prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Även om varu- och tjänstetransaktionernamed utiandet har utvecklats gynnsammare än föratsett och faktiskt synes hagett ett litet nettobidrag till den totala efterfrågans tillväxt, måste dettabetecknas som påfallande blygsamt. Luckorna i den inhemska efterfråganstillväxt har i varje fall inte kunnat fyllas ut genom en snabb tillväxt avexporten. I synnerhet verkstadsexporten har visat en svag utveckling . Manfår i själva verket gå tillbaka åtminstone till 1967 för att tillnärmelsevisfinna en motsvarighet härtill. Med den metod för fastprisberäkning somtillämpas i kapitel III har sålimda exportvolymen för verkstadsprodukterexklusive fartyg sjunkit 19711972. Med de troligen något merarealistiska deflateringstal som användes i nationalräkenskapskalkylerna blirutfallet något gynnsammare med en tillväxt om . Tilläggas bör emellertid att de senasttillkomna månadsredovisningarna för utrikeshandeln och i synnerhet depreliminära uppgifterna för november har gjort det sannolikt att exportensvolymutveckling kommit att i någon mån underskattas i de anfördaberäkningarna, vilka ingår i försörjningsbalansen. De svaga konjunkturerna förindustriinvesteringar inom avsättningsländerna har säkerligen bidragit tillverkstadsexportens som det alltjämt förefaller blygsamma utveckling, menandra omständigheter > Med dedeflateringstal som användes i volymberäkningama av utrikeshandeln i kapitel IIIerbälJs en större prisökning och en mindre volymtillväxt för exporten19711972. Utvecklingen av bytesvillkoren för varutracsaktionema framstår härigenom som merapositiv som motsatsen gäller om utvecklingen av handelsbalansen omräknad i fasta priser. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 kan också ha medverkat. Kostnadsutvecklingen perproduktenhet torde knappast ha varit ogynnsammare i än inom övrigavästeuropeiska länder, vilket dock inte utesluter att svensk verkstadsindustrikan ha utsatts för en hårdnande konkurrens bl. a. inom sådana delmarknader däramerikanska och japanska leverantörer har en stark ställning. Detta kan hainträffat som de svenska exportörerna möjligen har höjt sina priserförhållandevis kraftigt i syfte att stärka en pressad lönsamhet. Som ett indiciumpå att de svenska prishöjningarna för verkstadsprodukter internationellt settvarit förhållandevis betydande har åberopats att prisuppgången 19711972 enligtutrikeshandelsberäkningarna var 11/högre för verkstadsexportenän för verkstadsimporten. Med en tillväxt av deninhemska efterfrågevolymen som beräknas ha stannat vid och vid ettbegränsat nettotillskott till den totala efterfrågan genom de utrikestransaktionema har nationalprodukten mätt från användtungsidan ökat endast obetydligtmer än 19711972. Tillväxten har sålunda blivit närmare 11/2 procentenhetlägre än soui beräknades i den reviderade nationalbudgeten somproduktivitetstillväxten blivit något högre än föratsett. Därmed är det inteheller förvånande att arbetslöshetens tuva förblivit tämligen oförändrad trotsden betydande arbetstidsförkortning som genomförts. Den förhållandevis svagaproduktionsutvecklingen har inte förhindrat att prisstegringstakten blivithögre än beräknat. Troligen har det också skett en viss återhämtning i frågaom företagsvinstema. I jämförelse med debedömningar som gjordes i den reviderade natio nalbudgeten harkonsmnentpriserna stigit med ytterligare en procentenhet eller med under loppet av 1972. Skillnaden förklaras till största delen av attprisstegringama inom de från internationell konkurrens skyddade sektoremabhvit större än man räknade med . Vid internationell jämförelseframstår likväl konsumentprisemas uppgång i under loppet av 1972 sompåfallande måttlig. Det samhällsekonomiskabalansläget vid utgången av 1972 skall något mera ingående beröras i detföljande. Utvecklingen under loppet av 1972 förtjänar emellertid också attuppmärksammas liksom även vissa karakteristiska inslag i det skeende varsutfall nu kan avläsas för hela perioden 19701972. En nedre vändpunkt ikonjimkturförloppet förefaller för del att ha varit föriagd tilltredje kvartalet 1971. /1971 fram till tredje kvartalet1971 hade såväl industriproduktionen som exporten säsongrensat en nedgång ivolym, vilken inte kom till uttryck » Efter den svagaproduktivitetsutvecklingen 19701971 med ett beräknat produktivitetstal för hela samhällsekonomin om 2,bedömdes enavsevärt större produktivitetsökning som trolig 19711972, Enligt detpreliminärt angivna utfallet blev produktivitetsökningen , vilket ärnågot högre än enligt prognosema. Bil.1 Preliminär nationalbudget 7 Fjärde kvartalet innebar däremot en viss uppgång. Omslagetframträdde för exportens del klarare i serien exklusive fartyg. Även påarbetsmarknaden blev vissa ansatser till en gytmsammare utveckling märkbara.Säsongrensat sett medförde fjärde kvartalet en svag ökning av antalet obesattaplatser och någon minskning av arbetslösheten. uiträffade en klar uppgång av aktiviteten inom samhällsekonomin.Till detta bidrog i någon mån exporten som sä-songrensad ökade första kvartalet1972. Inberäknat fartyg var dock uppgången synnerligen måttiig. Den inhemskaefterfrågans utveckling torde under sådana omständigheter ha varit av störrebetydelse. Den privata konsumtionen som säsongrensad stigit andra halvåret 1971hölls tämligen väl uppe . Byggnadsverksamheten ökade påtagligtförsta under inverkan av de konjunkturstimulerande åtgärder somvidtagits. Vidare tycks ett uppehåll ha inträffat i den kraftiga nedgång ilagerinvesteringarna som försiggick imder 1971. medfördeen svagare utveckling av den privata konsumtionen som exportensäsongrensad föll något tillbaka. Industriproduktionen visade emellertidsäsongrensat sett en kraftig uppgång . Arbetslösheten varsäsongrensad i långsamt avtagande . Denförhållandevis gytmsamma utvecklingen på arbetsmarknaden bröts under tredjekvartalet, då en relativt kraftig uppgång i arbetslösheten noterades iaugusti, åtföljd av ytterligare någon ökning . Flera omständighetertorde ha samverkat i detta förlopp. Den förhållandevis svaga utvecklingen avkonsumtion och export kan ha återverkat på företagensproduktionsplaner , Konjunkturbarometern för septembervisade också att företagens förväntningar om orderingången inte infriadesunder tredje kvartalet, i synnerhet inte vad gäller exportmarknaden,Lagerinvesteringama minskade ånyo kraftigt under andra halvåret 1972.Konsumtionen utvecklades alltjämt svagt då ävenindustriproduktionen stagnerade. Detta tog sig främst uttryck i en kraftigneddragning av produktionen . För byggnads- och anläggningsverksamheteninnebar tredje kvartalet av allt att döma en volym-nedgång. Denna var delvis enföljd därav att beredskapsarbetena drogs ned från en högtuppdriven nivå och våren. Exporten visade däremot en klarvolymuppgång tredje kvartalet 1972. Utvecklingen harsåvitt nu kan bedömas kännetecknats därav att exporten fortsatt att stigasamtidigt som industriproduktionen visat förnyad tillväxt ochberedskapsarbetena ånyo tilltagit i omfattning. Orderingången tillverkstadsindustrin för exportieveranser har enligt konjunkturbarometern ökatrelativt kraftigt. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 8 har säsongrensat upphört att öka. en nedgång för den säsongrensade arbetslösheten ocharbetskraftsundersökningen för samma månad visade liksom ,lägre arbetslöshetstal än motsvarande månader 1971, arbetslösheten ytterligare något. Prisutvecklingen var mot slutet av1972 lugnare än under årets tidigare delar. Utvecklingen 19701972 kan nu överblickas som enavmattnmgs-period som i vissa hänseenden varit av annorlunda karaktär än dennärmast föregående. Nedan redovisas volymförändringar för nationalproduktenoch några av dess komponenter i form av genomsnittstal per är för dels19701972, dels 19651967 eller altemativt 19651968. Avmattningsperioden19701972 framstår hitintill som mera sammanträngd i tiden än sin närmasteföregångare som sträckte sig in på ett tredje år. Det kan därför synas ovisstvilken 2- eller fram emot 1968 som utgör bästa jämförelseperiod.Valet har vad gäller varje särskild komponent gjorts på sådant sätt attskillnaden i årsgenomsnitt minimeras jämfört med 19701972. De tal som återgesi tablån avser procentuella förändringar. Bruttonationalprodukt 0,7» 3,3 och investering 2,4 5,8 Exportav varor och tjänster 5,3 7,1 i procent av utgångsårets » Beräknat frånanvändningssidan. Beräknat från produktionssidan blir motsvarande tal ca 1,5. Det visar sig attdominerande inhemska efterfrågekomponenter haft långsammare tillväxt 19701972än under den närmast föregående avmattningsperioden. Detta gäller i hög gradden privata konsumtionen vars årliga ökningstakt endast var knappt femtedelenså hög 1970 1972 som 19651968. Denna förändring har inträffat trots att derealt disponibla inkomsternas årliga tillväxttakt i själva verket var någothögre 19701972 än 19651968 (2,mot ). Mera direkt bestämd avförändringar i det ekonomisk-politiska klimatet kan den lägre tillväxttaktförmodas vara som 19701972 framträder för den offentliga verksamheten ochbostadsbyggandet. Uppenbart är det emellertid Bil.1 Preliminär nationalbudget 9 en ändring i förutsättningarna av meralångsiktig verkan som sålunda satt sin prägel på utvecklingen av bostadsbyggandetoch den offentliga verksamheten. För den del av verksamhetsområdet därkonjunkturpolitiska styrmedel mest kan göra sig gällande, nämligenstatlig verksamhet, har förändringen gått i motsatt riktning. Tillväxttakten äri detta fall klart högre 19701972 än den var 19651968.1 En omständighet av teknisk natur som inverkat påde disponibla inkomsternas utveckhng 19701972 har varit övergångseffekterna avden skattereform som trädde i kraft . I samband med kommunalskatteavdragetsbortfall motverkades en systematisk tendens som tidigare gjortpreliminärskatteuttaget för lågt i förhållande till den slutliga skatten.Andra faktorer som verkade i motsatt riktning förblev däremot orubbade.Följden härav blev att preliminärskatteuppbörden och sannolikt ävenför 1972 blev större än den sluthga skatten. Övergången från totalt sett lägrepreliminärskatteuppbörd än den slutliga skatten för tilltotalt sett högre preliminärskatteuppbörd än den slutliga skatten för inkomståren1971 och 1972 har temporärt förstorat hushållens skattebelastning, 1971 meddrygt . och 1972 med ca 200 milj, kr. För de disponiblainkomstemas tillväxt 19701972 kan detta ha inneburit en viss dämpning som räknati procentenheter dock varit av försumbar storlek. Den svagare utveckling som perioden 19701972har kännetecknat den privata konsumtionen, den offentliga verksamheten ochbostadsbyggandet bör även ha fört med sig att ett större resursutrymme blivittillgängligt för ökning av näringslivets investeringar och exportproduktionen.Utvecklingen av företagens investeringar ligger åtminstone väl i hnje mederfarenheterna från avmattningsperioden , Vadgäller exporten har emellertid tillväxttakten från 19651968 till 19701972ingalunda stigit utan tvärtom dragits ned. En betydelsefull fråga blir under sådanaomständigheter hur stor ytterligare ökning av produktionen som skulle ha krävtsför att det skulle ha blivit möjligt att i rimligt hög utsträckning utnyttjatillgängliga resurser i form av arbetskraft och realkapital. Ett nära sammanhängandespörsmål gäller hur stor ökning av importen en sådan utfyllnad avproduktionsutrymmet skulle ha dragit med sig. När det gäller att bedöma den faktiska storlekenav en outnyttjad kapacitetsmarginal inom samhällsekonomin blir såväl densenaste arbetstidsförkortningens verkningar som den faktiska produktionsökningenunder av betydelse i sammanhanget. Efter den revidering avnationalräkenskapskalkylerna som företagits av »överfördes huvudansvaret för vissa verksamhetsområden från staten tillkommunema. Detta förhållande förklarar emellertid endast till en mindre delolikheten i tillväxt för den statliga sektom mellan de perioder som anges itablån. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 statistiskacentralbyrån framstår brattonationalproduktens utveckling beräknad frånanvändningssidan som uppseendeväckande svag 1970 1971 med en nedgång om drygten halv procent. För 19701972 erhålls en tillväxt om endast 1,5 %.Beräkningar från produktionssidan tyder emellertid på ett något mera positivtutfall med en svag ökning av nationalprodukten 1971 och en tillväxt omsammanlagt 19701972,1 Såsom närmare berörs i produktionsavsnittet finnsdet skäl att fästa visst avseende vid beräkningarna från produktionssidan vadgäller perioden 19701972, Arbetstidsförkortningen 1972 harberäknats medföra en kapacitetsförlust för samhällsekonomin om . Denåterhållande effekten på arbetskraftsutbudet har därvid uppskattats till 3,5 %.Vidare har förutsatts en positiv inverkan på produktivitetsutvecklingen tillföljd av arbetstidsförkortningen. skulle en normaltillväxt förmodas ha uppgått till 8 ä . Härifrån bör avräknas den faktiskaproduktionstillväxten skattad till och kapacitetsförlusten till följd avarbetstidsförkortningen . Därmed skulle återstå ett outnyttjat utrymmeom 3 å . Det samhällsekonomiska läget 1970kännetecknades emellertid av en viss överhettning i synnerhet under åretstidigare hälft. Detta gör det motiverat att i viss grad räkna ned dendisponibla kapacitetsmarginalen. Ett ytterligare skäl härtill är att utbud ochefterfrågan på arbetskraft med hänsyn till sin sammansättning numera kanbefaras vara sämre anpassade till varandra än de var 1970, Den disponibla kapacitetsmarginaleninom samhällsekonomin skulle därför kanske uppgå till 1 å 2 procentenhetersnarare än till 3 å 4, Om en sådan marginal på 1 a kunnatutnyttjas är det troligt att arbetslösheten kunnat reduceras med inemot enprocentenhet. skulle rimligtvis även importen av varor och tjänsterha blivit högre än som faktiskt var fallet. Hur stor denna ökade import hadeblivit skulle självfallet ha berott på efterfrågetillskottets sammansättning.Om detta helt hade bestått av inhemsk efterfrågan av förhållandevisimportkrävande natur i form av privat konsumtion samt lager- ochmaskininvesteringar är det troligt att den ytterligare importen skulle hauppgått till 1,5 å . med åtföljande lika stor försvagning avbytesbalansen. Om det däremot till en del hade bestått av ytterligareefterfrågan för export skulle den tillkommande nettobelastningen påbytesbalansen därmed givetvis ha blivit mindre. » Olikheterna iutfall 19701972 mellan beräkningarna från användnings- och produktionssidanhar ingenting att göra med de periodiseringsfel som enligt konjunkturinstitutetsuppfattning uppkommit inom . 1 Preliminär nationalbudget 11 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1972 innebar såsom framhållits i det föregående en svagare tillväxt än somförutsågs i den preliminära och reviderade nationalbudgeten . Att såblev fallet har i huvudsak kunnat förklaras av rent interna orsaker, däriblandfrämst den oväntat höga sparbenägenheten. Också en viktig del av exporten nämligen av verkstadsprodukter utvecklades svagare än fömtsett och häravföljde sannolikt även vissa återverkningar på lagerinvesteringarna vilkatotalt sett minskade kraftigare än beräknat. Det är oklart i vad månexportprognoserna innebar en felbedömning av den internationellamarknadsutvecklingen för sådana produkter som levereras av den svenskaverkstadsindustrin eller om det snarare har förhållit sig så att den svenskaverkstadsindustrins möjlighet och villighet att hävda sig på exportmarknaderna(exempelvis genom att i förekommande fall hålla igen på avsalupriserna ochgenom att erbjuda längre och förmånligare krediter) har varit mera begränsadeän som förutsattes. Oavsett hur det kan ha förhållit sig meddetta, har den internationella ekonomiska utvecklingen i stora dragkommit att visa god överensstämmelse med vad som förväntades. Vissa drag iutvecklingen ter sig dock i efterhand påtagligt mer markanta än vad som komtill uttrj'ck i förhandsbedömningen. Detta gäller inte minst det stora underskottsom tillkommit i den amerikanska utrikesbalansen (med på kort sikt expansivaeffekter på konjunktumtvecklingen utanför ). Det gäller ocksåde återverkningar på de intemationella marknadsförhållandena som uppkommittill följd av den betydande outnyttjade kapaciteten inom den japanska industrin.Det är vidare påfallande att prisstegringstakten i efter tillfälligaavsaktningstendenser bibehållits oförändrat hög åtminstone vad gällerkonsumentpriserna trots den dämpning som inträdde för prisutvecklingen inominternationell handel (vid notering i de importerande ländernas egen valuta). Bedömningen av utsikterna för deninternationella utvecklingen ter sig i åtskilliga hänseenden mindreproblematisk än den gjorde . En konjunkturuppgång ärnumera väl utvecklad i men har även kommit i gång iVästeuropa, liksom i . Frågan gäller under sådana förhållanden inte iförsta hand om det blir någon internationell konjunktumppgång 1973 utan snararehur omfattande och ihållande uppgången kan väntas bli och speciellt hurinvesteringskonjunkturen för industrin kan komma att utveckla sig. Konjunkturutsikterna för 1973framstår vid ingången av året som tämligen gynnsamma. Den ekonomiskautvecklingen tyder på att en mera expansivproduktionstillväxt är att vänta i flertalet länder. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 12 lingeni förutses emellertid den västtyska ekonominfå. Utvecklingenav de olika efterfrågekomponenterna 1972 tyder på att styrkan i konjunkturen iVästtyskland ökat . skedde sålunda en merän säsongmässig ökning av industrins orderingång från såväl hemmamarknaden somexportmarknaderna. Särskilt kraftig blev uppgången förinvesteringsvaraindustrin. Vad gäller investeringsutvecklingen inom landetvisade visserligen enkäter inga mer expansiva planer frånindustrins sida . Med tanke på det förhållandevis höga kapacitetsutnyttjandetinom industrin och trenden i totalefterfrågans utveckling under loppet av 1972finns det dock skäl att räkna med en revidering uppåt av dessa planer. Enytterligare faktor som pekar i denna riktning är det uppsving i lagercykeln somväntas fortsätta 1973. Tillsammans med oförändrad konsumtionstillväxt och ennågot svagare tillväxt av exportvolymen för varor och tjänster än avimportvolymen föratses en sådan investeringsutveckling innebära atttotalproduktionen i kan väntas öka med 1973. Liksom i väntas de privatainvesteringarna såväl de fasta som lagerinvesteringarna successivt komma ini ett mera expansivt skede i och . Den privatakonsumtionen förutses kvarstå som en väsentlig tillväxtfaktor i de flestavästeuropeiska ländema 1973, även om dess roll inte väntas bli likaframträdande som 1971 och 1972. Trots att den ekonomiska politiken av framförallt prisstabiliseringsskäl i flera länder efter hand kan väntas få en merrestriktiv prägel, torde under sådana omständigheter inte någon större riskföreligga för en konjunkturdämpning i området före utgången av 1973. Dettahindrar inte att den japanska exportutvecklingen till 1973 kan fåen nedkylande effekt på exportutsikterna för åtminstone vissaindustribranscher och att marknadsutvecklingen för tyngre verkstadsprodukterkan komma att bli måttligt expansiv. Sammanfattningsvis väntastotalproduktionen i 19721973 öka med att jämföra med drygt3,19711972, Detta innebär en klar acceleration av tillväxten efter denobetydliga ökning av denna som kunde noteras från 19701971 till 19711972.Inte minst för de nordiska ländernas del väntas en påtaglig stegring avtillväxttakten 1973. Världshandeln kan 1973 i volymtermerförutses växa i några procentenheter snabbare takt än 1972. För OECD-ländernaväntas ökningstakten uppgå till 1973. Vad gäller utrikeshandelsutvecklingenför de olika länderna inom OECD-området 1973 väntas volj'm-effektema av valutajusteringeni bli avsevärt mera uttalade än 1972. Sålunda förutses framförallt men även göra andelsförluster, medan Förenta staternaväntas göra betydande andelsvinster . 1 Preliminär nationalbudget 13 1973torde i betydande grad komma att påverkas av den ökande aktiviteten ivärldsekonomin och såväl råvarupriserna som priserna på industrivaror förutses1973 öka i snabbare takt än 1972. För världshandelspriserna har kalkyleratsmed en ökning på i genomsnitt . Konjunkturinstitutetsprognos för exporten är till största delen baserad på uppgifter från de störreföretagen och vissa branschorganisationer. har i sinbedömning av dessa uppgifter i huvudsak utgått från den uppfattning om deninternationella konjunkturutvecklingen som sammanfattats i detnärmast föregående. Exporten exklusive fartyg beräknas öka i volym1973, vilket är mer än 1972. För den totala varuexportenväntas tillväxten 1973 bli likaledes . På grund av ett omslag i fartygsleveransernainnebär detta jämfört med en ännu något större ökning av tillväxten ellermed . Med de deflaterings-principer som tillämpas inationalräkenskapskalkylerna bör emellertid den för 19721973 beräknadeuppgången av den totala exportens volym motsvara . Ökningenav exporten 1972 var tämligen svag mot bakgrund av den ökadeefterfrågetillväxten på avsättningsmarknaderna. En "fasförskjutning"av den svenska exporten i förhållande till den intemationella konjunkturen harkunnat konstateras och torde till någon del förklaras avexportens allt större inriktning på verkstadsprodukter, vilka ligger efterråvarorna i konjunkturförloppet. Den internationella konjunkturutvecklingenindikerar härvidlag ett gynnsammare utfall , Exporten av verkstadsprodukterexklusive fartyg förutses sålunda öka med 1973 att jämföra med enminskning om 1972. Trots en förväntad uppgång i malmförbrakningen iVästeuropa, väntas däremot malmexporten till följd av den ökade konkurrensenfrån transoceana länder öka mycket måttligt 1973. En fortsatt stark expansionförutses för pappers- och massaexporten och även utförseln av trävaror väntaskunna öka ytterligare något från den mycket höga nivån 1972, Underföratsättning av normalskörd beräknas livsmedelsexporten minska 1973efter mycket kraftiga ökningar både 1971 och 1972. För gruppen"övrigvaror" föratses exporten öka 1973, varvid framför alltden expansiva efterfrågeutvecklingen i de nordiska länderna och särskiltavvecklingen av importavgiften i väntas verka kraftigt stimulerande.Härtill kommer att en betydande del av "övrigvaru"-exporten berörs avSveriges frihandelsavtal med EEC och sålunda kommer i åtnjutande av den20-procentiga tullreduktion som inträffar för huvuddelen avindustrivaraexporten. Prisfallnoterades för ett flertal varugrapper främst massa, järnoch stål samt livsmedel. föratser ett markantomslag i prisutvecklingen för råvaror Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 14 utomför malm och fortsatta betydande prisstegringar för bl, a, verkstadsprodukter.Exportpriserna beräknas 1973 i genomsnitt öka och den värdemässigaexporttillväxten 19721973 föratses uppgå till . Detprivata näringslivets investeringar i byggnader och maskiner väntas öka . För industrins del förutses en volymökning med 8 %totalt, varav för maskininvesteringarna och förbyggnadsinvesteringarna. Dessa förväntade utfall har erhållits eftersedvanlig uppjustering av industrins planer sådana dessa kom till uttryck istatistiska centralbyråns novemberenkät. Planuppgifterna för maskin- ochbyggnadsinvesteringarna har sålunda uppreviderats med 16 respektive 25procentenheter. Vid uppjusteringen har hänsyn tagits till det förhöjdainvesteringsavdraget på för maskiner beställda samtdet beslutade investeringsavdraget på för byggnadsinvesteringar påbörjadeföre . Inom såväl verkstadsindustrin som järn- och stålverkenväntas en betydande volymmässiginvesteringsökning 1973, För massa- och pappersindustrin räknar mandäremot med att en relativt kraftig investeringsnedgång är att vänta 1973. Förindustrin i övrigt indikerar planerna en fortsatt investeringsuppgång 1973. Handelns investeringar ökade 1972 i volym och beräknas minska med 0,5 %1973. Desenaste årens utveckling har kännetecknats av ovanligt starka lagerrörelser.Industrins lagerinvesteringar minskade 1972 med ca 200 milj, kr. De beräknasdäremot öka med drygt 800 milj. kr. 1973, vilket skulle innebära ett positivtlageromslag på . Till detta omslag bidrar i första handlagerinvesteringarna i insatsvaror och varor i arbete.