Tab. 3 Statsskulden underbudgetåren 19621631971172 Bilaga 2 till statsverkspropositionen 1973 Prop. För flera huvudtitlar gemensammafrågor utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Maj:t Konungen istatsrädet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , , . Vissa för flera huvudtitlar gemensammafrågor anmäls av statsrådet beträffande punkterna 16 och av chefen förfinansdepartementet, statsrådet , beträffande punkten 7. Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. Lönema för flertalet statstjänstemän ochvissa andra tjänstemän i offentlig verksamhet bestäms genom förhandlingarmellan och de statsanställdas huvudorganisationer. träffade avtalsverketsamt () och Tjänstemännens centralorganisationsstatstjänstemannasektion (TCO-S) avtal om löner 19711973 för statstjänstemänm.fl, (197173). I 197173 ingår bl.a. allmänt avlöningsavtal förstatliga och vissa andra tjänstemän (AST), allmänt tjänsteförtecknings-avtal(ATF), tjänsteförteckningsavtal för kyrkliga tjänster (TFK) ochtjänsteförteckningsavtal för undervisningsområdet (TFU), F. n. tillämpas delönevillkor som framgår av AST samt senare träffade ändrings-och tilläggsavtal. Avtalen gäller t, o, m, , För vissa statligt anställda läkare ärförmånerna bestämda genom avtal mellan avtalsverket och läkarförbund.Den samordning som behövs mellan stat och kommun i läkarförhandlingama skergenom statens och kommunemas samarbetsnämnd i lönefrågor, F, n. tillämpas fördenna personal de lönevillkor som följer av avtal 1973:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 2 omallmänna bestämmelser för vissa statliga och icke-statliga läkare m. fl. (ABL)med de ändringar som framgår av avtal om anställningsvillkor 19711973 för vissa statliga och icke-statligaläkare m. fl. samt senare träffade ändrings- och tilläggsavtal. 1972: 1 (bil. 2 s. 1416) amnäldejag att flertalet arbetare i statens tjänst /72 förts övertill tjänstemannaanställning. Enligt kungörelsen (1971: 940) omtjänstemannaanställning för arbetstagare hos staten skall med vissa undantagarbetstagare hos staten fr. o. m. anställas som tjänsteman.För vissa tjänstemän, huvudsakligen sådana som tidigare haftarbetaranställning vid postverket, , statens jämvägar, statensvattenfallsverk, förenade fabrOcsverkensamt myndigheter inom försvaret, sjukhuset, statens vägverk,och , är avlöningsförmånerna bestämdagenom avlöningsavtal för statliga tjänstemän med R-tjänster (AST-R). Huvudgrunderna för den statligapersonalpensioneringen återfinns i statens allmänna tjänstepensionsreglemente(1959: 287) SFR under det att i statens pensionslöneförordning (1959: 286)meddelas bestämmelser om den pensionslön som ligger till grund förpensioneringen. Enligt 15 § SPR skall bruttobeloppet av beviljad egenpensioneller familjepension förändras i den mån Kungl. Maj:t och beslutar omdet. Denna bestämmelse motsvarar vad som i tidigare pensionsanordningar gälldebeträffande rörligt tUlägg. Det har vid pensionsreglementets utfärdandeförutsatts att förändringar av pensioner som beviljats enligt reglementetskall fastställas i samma ordning som gäller beträffande fastställande avlönema. Enligt 197173 höjs den 1 januari1973 månadslönen i löneklasserna och därutöver med 76 kr.Löneklassanknutna tillägg höjs i motsvarande grad som lönen i resp. löneklass.Ett belopp motsvarande av lönesumma anslås för ytterligareåtgärder att fördelas efter förhandlingar mellan partema. Beloppet skall väsentligen utnyttjas för B-listeåtgärder. I20 § 197173 har tagits in en "löneutvecklingsgaranti". Förhandlingarenligt 197173 skall föras under fredsplikt. Enligt avtalet mellanavtalsverket och om anställningsvillkor 19711973 förvissa statliga och icke-statliga läkare m, fl, (läkaravtalet) höjslöneplanslöner och löneklassanknutna förmåner för på samma sätt somskett i 197173, Tjänstemän som har sina löner bestämdaenligt AST-R har enligt gällande avtal i huvudsak samma löneförmåner somtjänstemän med förmåner enligt AST, Vad gäller pensionerna var partemaöverens om att avtalsverket skulle hemställa hos Kungl, Maj:t om ändring avvissa pensionsbestämmelser 1973:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 3 m,m. De begärda ändringarna innebär bl. a. att hel egenpensions bruttobelopp förmånad höjs med . fr. o. m. . lönedelegation har påriksdagens vägnar godkänt de överenskomna lönehöjningarna enligt 197173och läkaravtalet samt gmnderna för höjning av brattopensionsbeloppet. Kungl.Maj:t har godkänt 197173 och läkaravtalet samt beslutat om de ändringar iutgående pension för som avtalsverket hemställt om. TUl grund förberäkningen av anslagsmedlen till avlöningar och tUl pensioner under nästa budgetår har lagtsde löne- och pensionsbelopp som enligt här angivna avtal gäller fr. o. m. den 1januari 1973. Jag hemställer att Kungl, Maj:t beslutardelge vad jag nu har anfört. Lönegradsplacering för vissa tjänster m. m. I ATF har parterna med avtalsverket å enasamt SF och TCO-S å andra sidan kommit överens om lönegradsplacering ochavlöningsförstärkning för tjänst. Enligt avtalet skall en gång ske enöversyn av anställningsvillkoren för tjänstemän vid varje myndighet. Vid dennaöversyn får anställningsvillkoren för tjänsterna ändras om vissa i avtaletpreciserade villkor är uppfyllda. Ändring av anställningsvillkoren för tjänstunder avtalsperioden får i övrigt ske vid bl, a. större organisationsförändring.Vid inrättande av ny myndighet, större organisationsförändring eller årligöversyn skall personalorganisationerna beredas tillfälle till förhandling omanställningsvillkoren, I andra fall prövas frågan om anställningsvillkoren förnyinrättad tjänst av arbetsgivaren. kan dock alltidpåkalla förhandling i dessa fall. Sådan förhandling förs mellan arbetsgivarenoch berörd huvudorganisation, om inte parterna kommit överens om aimat.Förhandlingarna förs imder fredsplikt. Enligt särskilda föreskrifter somavtalsverket meddelat utövas arbetsgivarens befogenhet i fråga omlönegradsplacering och avlöningsförstärkning i stor utsträckning av denmyndighet som får inrätta tjänsten. Påkallar personalorganisation förhandlingmed anledning av myndighetens beslut bestämmer avtalsverket i varje särskiltfall om förhandling får föras av annan myndighet än avtalsverket. Enligt TFU och TFK gäller i huvudsakmotsvarande regler när ny tjänst skall inrättas. Den årliga översynen i ATFmotsvaras dock i TFU och TFK av en översyn en gång , ominte partema kommer överens om annat. I tjänsteförteckningsavtal den 12 juli1969 för statliga läkare m, fl, (TFL) med de ändringar som framgår av avtal den30 om anställningsvillkor 197173 för vissa statliga ochicke-statliga läkare m, fl. samt senare träffade ändringsavtal har parternakommit överens om att, om tjänst nyinrättas eller direkt berörs av ändradförvaltnings- Prop.1973:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 4 organisation,förhandling skall tas upp om anställningsvillkoren för tjänsten på partsbegäran. Sådan förhandling förs under fredsplikt. Lönegradsplaceringen av de tjänster somKungl. Maj:t föreslår till inrättande har skett enligt de regler förlönegradsplacering av tjänster som gäller enligt avtalen. Även när det gällertjänster som kan inrättas utan medverkan men för vilka Kungl, Maj:tberäknar medel under de olika huvudtitlarna har anslagsberäkningen skett medutgångspunkt i lönegradsplacering enligt gällande regler. Jag hemställer att Kungl. Maj:t beslutardelge vad jag nu har anfört. 3.Ersättning vid olycksfall i arbetet m. m. och de statsanställdashuvudorganisationer har träffat principavtal om vissa frågor rörandearbetsmiljön och anställningstryggheten m, m. (trygghetsavtal) ochkompletterande avtal av formell irmebörd. Avtalen gäller fr. o, m. den 1januari 1973. Genom avtalen har tjänstemän inom avtalsverketsförhandlingsområde bl. a. fått rätt tillersättning vid olycksfall i arbetet. I vissa fall kan entledigad tjänstemanfå avgångsbidrag eller årlig ersättning. har godkänts avriksdagens lönedelegation och av Kungl. Personskadeersättning enligt avtalenskall tillsammans med eventuell ersättning från annat håll anses utgörafull kompensation för såväl ekonomisk som ideell skada. Ersättning skall utgåäven om skadeståndsskyldighet enligtskadeståndsrättsliga regler inte föreligger. För förlorad arbetsinkomstlämnas ersättning för nettoförlusten. Vid invaliditet utgår ersättningen iprincip som livränta. Vidare lämnas ersättning bl. a. för sveda och värk samtför lyte och men. Blir en övertalig tjänsteman med vissanställningstid entledigad utan att erbjudas annan offentlig anställning somhan skäligen bort kimna godta, kan han få avgångsbidrag i form av ettengångsbelopp. Äldre tjänsteman kan i stället för engångsbelopp tillerkäimasårlig ersättning beräknad med utgångspunkt i den ålderspension som han skulle hafått, om han hade ägt avgå med sådan pension när anställningen upphörde. Hänsynskall dock tas till den arbetsinkomst tjänstemannen får eller bort kuima fåefter det han lämnat sin anställning. Frågor om ersättning på grand av avtalenhandläggs av en särskild nämnd, trygghetsnämnden. Den har tillsatts av Kungl,Maj:t på avtalsparternas begäran och består av ordförande och sex andraledamöter. Tre av ledamötema tillsätts efter förslag från de statsanställdashuvudorganisationer. Nämnden får anlita expertis. Den personal som behövstillhandahålls nämnden genom avtalsverket. Tvist om tolkning eller tillämpning avreglerna skall hänskjutas till en särskild skiljenämnd, som på avtalspartemasbegäran har inrättats av Prop.1973:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 5 Kungl.Maj;t. Kostnaderna för personskadeersättning ochför årlig ersättning åt övertalig personal bör betalas av medel , m. De kostnader som uppkommer för avgångsbidragbör utgå av de medel som användes för att betala tjänstemannens avlöning omedelbartföre avgången. Kostnadema för ersättning tilltrygghetsnämndens och skiljenämndens ledamöter bör betalas från det undersjunde huvudtiteln uppförda anslaget Kostnader för vissa nämnder m. m.Kostnaderna för experter och kanslipersonal samt för trygghetsnämndensinformationsverksamhet bör betalas från anslaget till statens avtalsverk.Ersättning för inställelsekostnader till den som nämnden hör personligen börbestridas från andra huvudtitelns anslag Ersättning åt domare, vittnen ochparter. Jag har vid beräkningen av dessaanslag beaktat angivna behov. I avvaktan på att frågan anmäls förriksdagen har Kungl. Maj:t föreskrivit att kostnaderna fr. o. m, den 1 januari1973 skall betalas enligt vad jag nu har redovisat. Härom bör riksdagenunderrättas. Jag hemställer att Kungl. Maj:t beslutardelge vad jag nu har anfört. Genom trygghetsavtalet har inrättats ensärskild nämnd, statens ar-betsmil j onämnd, med uppgift att inom det statligaområdet verka för god arbetsmiljö. Enligt avtalet skall nämnden i samordnandesyfte dryfta och förorda inriktning och prioritering av arbetsmiljöinsatser.Nämnden skall därvid följa den tekniska och medicinskautvecklingen inom områden av betydelse för arbetsmiljön och i kontakt medvederbörande myndigheter verka för att den tekniska och medicinskaforskningens resultat omsätts i praktiken, verka för att skyddsombud och annanpersonal som har att handlägga frågor rörande arbetsmiljön utbildas ochinstrueras, verka för att såväl tekniska sommedicinska synpunkter på arbetsmiljön beaktas vid om- eller nybyggnad ellerannan planering av nya arbetsplatser, verka för att statistiska och andrauppgifter angående olycksfall och andra förhållanden rörande arbetsmiljön påett ändamålsenligt sätt insamlas, sammanställs och analyseras samt i övrigt med beaktande av deanställningsvillkor som enligt kollektivavtal eller eljest gäller för berördaarbetstagare allmänt verka för att frågor rörande arbetsmiljön löses på etttillfredsställande sätt. I nänmden ingår sexton ledamöter. Avdessa utser åtta, SF och TCO-S vardera tre samt och en. 1973:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 6 Partema har föratsatt att avtalsverketskall tillhandahålla den kanslipersonal som behövs för nämndens verksamhet. upphör det mellan partema träffade avtalet om dencivila statsförvaltningens centrala arbetarskyddsnämnd. Arbetarskyddsnämndenhar i samarbete med statens personalutbildningsnämnd bedrivit kurs- ochkonferensverksamhet i arbetsmiljöfrågor. Denna verksamhet kan förväntasfortsätta. Ett av syftena med dessa kurser och konferenser är att stimuleraaktiviteten i skydds- och miljöfrågor på de statliga arbetsplatserna. Redan nukan konstateras ett växande intresse för sådana frågor. Detta torde komma attta sig uttryck i bl. a. en ökning av utbildningsverksamheten för skyddsombud,ledamöter i skyddskommitté och annan i arbetsmiljöfrågoma särskilt engageradpersonal. Utbildningen kan beräknas komma att genomföras i olika former och medberörd myndighet som ansvarig, ev. i samarbete med de anställdasorganisationer. Detankommer på Kungl, Maj:t att i den omfattning som behövs regleraföratsättningama för och villkoren under utbildningen, i den mån avtal inteträffas i ämnet. Jag hemställer att Kungl, Maj:t beslutardelge vad jag nu har anfört. Enligt kungörelsen(1960: 522) angående bostadsanskaffningslån med statlig garanti till anställningshavare i statens tjänst m.m. (ändrad : 219) kan under vissa förutsättningar lån med statliggaranti medges för förvärv av bostadsrätt inom bostadsrättsförening. Syftetmed kungörelsen är tvåfaldigt. En anställd som får ändrad tjänstgöringsort kanmed hjälp av lånet lättare lösa sin bostadsfråga på den nya orten. Härigenomminskar arbetsgivarens kostnader för anståndstraktamenten. Lånfår beviljas med högst det belopp som svarar mot den kontantinsats som behövsför förvärv av bostadsrätten. Högsta lånebelopp är f. n. Lån kan i princip medges endast den som i samband medändring av tjänstgöringsort fått eller kunnat få anstånd med omstationering. Enförutsättning för anstånd är bl. a. att tjänstemannen har eget hushåll. Kungl.Maj:t får ge dispens från lånevillkoren, I motionerna I: 123 och II: 141 till riksdag hemställdes attriksdagen i skrivelse till Kungl, Maj:t skulle anhålla om utredning rörandebeviljande av lån med statlig garanti till statsanställda, som erhållit nytjänstgöringsort, även för anskaffande av egnahemsfastighet. har iskrivelse gett tillkäima att det är önskvärt att Kungl. Maj:t i den ordning somkan befinnas lämplig låter närmare studera de genom 1973:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 7 motionernaaktualiserade frågorna (SU 1969: 37, rskr 108). Önskemål om utvidgning avlånerätten till att gälla vid köp av eget hem har också förts fram frånmyndighetshåll. a. har i anslutning till enframställning angående verkets egen långivning fört fram önskemål härom ochdärvid åberopat att utbudet av insatslägenheter är begränsat bl. a. på deorter där verket bygger och planerar kärnkraftstationer. har bemyndigat Kungl.Maj:t att i samband med den beslutade omlokaliseringen av statligverksamhet medge bostadsanskaffningslån i vidare omfattning än som gällerenligt kungörelsen och även för kontantinsats vid inköp av eget hem (prop.1971: 29, InU 15, rskr 196). Med stöd av detta bemyndigande har Kungl. Maj:tgenom beslut meddelat särskilda bestämmelser ombostadsanskaffningslån i samband med omlokalisering av statlig verksamhet.Därvid har som lånerätten vidgats till att avse inköp av eget hem slopats det enligt kungörelsen gällande villkoret att den anställde skall hafått eller kunnat få anstånd med omstationering. Kungl.Maj:t har ansett att bemyndigandet innebär att de utvidgade bostadslånemöjligheternaockså omfattar anställda vid de myndigheter som enligt beslut av riksdagenomlokaliseras till (prop. 1965: 141, SU 173, rskr 411; prop. 1970: 37,JoU 23, rskr 235; prop. 1970: 74, 2LU 37,rskr 234; jämför prop. 1972: 1 bil. 11 s. 153). Dessa omlokaliseringarföreter nämligen stora likheter med dem som beslöts av riksdag. Försådana anställda vid dessa myndigheter som följer med tUl den nya orten ärutflyttningsförmånerna i huvudsak desamma som för anställda vid myndighetersom omlokaliseras enligt beslut av riksdag. I beslutet den 3 november1972 sägs därför uttryckligen att bestämmelserna i beslutet gäller också föranställda vid de nu åsyftade myndigheterna. Härom bör underrättas. Lånerätt enUgt nyssnämnda besluttillkommer sålunda den statsanställde även för inköp av eget hem och oberoendeav om han kan få anstånd med omstationering eller inte. Denna lånerätt somalltså f. n. gäller bara i samband med den av redan beslutadeomlokaliseringen bör i fortsättningen medges alla statsanställda som pågrund av omlokalisering av statlig verksamhet erhåller ny tjänstgöringsort.