prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Index:1964 = 100. 120: 110 100 110 100: 120 100 v'"" [ -"/ Totalt, exkl. hände 90 160 150 140 130-120 statliga --'" V '-' 1964 65 66 67 68 69 70 71 72 73 1964 65 66 67 6869 70 71 72 73 .Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagd som en tuntstreckad kurva. Källor: och . 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden De totalabostadsinvesteringama som minskade raed lill ökade enligtfortfarande prelirainära beräkningar 1972. Totalt beräknasbosladsinvesleringarna ha ökat raed i volyra 1971 1972. Investeringamai flerfarailjshus rainskade därvid med medan småhusinvesteringamaökade med . Ombyggnadsverk-sarahelen, sora endast utgör en mindre delav de totala bosladsinvesleringarna, beräknas ha minskat raed (setabell 5). De beräkningaröver bostadsinvesteringarna som görs bygger pä uppgifter angående antalpåbörjade lägenheter (se anm. 2 under tabell 3), genomsnittlig lägenhetsslorleksamt byggnadstider. Upprevideringen på jämfört medtidigare beräkningar förklaras av nya korrigeringar vad gäller påbörjandet avflerfamiljshus . Dessa har kunnat göras då avfärdigställandet nu är känt. Trots enkraftigt minskad igångsättning av lägenheter , ca 7 550 lägenheterfärre påbörjades järafört raed 1971, ökade bostadsinvesteringama1972. Detta förklaras frärast av ett kraftigt ökat småhusbyggande som harkortare byggnadstider samt betingar en högre kostnad. Även ökadesraåhusbyggandet kraftigt, speciellt då delprivatfinansierade sraåhusbyggandet frisläpptes. Invesleringsökningen tillföljd av detta frisläpp kora till stor del att falla på 1972. Under hela 1972var igångsättningen av sraåhus mycket hög; ca 6 900 fler sraåhuslägenheterpåbörjades än . Bidragande härtill var ett fömyat frisläppav det privatfinansierade sraåhusbyggandet . Frisläpper gällde underperioden septeraberdeceraber 1972. En av arbetsraarknadsstyrelsen i början av1973 utförd undersökning visar att ca 8 050 lägenheter kora att beröras avfrisläppet. Huvuddelen av dessa registrerades sora igångsatta raen en raindre del kom att registreras först i börjanav 1973. Utöver detta frisläpp gavs även raöjlighet att sättaigång statsbelänade sraåhus sora tidigare planerats bli igångsatta . Enligt gav dock denna åtgärd knappast någonstörre effekt. När det gäller flerfaraUjshusen fortsatte antalet lägenheter attminska ca 14 450 lägenheter färre påbörjades jämförtraed 1971. Den kraftiga minskningen i investeringsvolymen till följd avnedgången i påbörjandet motverkades dock något av att byggnadstidernaförkortades. Totalt understeg igångsättningen de medgivnabyggnadsraraarna raed ca 7 150 lägenheter. Vidberäkningen av igångsättningen har hänsyn tagils till den undersökningsora bosladsslyrelsen lät ulföra vid årsskiflet 1972/1973. Vidundersökningstillfället, då av bostadsraraama var fördelade,beräknades igångsättningen av statligt belånade lägenheter till ca Tabell 7: 3 Lägenheter i påbörjade, inflyttningsfärdigaoch pågående bostadsbyggen Därav flerfamiljshus Påböriade' Inflyll- (80 000) (101 350) (73 000) (42 000) (57 500) (47 250) (80 000) (81 350) (71 650) (40 000) (43 550) (43 700) (14 950) (9 250) (22 150) (10 850) (21 800) (11 800) (21 100) (10 100) (13 650) (8 800) (22 400) (10 750) (22 000) (11 400) (21 950) (9 050) ' Med påbörjandemånad avses enligt den äldre definitionenden månad dä schaktning, sprängning eller utfyllnadsarbetena påbörjas.Siffrorna fr. o. ra. I97I ar beräknade av . Samtliga inora parentes angivna uppgifter ärprognoserade. Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. Definitionen av påbörjandelidpunkt i statistiskacentralbyråns bo-stadsbyggnadsstatislik ändrades fr. o. m. Nuraeraregistreras tidpunkten för grundbottenbesiktning och/eller de egentligabyggnadsarbetenas påbörjande. Definitionsändringen innebär att den under 1971och 1972 publicerade pä-börjandestatistiken raåste korrigeras till att avseschaktningstidpunkt för att kunna utgöra underlag till bostadsberäkningarnaenligt den modell som använts vid . I texten behandlaspåbörjandet enligt den äldre definitionen. Källor: och . Inberäknat privatfinansierade bostäder samtåterstående uttag ur raraarna har totala igångsättningen beräknatstill 80 000 lägenheter. Ändelen påbörjade lägenheter i sraåhus har beräknatstUl , vilket är en ökning järafört raed 1972, då andelen sraåhus var Tabell7: 4 Lägenheter i påbörjade, inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen1970 1972 enligt officiella statistik 'Med påbörjandemånad avses enligt den nya definitionen månad för grundbottenbesiktningoch/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande. Alla siffror är avrundadetill närmast hela femtiotal. Investeringsberäkningarhar även utförts . Härvid har igångsättningen beräknats bli oförändraidjärafört raed 1973. Denna igångsättningsprognos bygger på ett antagande oraatt en ökad efterfrågan på bosläder till följd av ökad disponibel inkorastsärat ökad invandring i första hand kommer att ta i anspråk den stock avouthyrda lägenheter sora uppstått . Investeringari ombyggnad av bostäder rainskade kraftigt . Beslut om lån tUlorabyggnad eller förbättring raeddelades för ca 11 600 lägenheter, vilket är enminskning med ca 2 350 lägenheter järafört raed 1971. Tabell 5 visar attantalet lägenheter för vilka lån tUl orabyggnad samt förbättring beviljatssuccessivt minskat . När det gäller ombyggnad utan statliga lånhar tendensen troligen varit densamraa. Totalt uppskattas orabyggnad utanstatliga lån beröra raellan 500 1 000 lägenheter . Nedgångenav nyproduktionen koraraer alt ge negativa återverkningar påbyggsyssdsältningen. En rad stunulansåtgärder har därför vidtagits för att ökaorabyggnadsverkiäamheten då nyproduktionen rainskar. kan byggföretag erhålla statsbidrag avlönekostnadema vid upprustning av äldre fastigheter. Dessutora har fr. o. ra.den 1 november 1972 komrauner och allmännyttiga företag kunnat erhållaförbättringslån till orabyggnad. 1 Reviderad nationalbudget för 127 Tabell 7: 5 Antal lägenheter för vilka statligt lån tillmodernisering beviljats 1968-1972 1968 1969 1970 1971 1972 Ombyggnad 3650 4 300 3 800 3 450 3 200 Flerfamiljshus 1200 2 350 1900 1500 1150 Småhus 2450 1 950 1 900 1 950 2 050 Förbättring 13400 12 650 12 300 10 500 8 400 Totalt 17 050 16 950 16 100 13 950 11600 Anm. AUa siffror är avrundade till närmast helaferatiotal. Vid ombyggnad av flerfamUjshus kan s. k. prioriterade lånerhållas även när orabyggnaden sker utan stöd av statliga lån 1januari . För att ytterligare stimulera orabyggnadsverksamhetenhar i en proposUion, 1973:21, föreslagits dels att förbätlringslånen skallutvidgas till att även gälla kooperativa och enskilda byggherrar, dels altfastighetsägare, som före utgången av påbörjar statligt belånadorabyggnad, skall kunna få bidrag på . I beräkningama har såvitt raöjligt hänsyn tagilstUl dessa stimulansåtgärder. Det har dock antagits att byggnadsunderhållet ihögre grad än orabyggnadsverksamheten koraraer att stirauleras av det direktastatsbidraget. Totalt beräknas eraellertid orabyggnadsposlen öka 1973.För 1974 har ökningslakten antagils bli . Med avseende på månadsfördelningen av det totalapåbörjandet har i kalkylerna hänsyn tagits tUl arbetsmarknadsstyrelsensrekommendationer till länsarbetsnämnderna, att styra tiUslåndsgivningen så atthuvuddelen av de privatfinansierade lägenheternas påbörjandelidpunkt förläggstill tredje och fjärde kvartalen. I diagram 2 redovisas medianbyggnadstiderna i antalraånader för påbörjade lägenheter i flerfarailjshus och sraåhus. På grund avstalistikora-läggningen 1970 (se anra. 2 under tabeU 3) justerasraedianbyggnadsti-dema för flerfamiljshus till att avse byggnadstidema enligtden garala definitionen för påbörjandet. Någon korrigering av byggnadstidemaför sraåhus behöver däreraot inte vidtas. För såväl flerfarailjshus sora småhus minskademedianbyggnadstiderna för lägenheter påbörjade raed enmånad jämfört med lägenheter påbörjade . För andra halvåret1971 ökade eraellertid byggnadstiderna raed ca en halv raånad för att därefterför återigen rainska raed knappt en halv raånad. Vidbedöranmgen av byggnadstidema har hän- Diagram 7: 2 Medianbyggnadstid i antal raånader förpåbörjade lägenheter 19691974 1969 70 71 72 73 74 1969 70 71 72 73 74 Källor: och konjunklurinstitulet. Diagram 7: 3 Investeringar i bostäder och inom egentligindustri 19671973 Index: 1964= 100. 130 110 90 70 180 160 140 120 .100 160 140 120 100 1967 68 69 70 71 72 73 1967 68 69 70 71 72 73 Källor: och . syn tagits lill den arbetstidsförkortning sora infördes islutet av 1971 och sora antagits ha resulterat i något förlängda byggnadstider.Mot bakgrund av den ur byggnadssynpunkt exlrerat raUda /1973 harlikväl för påbörjade lägenheter kalkylerats medbyggnadstider som i stort sett ligger kvar på sararaa nivå sora . har byggnadstidema antagits öka något. De totalabostadsinvesteringarna 1973 beräknas utifrån ovan redovisade förutsättningarminska jämfört med . 1 Reviderad nationalbudget för 129 ringarna i flerfamiljshus förutses minska raedansraåhusin-vesleringarna beräknas öka raed . Den raycket kraftigarainsknmg-en i flerfarailjshus beror på den raycket låga igångsättningen avflerfarailjshus , raedan ökningen i sraåhus till stor delförklaras av den kraftiga igångsättningen . För 1974har bostadsmvesleringarna beräknats minska i volym. Minskningen berörbåde flerfamiljshusen och småhusen. Under 1972färdigställdes 104 050 lägenheter en rainskning raed 3 150 lägenheterjärafört raed 1971. har antalet färdigställda lägenheter beräknats tUl101 350 en rainskning raed ytterligare 2 700 lägenheter. Antaletfärdigställda lägenheter beräknas till drygt 80 000. Medutgångspunkt från den enkätundersökning som genomfördes av statistiskacentralbyrån har en förnyad bedömning kunnat göras avindustrins investeringsverksamhet . De prelirainära uppgifterför det närmast bakoraliggande året sora inhäralas hartenderat alt underskatta det definitiva utfallet sora det raäts ienkätundersökningarna i raaj. En uppjustering av enkätupp-giflerna för 1972raed ett par procentenheter har därför synts befogad. Sålunda justerad angerfebruarienkäten alt industrins byggnadsinvesteringar ökade ochraaskminvesteringarna raed i volyra 19711972. Den totala uppgången avindustriinvesteringarna skulle därmed bh . Denredovisade invesleringsökningen kan sannolikt till stor del återföras på deekonoraisk-poliliska åtgärder sora vidtagits vidupprepade tUlfällen för att raotverka arbetslösheten. Särskilt kan noteras debetydande bidrag administrerade av sora i ett paroragångar utgått lill industrins railjövårdsinvesteringar. Vidare haranskaffningen av raaskiner och inventarier sti-raulerats av ettinvesteringsavdrag på , raedan investeringsfondema har fått utnyttjats förinvesteringar i byggnader. Av diagram 2 att döma förefaller det sora ora denhuvudsakliga effekten av dessa åtgärder skulle ha faUit på första halvåret1972. Industrinsplaner finns redovisade i tabellerna 68. I järaförelse raed deuppgifter sora läranades i noveraber 1972 kan konstaleras att företagenuppjusterat sina planer betydligt. Norraalt äger en dylik uppjustering rurafrån enkät till enkät aUt eftersora planhorisonlen rycker närraare. Denbetydande uppjustering som kan observeras förklaras sannoUkt till en del avatt industrin nu kunnat beakta de ytterligare stimulansåtgärder sora beslöts inoveraber 1972. Då höjdes det utgående investeringsavdraget på till 30 %för raaskiner beställda 1 noveraber ,förutsatt att leveranserna 1 saml Nr 125. Tabell 7: 6 Verkställda resp. planerade investeringar inomindustrin 1972 och 1973 enligt investeringsenkäten Livsmedels-, dryckesvaru- och Textil-, beklädnads- och Massa-, pappers- och pappers- varuindustri, grafisk industri Kemisk industri, petroleura. gummivaru-, plast och Järn-, stål- och metallverk Summa egentlig industri 2345 2 365 5 691 6 209 El-, gas- och vattenverk 1 812 1 815 1 069 1 160 Totalt 4157 4180 6 760 7 369 Redovisningen inkluderar investeringar i bilar ochbostäder. skedde före utgången av 1974. Dessutom infördes ett avdragpå för byggnadskostnader nedlagda 1 november 197231december 1973 förutsatt att byggnadsprojekten påbörjades före den 1 juli 1973.Av tabell 6 framgår att de relativt sett mest expansiva planerna harinrapporterats av kemisk industri, jord- och stenindustri samtverkstadsindustri (se även diagrara 4). I tabellerna 78 återges planema omräknade lillprocentuella förändringstal för den totala industrin. På motsvarande sättredovisas även planer och utfall för ett antal . På byggnadssidanhar företagens helårsplaner ojusterade beräknats innebära en mUnskning på 5 %fördelad på en ökning och en minskning andrahalvåret. Av skillnaderna mellan planer och ulfall för de resp. halvårenframgår att utfallen tenderar att överskallas något under det första halvåretmedan underskattningarna för är genoragående. Med hänsynlill alt byggnadsinvesteringarna stöddes mycket kraftigt av skilda åtgärderunder 1972 har det bedömts riraligt att låta justeringarna av planerundersliga dem som kan registreras . Ett successivt förbättratkapacitetsutnyttjande har dock antagits .medföra en relativt snabbplanpåfyllnad framför allt under 1 Reviderad nationalbudget för 131 Tabell 7: 7 Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar 1965 1973 1965- 1966- 1967- 1968- 1969- 1970- 1971- 1972-1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 Planerat sarama år 36 25 27 13 7 5 15 5 Maskiner m. m. Planerat samraa år 12 ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och föregående ärs utfall. För planförändringen 1972 1973 haranvänts det prelirainära utfallet . Redovisningen inkluderar på maskinsidan äveninvesteringar i bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och . andra hälfien av året. Härtill raedverkar också denförlängning av utnyttjandet av investeringsfonderna sora beslöts avstalsraaktema efler enkätens insamlande. Med dessa antaganden sora grund harindustrins byggnadsplaner för uppjusterats raed 14 procentenheterlill en prognoserad ökning på i volyra 19721973. På maskinsidan anger företagens planer en ökning raed 5 %.Här är jusleringsmönslret raellan halvåren raer entydigt än på byggnadssidanraed överskallningar av utfallet första halvåren resp. underskattningar andrahalvåren. Detta återspeglar sannolikt en systeraalisk överoptiraisra hosföretagen vad gäller möjlighetema att realisera sina planer på utsatt lid.Dessutora kan noteras att avvikelserna mellan planer och ulfall är av betydligtmindre storleksordning än på byggnadssidan. Med hänsyn till det förbättradeefterfrågeläget inom industrin samt raöjlighelerna alt utnyttja det30-procentiga investeringsavdraget har förelagens planer uppjusterals raed 7procentenheter tUl ell prognoseral ulfall på i volyra 19721973. TiUsaramanlaget har därmed industrins investeringarprognoserats öka frän 1972 till 1973. Förelagens planer sådana de kantolkas med ledning av tidigare erfarenheter indikerar således alt en betydandevändning uppåt av investeringsviljan nu har ägt rum. På basis av en specialenkät sora statistiska centralbyråninsamlat i samband med den reguljära febraarienkäten kan även en viss uppfattningfås ora industrins investeringsplaner . Svårigheterna alt tolka dessaplaner är eraellertid betydande då antalet förelag sora ingår i dettaspecialurval är relativt Utet. Undersökningar av detta slag har ännu genomförtsendast ett fåtal gånger, varför osäkerheten ora planer- Diagram 7: 4 Investeringar inom egentlig industri, totaltocb uppdelat på branscher 19661973 Index: 1962= 100. 140 130 120 110 100 180 170 160 150 140 130 120 110 100 _ Järn- och stålverk _ Verkstadsindustri, e; J_ L_l_ L 1966 67 68 69 70 71 72 73 1966 67 68 69 70 71 72 73 De branschvisa prognosei-na är något osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringar i bilar och bostäder ärinkluderade. Den totala industrin är anpassad till SNI. Källor: och konjunklurinstilutet. nas reella innebörd är raycket hög. Med beaktande av deerfarenheter som finns och den konjunkturutveckling som kan förutsesförefaller dock en fortsatt invesleringsökning vara alt vänta 19731974. Av planernaatt döraa bärs den huvudsakligen upp av ökade raaskininvesteringar raedan denvolyraraässiga ökningen på byggnadssidan endast synes bli av raåttligomfattning. I diagrara4 redovisas investeringsutvecklingen för de ur investerings-hänseende tyngstvägande branscherna. Branschuppgiftema har schablonraässigtkorrigerats på sararaa sätt sora ovan an- 1 Reviderad nationalbudget för Tabell 7: 8 Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar, halvårsvis, 1965 1973 (-11) Maskiner m. m. (-8) Maskiner m. m. ' Planerna beräknade sora kvoten mellan prognosärets renaenkätvärde och föregående ärs utfall. För planförändringen 1972 1973 haranvänts det preliminära utfallet . Redovisningen inkluderar på raaskinsidan äveninvesteringar i bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och . givils för industrin sora helhet. Järn- och stålverkensinvesteringar sora rainskade tiU ökade starkt ; enligtnu föreliggande planer förefaller en betydande investeringsökning även varaatt vänta . Investeringama inora verkstadsindustrin expanderademycket kraftigt tiU 1971. En viss nedgång av investeringsnivån tycksha ägt mm men en betydande ökning fömtses nu . Massa- ochpappersindustrins investeringar ökade betydligt . Enligt nuföreliggande planer tycks en avsevärd minskning av investeringsnivån vara all vänta.Investermgarna inora industrin i övrigt ökade 1972 raåttligt årsnivå. En kraftig höjning av investeringsaktiviteten förutses . Byggnadsinvesteringamainora gruppen handel ra. m. ökade raed i volyra 19711972. Detta kanifrämst förklaras av en raycket hög igångsättning . Ivolyra räknat ökade igångsättningen tUl 1971 med ,huvudsakligen en följd av att den 25-procentiga investeringsavgiflen upphävdesden . sjönk emellertid igångsättningenför att åter öka kraftigt, troligen till en del till följdav den utvidgade rätten alt använda investerragsfondema inomnäringslivet utanför den egentliga industrin. Även den utvidgadetUl-ståndsgivningen för stora projekt igångsatta före tordeha haft en viss effekt. Totalt minskade i volym räknat igångsättningen med ca11 % 19711972. Maskininvesteringar inom gruppen handel ra. m. ökade med 2 %från 1971 till 1972. Tillsararaantaget skulle därmed de totala investeringarnainora gruppen handel ra. ha ökat raed i volyra 19711972. TUl grundför beräkningama över investeringarna i fristående lokaler ligger delsen av insara-lad enkät, avseendeplanerade investeringar inora handels-, bank- och försäkringsföretagoch dels en konstruktion baserad på uppgifter över totala kostnader ochbyggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt. Den enkättäckta delen av sektornsinvesteringar kan beräknas till . Från denna del skulle enligtstatistiska centralbyråns enkätundersökning byggnadsinveiiteringarna rainskaraed . Investeringsplanerna i februarienkäterna hardock genoragående överskattats sedan handdsenkäten började insaralas i augusti1969, varför en nedjustering av planuppgiflerna kan anses raotiverad. På grundav den orafallande tillståndsgivningen har summabyggnadskoslnader för inneliggande ej avgjorda ärenden (projeklreserv) sora denregistreras i arbetsraarknadsstyrelsens statistik över oprioriterade projektsjunkit mycket kraftigt . En undersökning somarbetsmarknadsstyrelsen låtit utföra visar att knappt 1/4 av de inneliggandeärendena kan påbörjas . Detta tyder på alt igångsättningen under 1973kan bli mycket låg. Möjligheterna att utnyttja investeringsfonderna förnedlagda kostnader t. o. ra. 1 Byggnadsinvesteringarna inom gruppen handel m. ra.består till ca 9/10 av investeringar i fristående lokaler och lill resterandedel av butikslokaler i bostadshus. Med investeringar i fristående lokaleravses investeringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar,biografer, hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. 1 Reviderad nationalbudget för 135 kan dock tänkas i viss mån motverka den kraftigatendensen till rainskad igångsättnmg. Därtill kan de förbättrade ekonoraiska utsiktersora nu fraraträder tänkas raedföra en ökning av projektreserven.Igångsättningsprognosen har dock hållits på en mycket försiktig nivå.Här har räknats med en minskning på i volym järafört raed 1972.Prognosen innebär att igångsättningen skulle återgå till en raer"norraal" nivå efter den höga igångsättningen . Investeringama i fristående lokaler beräknas med dessaantaganden rainska raed i volyra 19721973, varav investeringama inoravaruhandel, bank- och försäkringsföretag tycks rainska i förhållandevis något mindreutsträckning. Inkluderas investeringar i butikslokaler i bostadshus, somberäkningstekniskt följer investeringsutvecklingen för flerfamiljshus, kommerdet totala byggandet att mmska . Underlaget för en bedömning av plansiffrorna överraaskininvesteringama är raycket knapphändigt. Förelagens planer harsedan novembere.ikäten 1972 nedjusterats med några procentenheter. Vid bedömningenav de nya plansiffroma har hänsyn tagils till det 30-procentiga skatteavdragetför näringslivets raaskininvesteringar vilket gäller raaskiner beställda föreden . Maskininvesteringama beräknas med hänsyn till ovanståendeligga kvar nivå. Saramantaget skulle därraed de totala investeringama inoragruppen handel m. ra. minska i volym 19721973. De totala investeringarna i handelsflottan, dvs. inköp avnybyggda fartyg minus netloutförseln av begagnade fartyg uppgick under 1972tUl 895 milj. kr. en volymökning på närraare järafört med 1971. Dennakraftiga uppgång förklaras huvudsakligen av en stark ökning av investeringama inybyggda fartyg i första hand svenskbyggda. ökade importen avbegagnade fartyg som dock är en beloppsmässigt liten post väsentligt. Beräkningama av investeringarna i nybyggda fartyg under1973 och 1974 baseras, dels på en insamlad enkät från svenska redare angåendederas bestäUningar av nybyggda fartyg i utlandet, dels på en i februariinsamlad enkät från de svenska varven. Med ledning av dessa enkäter beräknasinvesteringarna i nybyggda fartyg öka så raycket sora i volyra 19721973.Framför allt beräknas importen av nybyggda fartyg stiga mycket starkt, raenäven leveranserna av svenskbyggda fartyg uppges bli rekordhöga. Nettoutförselnav begagnade fartyg har antagils bli endast obetydligt högre 1973 än 1972,varför de totala investeringama i handelsflottan beräknas öka raed ivolyra 1972 1973. Investeringarna i nybyggda fartyg beräknas raed ledning avovan nämnda enkäter öka raed närraare i volyra 19731974.Ökningen ligger helt på de importerade fartygen, raedan leveranserna av svenskbyggdafartyg beräknas rainska. Netloutförseln av begagnade fartyg har antagits bli mindreän . De totala investeringarna i handelsflottan beräknas därmed ökaca i volyra 19731974. De totala statliga investeringarna ökade enligt nuföreliggande ännu prelirainära beräkningar i volym tUl 1972,vUket är en betydligt högre ökningstakt jämfört med dåinvesteringarna ökade . I förhållande till de beräkningar sompresenterades i den preliminära nationalbudgeten innebär utfallet för1972 en raindre nedjustering. Då raaskininköpen var i det närraaste oförändrade19711972 svarade byggnadsinvesteringarna, som ökade med inte ,för totala ökningen. Såväl affärsverken som de statliga myndigheternasbyggnadsinvesteringar har ökat kraftigt. Affärsverkens byggnadsinvesteringar beräknas ha ökat raed22,19711972. Den större byggnadsaktivileten inora affärsverken sararaanhängerfraraför allt raed ökningar av och vattenfallsverketsinvesteringar. Statens järnvägars byggnadsinvesteringar synes däreraot hafortsatt att rainska. Myndigheternas byggnadsinvesteringar beräknas ha ökat raed19,. Denna tillväxt förklaras fraraför allt av att dendel av del statliga vägbyggandet sora finansieras via anslagen lill beredskapsarbeteni det närraaste fördubblades 19711972. De totala statliga maskininvesteringarna beräknas ha ökalmed i volyra 19711972. Affärsverkens raaskininköp minskade därvid raed ettpar procenlenheter.