prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — O-alternativet innebär föryrkesinspektionens del en indragning av 13 tjänster för inspekterande personaloch tre tjänster för biträdespersonal med därav följande minskning av främstbesöken på arbetsställen. Med hänvisning tillväntat betänkande från arbetsmiljöutredningen föreslår styrelsen ingapersonalförändringar. För utbyggnad och fördjupning av den internautbildningen av yrkesinspektionens personal behövs ytterligare . Förreseverksamhet och tekniska hjälpmedel m. m. bör beräknas ytterligare 348 000kr. Den direkta tillsynenöver efterlevnaden av arbetarski'ddslagstift-ningen utförs av den allmännayrkesinspektionen när det gäller arbetsplatser i allmänhet och av särskildaspecialinspektörer i fråga om vissa verksamhetsområden. Den allmännayrkesinspektionen, som har arbetarskyddsstyrelsen som chefsmyndighet, svararför huvuddelen av arbetarskyddstillsynen. Även skogsyrkesinspektionen ochyrkesinspektionen för landtrafiken tillhör arbetarskyddsstyrelsen men ärorganisatoriskt skilda från den allmänna yrkesinspektionen. Bergmästarna,luftfartsinspektionen, sprängämnesinspektionen samt elektriska inspektionenligger utanför den egentliga arbelarskyddsorganisationen och har som huvuduppgiftfrågor av allmän säkerhetskaraktär av vilka en stor del men långt ifrån alla ärav omedelbar betydelse för arbetarskyddet. Utredningen har kommitfram till att ett system med en allmän yrkesinspektion och vid sidan av dennaflera specialinspektioner inrymmer betydande nackdelar bl. a. i form av olikagränsdragningsproblem. Utredningen har därför kommit fram till alt allregional tillsynsverksamhet i princip bör samlas inom den allmännayrkesinspektionen för att därmed få en sammanhållen ledning av verksamheten.Undantag härifrån bör göras endast i den mån starka skäl motiverar en annanorganisatorisk lösning. Nuvarande specialinspeklioner för olikaverksamhetsområden bör därför enligt utredningens mening så långt möjUgtintegreras i den allmänna yrkesinspekrionen. Tillsynen avarbetarskyddet vid arbete i gruvor och andra underjordsanläggningar åvilar nubergmästarna. Utredningen anser det angeläget att arbetarskyddstillsynen vidgruvorna inordnas i den allmänna yrkesinspektionen. Bergmästarna bör därförupphöra att vara specialinspektörer och en del av bergsstatens personal bör isamband därmed överföras till den allmänna yrkesinspektionen. Den del avbergsstatens verksamhet som avser arbetarskyddet beräknas motsvara femingenjörstjänster och två biträden. föreslås inordnad i den allmänna yrkesinspektionen.Omorganisationen innebär att behovet av särskilda tjänster Prop.1973:1 Bilaga 7 224 Övriga 14 tjänster för skogsteknisk personalvid skogsyrkesinspektionens två distrikt föreslås decentraliserade till de nyadistrikten, vilket innebär att de kommer närmare skogs-arbetsplatsema. Utredningenföreslår också att yrkesinspektionen för landtrafiken, som är knuten tillarbetarskyddsstyrelsens trafiksektion, integreras i den allmännayrkesinspektionen. Utredningen förordar att en tjänst i samband därmed överförsfrån styrelsens trafiksektion till allmänna yrkesinspektionensstockholmsdistrikt med hänsyn till den omfattning trafikfrågorna har i dettadistrikt. Utredningens förslag innefattar ävenspecialinspektionen för luftfartstjänst som hör under luftfartsverket.Förslaget i denna del föranleder inte någon överflyttning av personal. Närdet gäller den allmänna yrkesinspektionen föreslår utredningen en omfattandeutbyggnad och förstärkning. Utredningen förutser ett ökat behov av såvälkonsultativ verksamhet som övervakande åtgärder från yrkesinspektionens sida.En effektiv tillsynsverksamhet kräver en nära samverkan mellan samhälletstillsynsorgan och den lokala skyddsorganisationen. Det är därför enligtutredningens mening av stor betydelse att distriktsindelningen är sådan attyrkesinspektionen kan verka nära arbetsställena varigenom godakontaktmöjligheter kan erhållas. Utredningenhar prövat olika alternativ för en ny distriktsindelning och därvid stannat föratt förorda en utökning av antalet distrikt frän nuvarande 11 till 18.Distriktsindelningen föreslås följa länsindelningen, varvid vissa distriktomfattar två län. I varje distrikt skall inrättas en beslutandeyrkesinspektionsnämnd med representanter för bl. a. arbetsmarknadens t?arter. Utredningen föreslår vidare en kraftigpersonalförstärkning för yrkesinspektionen. Ökningen av antalet distriktmedför behov av ytterligare sju tjänster som yrkesinspektör. Samtliga distriktär också i behov av biträdande yrkesinspektörer. Med hänsyn till angelägenhetenav att kunna förstärka ledningsfunktionen i de yrkesinspektionsdistrikt somblir relativt stora beräknar utredningen det totala behovet av tjänster sombiträdande yrkesinspektörer till 21, dvs. en ökning med 10. Enligt utredningen talar starka skäl föratt i varje yrkesinspektionsdistrikt finns en tjänsteman med lämpligjuridisk-administrativ utbildning och erfarenhet för handläggning av vissa frågorav främst juridisk och administrativ karaktär samt för att fullgörasekreterargöromål i den föreslagna yrkesinspektionsnämnden. Utredningenföreslår därför, att yrkesinspektionen tillförs 18 sådana tjänster. Utredningenföreslår slutligen att yrkesinspektionen tUlförs ytterligare 26 tjänster förinspekterande personal och 14 tjänster för biträdespersonal. Den föreslagna utbyggnaden avyrkesinspektionen föreslås genomförd under två budgetår med början den 1januari 1974. 1973:1 Bilaga 7 225 har i fråga om denregionala tUlsynsorganisa-tlonen framhållitbetydelsen av en sammanhållen ledning av tUlsynsorga-nen. Denövervägande delen av den statliga tillsynsorganisationen utgörs av den allmärmayrkesinspektionen som har arbetarskyddsstyrelsen som chefsmyndighet. Även skogsyrkesinspektionen och yrkesinspektionen för landtrafikentillhör arbetarskyddsstyrelsen men är organisatoriskt skUda från den allmännayrkesinspektionen. Deras verksamhet är dock helt inriktad påarbetarskyddsfrågor. De ö-vriga specialinspektionema för arbetarskyddetnämligen luftfartsinspektionen, sprängämnesinspektionen samt elektriskainspektionen har däremot som huvuduppgifter frågor av allmän säkerhetskaraktär,av vilka en stor del men långt ifrån alla är av omedelbar betydelse förarbetarskyddet. Motsvarande förhållande gäller i huvudsak även bergmästarna. Jag ansluter mig till utredningens meningatt man bör eftersträva en organisatorisk lösning som underlättar en samordningav de regionala arbetarskyddsinsatserna. Nuvarande system med en allmänyrkesinspektion och vid sidan av denna flera specialinspektioner innebärolägenheter i flera avseenden. Jag finner därför i likhet med utredningen attövervägande skäl talar för att all tillsynsverksamhet beträffande arbetarskyddeti princip bör samlas under en enhetlig ledning och att det således ärmotiverat att så långt möjUgt integrera specialinspektionerna i den allmännayrkesinspektionen. Det bitr anledning att återkomma till flera av dessaorganisatoriska frågor sedan remissbehandlingen av utredningens betänkande haravslutats. Jag vill nu endast ta upp de områden av specialinspektionema därdet framstår som särskilt angeläget att redan under nästa budgetår kunnagenomföra den samordning av yrkesinspektionen som utredningen uttalat sig för. Vad först angår bergmästarna som hör tillkommerskollegium kan framhållas att deras huvuduppgifter utgörs av tillsynenligt gruvlagstiftningen. Bergsstaten är organiserad på fyra distrikt.Tillsynen avser främst hushållningen med malmtillgångar samt säkerhetsfrågor ombergets bestånd. Bedömningen av dessa frågor inrymmer en rad säkerhetsaspekterav bergteknisk natur vilka är av betydelse även från arbetarskyddssynpunkt. Deolycksfallsförebyggande uppgifterna 1 övrigt som har samband med gruvdriftsamt uppgifter av yrkeshygienisk natur har emellertid inte samma naturligasamband med bergmästarnas övriga verksamhet. krävs biträde avspecialister för mätning av buller, luftföroreningar m. m. varvid personal frånden allmänna yrkesinspektionen utnyttjas. Ett starkt samband med denna finnsockså när det gäller olika slags maskiner och andra tekniska anordningar somanvänds i gruvdrift. Gruvarbetebedrivs under svåra betingelser från arbetarskyddssyn- 15 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 7 226 punkt.Det är därför angeläget att enhetlig inspektion kommer till stånd och därmedett samlat grepp kan tas från arbetarskyddsmyndighetens sida då det gäller deviktiga arbetarskyddsfrågorna i samband med gruvdrift. Efter samråd med chefenför industridepartementet, som senare denna dag kommer att förorda enomorganisation av bergsstaten, förordar jag i likhet med arbetsmiljöutredningenatt bergmästarnas arbetarskyddsverksamhet i detta sammanhang förs över tUl denallmärma yrkesinspektionen. Den del av bergsstatens verksamhet som avser arbetarskyddmotsvarar fem heltidstjänster för handläggande tjänstemän samt tvåbiträdestjänster. Dessa tjänster bör föras över till den allmännayrkesinspektionen och därvid placeras i distrikt där gruvdrift förekommer. , somorganisatoriskt sorterar under arbetarskyddsstyrelsen, svarar förarbetarskyddstillsynen beträffande skogsavverkning och därmed sammanhängandearbeten. Inspektionen är organiserad på två distrikt, varav det ena omfattarde fyra nordligaste länen och det andra omfattar landet i övrigt. När detgäller organisationen har utredningen bl. a. anfört att det alltmermaskintekniskt inriktade skogsbruket medfört nya krav påarbetarskyddsinspektionen och att de maskiner som används i skogsbmket och inomexempelvis byggnadsverksamhet och anläggningsarbete ofta är av likartadkonstruktion. Det behövs därför en nära kontakt med den allmännayrkesinspektionen. Utredningen har vidare framhållit att sambandet medskyddsarbetet inom andra näringsgrenar blivit mera påtagligt även med hänsyntill yrkeshygieniska problem vid skogsarbete. Utredningen har också pekat påangelägenheten av närkontakt mellan tillsynsmyndigheten och arbetsställenunder dess tUlsyn och att detta i hög grad gäller beträffande skogsarbetet meddess rörliga arbetsplatser och de skyddsproblem som där finns. I likhet med utredningen förordar jag attskogsyrkesinspektionen inordnas i den allmänna yrkesinspektionen som därmedfår tillgång tUl skogsteknisk expertis. nuvarandepersonal bör fördelas för tjänstgöring inom de olika yrkesinspektionsdistriktenmed hänsyn till skogsbrukets omfattning. för landtrafiken haratt som specialinspektion handlägga arbetarskyddsfrågor i fråga omjärnvägstrafik, spårvägstrafik samt buss- och biltrafik som bedrivs avjärnvägs- eller spårvägsföretag. Denna specialinspektion är knuten tillarbetarskyddsstyrelsens nuvarande trafiksektion och hela landet utgör ett endainspektionsdistrikt. a. anfört att olikatUlsynsorgan innebär risk för bristande enhetlighet i arbetet på närliggandeområden, en brist som blir särskUt påtaglig när som i detta fall kompetensenanknyter tUl ett visst tekniskt område och vissa företag. Det framstår ocksåsom mindre lämpligt att rena ägarförhållanden kan avgöra om tillsynen skallankom- 1973:1 Bilaga 7 227 mapå yrkesinspektionen för landtrafiken eller den allmänna yrkesinspektionen. Även för detta område finner jag starkaskäl tala för en enhetlig tillsynsorganisation. Jag förordar således att dentillsynsverksamhet som utövas av yrkesinspektionen för landtrafiken överförstUl den allmänna yrkesinspektionen. I anslutning härtill bör en av tjänsternainom arbetarskyddsstyrelsens trafiksektion föras över till den allmännayrkesinspektionen. De omläggningar av tillsynsorganisationensom jag här förordat bör genomföras . I fråga om den allmänna yrkesinspektionenhar utredningen föreslagit en omfattande utbyggnad och förstärkning. Förslagenhänger samman med de förslag utredningen redovisar rörande den lokala skyddsorganisationen.När det gäller yrkesinspektionens personalresurser vill jag erinra om debetydande förstärkningar som har gjorts för attöka inspektionens insatser ute på arbetsplatsema. Dessa förstärkningar är enviktig förutsättning för genomförandet av den nya arbetarskyddslagstiftningen.Utredningen har föreslagit att den allmänna yrkesinspektionen organiseras påflera distrikt än f. n. och tillförs ytterligarebetydande personalförstärkningar. Jag finner det angeläget attyrkesinspektionens resurser byggs ut ytterligare under de närmaste budgetåren.Utredningens förslag bör därvid kunna tjäna som riktmärke. Jag har vidmedelsberäkningen för nästa budgetår räknat med sammanlagt 44 nya tjänster vidallmänna yrkesinspektionen utöver de tjänster som förs över från bergsstaten.Inom ramen för ett sådant personaltillskott bör det vara möjligt att sedanremissbehandlingen avslutats ta ställning till frågan om en ändraddistriktsorganisation fr. o. m. . Utöver 27 nya tjänster förinspekterande personal vari ingår omvandling av två befintliga tjänster somskogsyrkesinspektör har jag räknat medel för sju särskilda tjänster förhandläggning av ärenden av administrativ och juridisk karaktär samt förytterligare nio tjänster för biträdespersonal samt en tjänst som överförs frånarbetarskyddsstyrelsen till yrkesinspektionen. Medelsberäkningen för de nyatjänsterna avser tiden fr. o. m. . Med hänvisning tillsammanställningen på s. 222 beräknar jag anslaget till . Jag har därvid bl. a.räknat med att sammanlagt sju tjänster avses överflyttade från bergsstaten tillden allmänna yrkesinspektionen. Jaghemställer att Kungl. att till för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av , varav . attavräknas mot automobilskattemedlen. Prop.1973:1 Bilaga 7 228 1973/74Förslag 2 200 000 Under anslaget L 1.Arbetarskyddsstyrelsen har för innevarande budgetår anvisats 2 milj. kr. föratt bekosta tekniska eller andra undersökningar inom arbetarskyddsområdet. Arbe tarsky ddssty relsen Medelsbehovet under /74beräknas tUl 2,5 milj. kr. Styrelsen anser att medlen bör anvisas i form av ettreservationsanslag. Jag biträder arbetarskyddsstyrelsensförslag att medel för särskilda arbetarskyddsprojekt för nästa budgetår böranvisas i form av ett reservationsanslag. Jag beräknar medelsbehovet för nästabudgetår till 2,2 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Särskilda arbetarskyddsprojektför /74 anvisa ett reservationsanslag av . 1973:1 Bilaga 7 229 Under detta avsnitt anvisas medel bl. a.för medverkan i intemationeUa arbetsorganisationen (),världshälsovårdsorganisationen (WHO) och det nordiska socialpolitiska samarbetet.ILO har tiU huvuduppgift dels att utarbeta internationella normer inomsocialpolitik, arbetarskydd och arbetsmarknadspolitik, dels att medverka i denintemationella biståndsverksamheten. ägnar inom ILOarbetsnuljöfrågorna särskild uppmärksamhet. Som ett led i ansträngningarna attfrämja dessa frågor har finansierat ett av anordnat expertmöterörande internationella säkerhetsföreskrifter för varvsindustrin. Mötet ägderum i . WHO:s insatser avser främst bistånd tillolika länder för bekämpning av sjukdomar och för annat hälsovårdsarbete. Underavsnittet anvisas också medel för socialattachéer. Deras huvuduppgift är attförse såväl myndigheter som arbetsmarknadens parter med upplysningar isocialpolitiska och arbetsmarknadspolitiska frågor. Som exempel på de ämnen sombehandlas i socialattachéemas rapporter kan nämnas redogörelser försocialförsäkrings- och arbetarskydds-frågor, utvecklingen inom hälso- ochsjukvård, samarbetet mellan arbetsmarknadens parter samt förhåUanden inom detfackliga området. Inom ramen för det nordiskasocialpolitiska samarbetet har satts igång en översyn av den nordiskakonventionen om social trygghet. Med hänsyn till arbetsmiljöfrågornas ökadebetydelse har vidare lagts fram förslag om upprättandet av en permanentnordisk samarbetskommitté på detta område. 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag F. n. finns fyra socialattachéer som ärstationerade i , , och . Reseersättningar (resor till och från vid tjänsteuppdrag och semester) Expenser (och reseersättningar Vissa kostnader för biträde m.m. 82 000 158 000 + 90 000 + 5 000 + 30 000 + 125 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer attKungl. att till Socialattachéerför /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 1655 185 1972/73 Anslag 3 365 000 1973/74Förslag 3 090 000 SkUlnaden mellan anslag (3 025 000) och utgift hänför sig till en för riksdagenanmäld tidigare inbetalning av den del av avgiften tiU , som enligt praxisskulle erlagtsi juli månad 1971. Från anslaget bestridsfrämst kostnadema för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhet, för ILO-kom-mittén, för det nordiskasocialpolitiska samarbetet samt för medlemskap iInternational (). andel ikostnaderna för verksamhet, som för beräknades tiU ca 2 802 000kr., kan för beräknas till ca . SkUlnaden beror pånedskrivning i växelkursen på US dollars. Den årliga svenska avgiften tUl ILObetalas för varje kalenderår i två poster, som i regel erläggs ochjuli under det år bidraget avser. Medelsbehovet för /74 börberäknas tUl ca . De sammanlagdakostnaderna under anslaget för nästa budgetår beräknar jag till . Jag hemställer att Kungl. att till Internationelltsocialpolitiskt samarbete för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 7 231 Bidrag till världshälsovårdsorganisationen m. m. 1971/72Utgift 4 716 728 , . 1972/73Anslag 5 610 000 1973/74Förslag 5 700 000 Från anslaget bestrids främst kostnadernaför deltagande i världshälsovårdsorganisationens (WHO) verksamhet, förSveriges bidrag till FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel, hälso- och socialvårdsärenden (NIH) samt förbUateralt samarbete på hälsovårdens område mellan och andra länder. Nämndenför internationella hälso- och socialvårdsärenden O-alternativetinnebär enligt nämnden allvarliga svårigheter för fullgörandet av nämndensuppgifter. Nämnden föreslårökade medel för att möjliggöra ett vidgat samarbete mellan och andraländer på hälsovårdens område <+ . Med hänvisning tilldet stora antalet utländska besökare, för vUkas studier i nämndensvarar, föreslår nämnden ökade medel för deras mottagande, för expenser och föröversättning av informationsmaterial (+ . andel i kostnaderna för WHO:sverksamhet, som för beräknats till , beräknas för år 1973öka till . Den i jämförelse ringa ökningen beror pånedskrivning i växelkursen på US dollars. Den årliga svenska avgiften till WHObetalas för varje kalenderår i två poster, som erläggs i januari och juliunder det år bidraget avser. Medelsbehovet för /74 bör beräknastill ca . För bidrag till FN:s fond förkontroll av beroendeframkallande medel beräknar jag även för nästa budgetår200 . träffades enöverenskommelse mellan om samarbete på hälso- och sjukvårdensområde. De kostnader som föranleds av detta samarbete uppskattar jag för nästabudgetår till ca . För bilateralt samarbete på hälsovårdens område beräknarjag därför . För NIH:s verksamhet beräknar jag sammanlagt . (1,4). Kostnader för deltagande i vissa avvärldshälsovårdsorganisationen anordnade kurser m. m. bör liksom hittUls efterprövning av Kungl. Maj:t i varje särskilt faU kunna bestridas från anslaget. Prop.1973:1 Bilaga 7 232 Med hänsyn tUl vad jag anfört beräknar jaganslaget till . Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tillvärldshälsovårdsorganisationen m. m. för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från anslaget bestridskostnader för deltagande i vissa internationella konferenser och sammanträdenm. m. av personal inom verksamhetsområde. O-alternativet innebärenligt nämnden en avsevärd begränsning för berörd personal att deltaga iinternationellt samarbete. Nämnden framhåller attantalet framställningar om bidrag från anslaget kontinuerligt växer ochmotiverar en ökning av medlen ( + . Jag beräknar anslagettill . och hemställer att Kungl. till r iSju utter fiuiiutteiiu tCäui XUl UUUCliliCL xyIJ/ / allVlÄtl ett reservationsanslag av . Vissa internationella kongresser i 1971/72 Utgift 239006 Reservation 88 018 1972/73 Anslag 150000 1973/74 Förslag 150000 Vid utgången av förelåg ansökningarom bidrag med ca . Ytterligare framställningar om bidrag kan med stödav tidigare års erfarenheter fömtses för nästa budgetår. Med hänsyn till reservationenberäknar jag anslaget för nästa budgetår till oförändrat . Jaghemställer att Kungl. att tUl Vissa internationellakongresser i för /74 anvisa ett reservationsanslag av150 . 1973:1 Bilaga 7 233 Till detta ändamål harför Innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 10 milj. kr. Direktionen föreslår att12 milj. kr. anvisas för /74 i enlighet med följandesammanställning. Övriga byggnadsåtgärder 19421 000 Avgår på grund av vissafördröjningar 2110 000 Tekniska utredningar m.m. 200000 Avgårbehållning - 7 000 000 Medelsberäkningen /74 för beslutade byggnadsföretag har skett enligt följandesammanställning. Centralröntgen, etapp I Transformatorstation, norra längan m. m. Avlopp, etapp I Lokaler för audiologi och foniatri m. m. Fläktutrymmen m. m. 200 000 1489 000 Byggnadsstyrelsenshösten lämnade förslag till gränsdragning mellan underhåll samt ombyggnadoch komplettering innebär för sjukhusets del att ombyggnads- och kompletteringsarbeteninom en kostnadsram av . numera i princip skall bestridas av medelur fastighetsfonden såvida inte arbetena avser anordnande av lokaler för nyverksamhet eller medför att fastighetens värde påtagligt ökar. Direktionen har lämnatförslag om bl. a. en stadigvarande organisation för byggnads- ochutrusfningsverksamheten vid sjukhuset. 1973:1 Bilaga 7 234 tan på ställningstagande härtill beräknardirektionen inga medel för detta ändamål under investeringsanslaget /74. För byggnadsföretaget Radiofysiska institutionenm. m. har anmält, att kostnadsramen bör höjas utöver indexmed . Eftersom byggnadsarbetena är färdigställda kan begränsningarav byggnadsåtgärderna inte vidtas. Direktionen har tvingats beräkna medel förkostnadsökningen i investeringsplanen. Vid sinaanslagsberäkningar har direktionen utgått från att den dispositionsplan och nyaförsörjningsplan, som framlagts i samband med en genomgripande översyn år 1971av generalplan, kommer att realiseras. Direktionen har också begärtprojekterings- och byggnadsuppdrag för bl. a. en vårdavdelningsbyggnad (G 3)samt en laboratorie- och akutmottagningsbyggnad (G 4). Enligt generalplaneförslagetbör vidare en nybyggnad (G 1) uppföras för en operationscen-tral m. m.Direktionen begär för ändamålet kallat medel inomförsörjningsområdet. Förslagen innebär fullföljande av begärda projekterings-och byggnadsuppdrag. Härvid har beaktats att anslutning av sjukhuset till detkommunala fjärrvärmeverket måst ställas . a.byggnadstekniska skäl har direktionen bedömt det orealistiskt att samtidigtmed utbyggandet inom östra området även uppföra en nybyggnad för kök ochmatsalar (K 9). Befintliga köks- och utspis-ningslokaler måste därför utnyttjasunder ytterligare . För att ordna bättre arbetslokaler förkökspersonalen och trivsammare utspisning i lämpligt belägna lokaler samtminska riskerna för driftstörningar inom köket bör befintliga lokaler uppmstasoch en personalmatsal anordnas inom östra området. Upprustningen av denbefintliga köksbyggnaden betingas även av den nya livsmedelslagen, som kräverhygieniska åtgärder inom lokalema. Övriga objekt utanförG-projektet för vilka direktionen begär medel är smärre investeringar, som intekan anstå och som inte påverkas av utbyggnaden inom östra området. Direktionen anser, att . för /74 bör disponeras för planerade objekt enligtföljande sammanställning. a. Värmekraftverk, etapp II (pannbyte) 2 900 000 1 000 000 b. Spänningsomläggning 825000 350000 c. 000 1100 000 d. Försöriningsbyggnad(K 8) 28000 000 4200 000 e. Avlopp,etapp V (avloppstunnel) 1145 000 1095 000 f. Avlopp,etapp III 980000 400000 g. Nyhuvudkulvert, etapp I och II 12600 000 3500 000 h. Omläggning av ledningar 1620 000 1020 000 brukning 1973/74 Reservkraft m. m. vid neurokJinikerna , Upprustning, barnklinikerna Upprustning av köksbyggnad (K 1) samt För att säkerställa sjukhusetsförsörjning med värme och elektrisk kraft har direktionen begärt visst pannutbyte.