prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Jordfonden, som har stor betydelse förstmktun-ationaliseringen, uppgår f. n. till 277 mUj. Fastighetsförvärven medanlitande av fonden har ökat under /72. harförsäljningen av fastigheter ökat. Såväl förvärven som försäljningama uppnåddeunder /72 den högsta nivån . Det är angeläget att verksamhetenkan upprätthållas på en hög nivå även under kommande budgetår. Detta kan skeutan att ytterligare medel tillförs fonden. Rådgivnings- och kursverksamheten är ett viktigtinstrument för att främja jordbrukets rationalisering. Under /74kommer i denna verksamhet uppmärksamhet att ägnas åt frågor rörande arbetarskyddoch arbetsmiljö inom jordbmket. För skördeskador på 1971års skörd utbetalades 9,5 milj. kr. Medlen i skördeskadefondensynes räcka för kommande utbetalningar av skördeskadeersättningar. Världens konsumtion avskogs- och skogsindustriprodukter har ökat kraftigt under de senastedecennierna. Efterfrågeutvecklingen har medfört att skogsindustrierkunnat expandera starkt både kvantitativt och genom ökad grad av vidareförädling.Det totala produktvärdet liksom exporten har fyrdubblats . Genomatt även andra länder utnyttjat de ökade avsättningsmöjligheterna har tidvisöverutbud skapats vilket lett tUl hård konkurrens och pressade priser. Följdenav detta har blivit temporära produktionsbegränsningar och försämrad lönsamhet.Trots att exportvärdet av skogsindustriprodukter ökat från 2,4miljarder kr. har dess andel av den totala exportenminskat från till . 1973:1 Bilaga 11 4 I takt med skogsindustriemas stigandevirkesbehov har skogsbrukets avverkningar ökat (msk) till 70 milj. msk . har efterfrågan påcellulosa och papper dämpats vilket i sin tur medfört vissa avsättningsproblem.Under beräknas balansen mellan utbud och efterfråganav träfiberprodukter bli bättre. De senaste årens goda efterfrågan på sågadeträvaror väntas bestå. Frågan om hur staten skall medverka till en frånekonomisk och social synpunkt sund utveckling inom skogsbruket utreds avskogspolitiska utredningen, som beräknas lämna sitt betänkande i början av år1973. För /74 föreslås bl. a. enförstärkning av resurser 1 fråga om skogsskyddsfrågor. Vidareföreslås utökade möjligheter för enskilda skogsägare att erhålla statsbidragför omplantering av skadad plantskog. Inom fiskerinäringen har en fortsattkonsolidering av fiskeföretagen ägt rum. riksdag har beslutat attunder /73 StatUga lånegarantier på sammanlagt 20 milj. kr. skallfå lämnas för detta ändamål. Statliga kreditgarantier med 5 milj. kr. fårjämsides med lån från en särskild lånefond lämnas även för lån till fisketsberednings-och konservindustri. Vidare utgår under innevarande budgetårstatliga fiskerUån för rationaliseringsåtgärder med 9 milj. kr. Bidrag och lånhar vidare ställts till förfogande för fiskare som drabbats ekonomiskt tillföljd av förbudet mot sillfiske i och Skagerak under vissa delar avåret. För nästa budgetår föreslås stödåtgärderav samma omfattning som innevarande år. Sedanrennäringslagen trädde i kraft har de flesta av fyrtiotaletsamebyar ombUdats och organiserats såsom ekonomiska föreningar med huvudsakliguppgift att driva renskötsel. Stöd i form av statlig lånegaranti samt bidraglämnas till rennäringens rationalisering. För /74 föreslås medelför information och rådgivning till rennäringsutövarna utgå i oförändradomfattning. Förslag läggs fram om ett permanent katastrofskadeskydd förrennäringen. Staten föreslås bidraga med två tredjedelar av kostnaderna. Förnästa budgetår beräknas för ändamålet . har efter samråd med lantbruksstyrelsen lagt fram förslag omprisstöd till reimäringen. Förslaget remissbehandlas f. n. 1973:1 BUaga 11 5 riksdag beslutade om en nylivsmedelslag. Genom den nya lagen vidgas möjligheterna att vidta åtgärder föratt förbättra livsmedlens hygieniska kvalitet och att hindra olämpligatillsatser i livsmedel. Ökade möjligheter kommer vidare successivt att ges förkonsumenterna att avgöra livsmedlens kondition och näringsvärde genomhållbarhetsmärkning, innehällsdeklaration, varumärkning m. m. För att leda ochsamordna arbetet med livsmedelskontrollen m. m. inrättades den 1 januari 1972statens livsmedelsverk. Genom tillkomsten av verket har resurserna förlivsmedelskontrollen kraftigt förstärkts och för nästa budgetår föreslås vissytterligare förstärkning av bl. a. undersökningsavdelningen. I avvaktan på de förslag som kan kommaatt framläggas av utredningen om kontrollanstalterna på jordbrukets områdeföreslås ej några större resursförstärkningar vid dessa anstalter. Utbildningen och forskningen samtförsöksverksamheten på jordbrukets, trädgårdsnäringens, skogsbmkets ochveterinärmedicinens områden har erhållit betydanderesursförstärkningar. Anslagen till dessa ändamål föreslås för nästa budgetåruppgå till ca 218 milj. kr. Anslagen till jordbrukets högskolor föreslås ökamed ca 10 milj. kr. a. tillförs den inrättade landskapsarkitektlinjenvid ytterligare utbildningsresurser. Utbildningen avlant-mästare och trädgårdstekniker vid föreslås bli anpassadmed hänsyn till utbildningen inom det allmänna skolväsendet. Arbetet med att förse högskolorna medändamålsenliga lokaler har fortsatt . Byggnadsarbeten för ca 110milj. har påbörjats eller varit under utförande. Häravavser ca 50 milj. kr. byggnadsarbeten i samband med omlokaliseringen avveterinärhögskolan och statens veterinärmedicinska anstalt till Uppsala.Arbetet med denna omlokalisering följer därmed i stort sett den tidplan, som faststäUdes av riksdag. Anslaget tUlbyggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor ökas för nästa budgetår med20 milj. kr. till 45 milj. kr. Svalövsutredning, somtillkallades för att utreda vissa frågor rörande , haravgett förslag till bl. a. den framtida regleringen av förhållandena meUanföreningen och Allmänna svenska utsädesaktiebolaget. Förslag i ämnet kommer att läggas fram för vårriksdagen. Miljövårdens primära uppgift är attgarantera alla en livsvänlig miljö. Därför måste miljöförstörelsen hejdas ochförstörd miljö så långt möjligt återställas. Detta kräver samarbete mellanstat, kommuner, närings- 1973:1 Bilaga 11 6 liv och enskilda. Statsmakternas uppgift är attange riktlinjer och regler för olika organs handlande på miljövårdens område.En god miljö omfattar såväl rent vatten, frisk luft och oförstörd natur somhälsosam arbetsmiljö, positiv bostadsmiljö och stimulerande fritidsmiljö. Medvetenheten ommiljövårdsproblemens omfattning har vuxit fram successivt. I takt med attkunskapen om problemen ökat har också motåtgärderna intensifierats. En radreformer och åtgärder har satts in . En omfattandeadministration har byggts upp med och koncessionsnämndenför miljöskydd som centrala myndigheter. Länsstyrelserna har fått särskildanaturvårdsenheter. Lagstiftningen har vidgats och gjorts mera effektiv. Genomstatliga ekonomiska stödåtgärder har kommuner och industrier stimulerats vidtaalltmer långtgående reningsåtgärder. Forskningen har byggts ut kraftigt liksomutbildning och inform.ation. Också på detinternationella området har miljövårdsproblemen alltmer uppmärksammats underde . Därvid har bl. a. förberedelsearbetet årsFN-konferens i om den mänskliga miljön varit av betydelse. Genom debeslut som fattats vid konferensen har en grund lagts för en ytterligareutbyggnad av det intei-na-tionella miljövårdssamarbetet. Inom landet harinsatserna till betydande del inriktats på att ytterligareöka kommunernas och industrins investeringar i reningsanläggningar. Detta harvarit motiverat såväl från miljövårdssynpunkt som av sysselsättningsskäl.Sålunda höjdes de statliga bidragen både till kommunala reningsverk och tillmiljövårdande åtgärder inom industrin kraftigt den 1 november1971den . För arbeten som påbörjades utgick bidragmed av kostnaden. Sammanlagt beviljades i förhöjda statsbidragunder nämnda tid ca 765 milj. kr. varav ca 400 milj. kr. till industrin och ca365 milj. kr. Också under innevarandebudgetår har beslutats om förhöjda statsbidrag till kommunala och industriellamiljövårdsinvesteringar. För arbeten som påbörjas den 1 september1972den kan bidrag utgå med när det gäller kommunala reningsverkhögst och när det gäller miljövårdsåtgärder inom industrin högst . Förförhöjda bidrag haranvisats sammanlagt 200 milj. kr. Den intensifieradeutbyggnaden av reningsanläggningar har också medfört en kraftigt ökadarbetsbelastning för berörda myndigheter. för miljöskydd har från det miljöskyddslagen infördes den 1juli 1969 och fram t.o.m. fått in mer än 1 700 ärenden rörandetillståndsprövning av miljöfarlig verksamhet varav drygt 700 ärenden kommitunder . 1973: 1 Bilaga 11 7 Som en följd av deinsatser som gjorts har tätorternas avlopps-reningsförhållanden ytterligareförbättrats. Flertalet nya reningsverk planeras nu för kemisk rening. Avtätortsbefolkningen beräknas nu vara anslutna till reningsverk medkemisk rening och till reningsverk med biologisk rening samt tUlreningsverk med endast mekanisk rening. går avloppsvattnet från ca8 % av tätortsbefolkningen ut i vattendragen helt orenat. Ansträngningarna attfå till stånd ytterligare reningsverk med effektiv rening måste därförfortsätta. bör alla svenska tätorter ha en tillfredsställandeavloppsrening. Avfallsproblemen haralltmer kommit att framstå som en av de viktigaste miljövårdsfrågorna.Kraftfulla insatser för att komma till rätta med dessa problem kommer attkrävas av såväl staten och kommunerna som näringslivet under de närmaste åren.Under år 1972 har en rad åtgärder vidtagits inom avfallsområdet.Naturvårdsverket har fått ökade tillsynsuppgifter särskilt när det gällerolika slag av specialavfall, såsom oljeavfall, giftrester och annat kemisktavfall. En enhet för avfallsfrågor har inrättats vid verket. Statsbidrag medhögst har införts för investeringar i anläggningar för behandling av iförsta hand kemiskt avfall. Vidare kan staten lämna garanti för eventuellaförluster vid lagring av sådant avfall. Avtal har träffats mellan staten ochindustrin om forskningssamarbete inom avfallsområdet. väntasutredningen rörande omhändertagande och behandling av kemiskt avfall m. (UKA) lägga fram förslag om ytterligare åtgärder. har beslutfattats om fortsatt sänkning av svavelhalten i eldningsolja. Förbudet motanvändning av eldningsolja med högre svavelhalt än en viktprocent omfattar nuStockholm med omgivningar samt och vissa andra tätorter i Västsverige.Den 1 oktober 1973 utsträcks förbudet till att omfatta också och har i uppdrag att komma in med förslag tillytterligare sänkning av svavelhalten i eldningsolja . Reglema om högstatillåtna avgasutsläpp från bilar har skärpts . Beslutet, somavser bilar av 1976 eller senare års modeller väntas medföra en minskning av degenomsnittliga utsläppen med i fråga om koloxid, i fråga omkolväten och i fråga om kväveoxider jämfört med fordon utanavgasrenande system. Också bestämmelserna i fråga om blyhalten i bensin harskärpts. Fr. o. m. är den högsta tillåtna blyhalten i motorbränsle0,mot tidigare . Förbud har under år 1972införts mot spridnmg från luften av bekämpningsmedel över skogsmark och annanmark som inte är . I anslutning därtill har en utredning tillsatts meduppgift att allsidigt utreda frågan om spridning av kemiska medel, dvs. iförsta hand bekämpningsmedel och handelsgödselmedel. 1973:1 BUaga 11 8 MUjökontroUutrediungenhar lagt fram förslag tUl lag om hälso- och miljöfarliga varor. Utredningen väntas under början av år1973 lägga fram förslag rörande ett informationssystem inom miljövårdsområdet. och friluftsområden har avlämnat ett förslag tUlutvecklingsprogram för rekreationsllvet i Vindelälvsområdet. Kommitténstidigare avlämnade förslag rörande utveckling av rekreationslivet iÄreregionen har efter remissbehandling överarbetats av en särskild arbetsgmpp.Överläggningar har inletts med kommuner och andra intressenter rörandeprojektet. Slutbetänkandet från kommittén för planering av turistatUäggningaroch friluftsområden väntas . Forskningen inom miljövårdsområdet harfått starkt ökade resurser. En utredning har tillsatts med uppgift att läggafram förslag om bättre samordnmg av denna forskning. Närdet gäller den allmänna naturvården har arbetet med att säkerställa områdenför allmänhetens rekreation eller för kulturella eller vetenskapliga ändamålfortsatt. De områden som avsatts som naturreservat eller liknande har ensammanlagd areal av ca 145 000 ha. Ökade insatser görs för att genom olikavårdåtgärder göra dessa områden tillgängliga för allmänheten. Under år 1972har vidare en försöksverksamhet med landskapsvårdande åtgärder inomodlingslandskapet påbörjats. Landskapsvårdande arbeten har också i storomfattning utförts såsom beredskapsarbeten. Under /72 beräknassådana arbeten ha utförts tUl en total kostnad av drygt 50 milj. kr. Ocksåidrotts- och friluftsanläggningar har i stor omfattning utförts såsomberedskapsarbeten . Totalkostnaden beräknas till ca 100milj. Lagstiftning om reglering avsnöskotertrafiken har införts. Genom denna lagstifming som tidsbegränsats får länsstyrelsema möjlighet att förbjuda eller på annat sätt reglerakörning i terräng med snöskoter eller annat motordrivet terrängfordon. För /74 föreslås fortsattaförstärkningar av insatsema på miljövårdsområdet. Särskild proposition ianledning av miljökontrollutredningens förslag om lagstiftning rörande hälso-och miljöfarliga varor kommer senare att läggas fram för vårriksdagen. Ianslutning därtill kommer också frågoma rörande anslag till statensnaturvårdsverk för nästa budgetår att behandlas. En särskUd rikskampanj mot nedskräpninghar pågått i samarbete mellan staten och näringslivet. Kampanjenföreslås fortsätta också /74. Totalt kommer för kampanjens centralaledning därmed att ha anslagits 4 milj. kr. Anslagen för att säkerställa och vårdanaturområden föreslås öka med 1,3 mUj. till 22,4 milj. kr. StödettiU idrotten föreslås ökat med 7 milj. kr. varav 6,4 mUj. 1973:1 Bilaga 11 9 Under utbUdningsdepartementetföreslås 17,5 milj. kr. till idrottsorganisationemas lokala verksamhet. Totaltberäknas under utbUdnings- och jordbmkshuvud-tltlama 99 milj. kr. till stödtill idrotten för nästa budgetår. Anslaget till mUjövårdsforskning föreslåsöka med 1,5 mUj. tUl 20,5 milj. kr. Vidare föreslås en utbyggnad av den avstaten och industrin gemensamt finansierade forskningen inom mUjövårdsområdet.Anslaget till denna forskning föreslås öka med . tUl 2 milj. kr. Vidforskningsarbetets bedrivande skall ökad vikt läggas vid forskning rörandeavfallsproblemen. För bidrag tUl kommunalaavloppsreningsverk föreslås en oförändrad bidragsram av 130 milj. kr. Också förstödet tUl mlljövårdande åtgärder inom industrin föreslås ett oförändrat beloppav 50 milj. kr. Förbidrag till miljöfond föreslås 5 milj. kr. Sammanlagt föreslåsanslagen till miljövård och idrott öka med ca 143 milj. kr. tUl 469 milj. kr. förhandlingar med EEC avslutades genomundertecknande av avtaletden . Jordbruks-, trädgårds- och fiskeprodukter omfattas inte avavtalets regler om avveckling av tullar och restriktioner. I avtalet finnsdock en allmän bestämmelse om att parterna skall utveckla handeln medjordbruksvaror under hänsynstagande till sin jordbrukspolitik. Förlivsmedelsindustriprodukter gäller enligt avtalet att enbart den del avgränsskyddet som avser att skydda den industriella förädlingen, det s. k.manufaktureringsskyddet, avvecklas. Däremot behåller parterna full frihet attvidta åtgärder för att utjämna prisskillnaderna på de jordbmksråvaror som ingåri livsmedelsindustriprodukterna. och Storbritarmiens utträde ur EFTAsamt de kvarvarande EFTA-ländernas avtal med EEC nödvändiggör vissaförändringar bl. a. i . Vissa bilaterala jordbmksavtal somslutits inom ramen för EFTA upphör , bl. a. det svensk-danskaavtalet . Sverigedeltog i sedvanlig omfattning i FAO:s verksamhet. varintill utgången av medlem av styrelsen för det internationellalivsmedelsprogrammet (WFP). Bidraget till WFP inbegripet bidraget enUgt den särskilda konventionen om livsmedelshjälp uppgårtill 51 milj. kr. Omkring två tredjedelar därav utgörs av leveranser avsvenska livsmedel. Undertiden höUs i om denmänskliga miljön. Sammanlagt 113 stater var företrädda. Vid konferensen antogsbl. a. en miljödeklaration och 109 rekommendationer riktade tiU regeringar ochinternationella organisationer rörande intemationeUa åtgärder motmiljöförstöringen. 1973:1 Bilaga 11 10 togs fem resolutioner, bl. a. en om deinstitutionella formerna för miljöfrågornas handläggning inom FN och en ominrättandet av en miljöfond. Med utgångspunkt från vad som antagits avmiljökonferensen har därefter beslutat att inrätta ensärskild miljöstyrelse och ett särskilt miljösekretariat, som skall förläggastill . har valts till medlem i styrelsen. har vidaredeltagit i en konferens i för attslutföra arbetet på en konvention om reglering av dumpning av avfall i haven.Konferensarbetet baserades på ett av utarbetat konventionsutkast.De ca 90 delegationer som deltog i enades om att rekommenderasina regeringar att ansluta sig konvention, som föreskriver förbud mot dumpning av vissa, särskiltmiljöfarliga ämnen. har även under år1972 deltagit i FN:s s. k. havsbottenkommitté. har iuppgift att förbereda som avser att behandla bl. a.frågan om kuststaternas rättigheter och skyldigheter i fråga om åtgärder tillskydd mot havsföroreningar samt frågan om rätten att utnyttja tillgångarna ihavet och på havsbotten. har den 15februari 1972 undertecknat och ratificerat en regionalkonvention (den s. k. Oslokonventionen) om förhindrande av havsföroreningargenom dumpning från fartyg och luftfartyg i och Nordostatlanten.Enligt konventionen förbjuds dumpning av vissa miljöfarliga ämnen medandumpning av andra ämnen och material får ske endast efter tillstånd avnationell myndighet. Det beslutadeNordiska kontaktorganet för miljövårdsfrågor har hållit tvåsammanträden. Arbetet inom kontaktorganet har i första hand gällt detmiljöpolitiska avsnittet i det nordiska handlingsprogram som skall föreläggasNordiska rådets 21 :a session 1973. Regeringarna har utsett representanter tilltre arbetsgrupper under kontaktorganet, varav en för avfallshantering, en förmiljövårdsutbildning och en för miljövårdsforskning. För att skydda detminskade sillbeståndet i och Nordostatlanten antog den vid extra möte en rekommendation om förbudmot sillfiske i och den 1 aprUden 15 juni1972. Begränsade mängder av bl. a. konsumtionssill har dock under vissaförutsättningar fått fångas . Förändringarna totaltinom verksamhetsområde i förhållande till riksstatenför /73 framgår av följande sammanställning. 1973: 1 Bilaga11 11 A. m. m. Jordbrukets rationalisering m. m. Miljövård m. m. Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hålletinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 3 januari1973. Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor, som gäller utgifterna för budgetåret1973/74 inom verksamhetsområde, och anför. 6 460 000 6 828 000 1971/72Utgift 5 870 021 1972/73Anslag 1973/74 Förslag Beräknad ändring 1973/74 -1- 20 000 + 11000 -1- 368 000 Med hänvisning tUl sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att Kungl. att till /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 610 015 1972/73 Anslag 713000 1973/74 Förslag 773000 Lantbruksrepresentanternahar tUl uppgift att inhämta och förmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruketoch fisket samt därmed sammanhängande näringar ävensom mUjövården i de ländereller internationella organisationer som ingår i deras verksamhetsområden. F.n. är lantbmksrepresentanterna placerade i , och . 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Resekostnader och expenser inom verksamhets- -i- 5 000 Ersättningar för resor till och från vid tjänsteuppdrag och semester Ersättning till kostnader för förhyrning av -1- 60 000 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att till Lantbruksrepresentanter för /74 anvisa ett förslagsanslag av773 . Kommittéer m. m. 1971/72Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag 8852 512 7 800 000 4 800 000 Anslaget kan minskas med3 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Kommittéer in.m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 11 14 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Anslaget bör tas upp med . Jaghemställer att Kungl. att till Extra utgifter för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . JORDBRUKETS RATIONALISERING M.M. 1971/72 Utgift 12961 973 1972/73Anslag 1973/74 Förslag Lantbruksstyrelsen ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om lantbruket och lantbruketsrationalisering, den allmänna hälso- och sjukvården bland husdjuren,djurskyddet samt veterinärväsendet, i den mån sådana ärenden inte ankommer påannan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighet för lantbruksnämnderna och derasortsombud, distriktsveterinärorganisationen samt statens hingstdepå ochstuteri. Styrelsen är också tillsynsmyndighet över statens lantbruksinformation,statens centrala frökontrollanstalt och de lokala frökontrollanstalter som ärbehöriga att utföra statsplombering av utsädesvara, statens maskinprovningarsamt de lokala lantbrukskemiska kontrollanstalter vars stadgar styrelsenfastställt. Styrelsen skall vidare följa verksamheten vid dehushållningssällskap för vilka styrelsen fastställt stadgar. Lantbruksstyrelsen ledsav en styrelse. Chef för lantbruksstyrelsen är en generaldirektör. Inomstyrelsen finns sex byråer, nämligen administrativa byrån, strukturbyrån,investeringsbyrån, lantbruksbyrån, husdjursbyrån och jordbruksekonomiskabyrån. Vidare finns en veterinär-avdelning som består av två byråer,veterinärbyrån och djurhälsobyrån. Dessutom finns särskilda arbetsenheter föröversiktlig planering, rådgivningsfrågor och internationella ärenden. Styrelsen ställerpersonal till förfogande för statens lantbruksinformation.- Beräknad ändring 1973/74 Handläggande personal Övrig personal Utgifter Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Därav utrikes resor 11 560 000 18 000 627 000 (40 000) -t--t-+ + 746 000 4- 2 000 + 36 000 (-) Beräknad ändring 1973/74 -1- 94 000 + 94 000 + 282 000 22 000 I)ärav engångsutgifter ( 37 000) ( 101 000) + 39 000 -1- 39 000 Kostnader för viss infor- -fl 345 000 + 895 000 3 000 2 000 -1-1348 000 -1- 897 000 Lantbrukets omstrukturering ocheffektivisering har försiggått i hög takt. Denna utveckling harägt rum inom ramen för en i stort sett oförändrad produktionsvolym. Enbetydande minskning har skett i fråga om antalet förvärvsarbetande i jordbruk,antalet bruk-ningsenheter och antalet kor. Även arealen åker har minskat.Sålunda har denna areal sjunkit elleri genomsnitt med 28 000 ha och uppgår f. n. till ca 3 milj. ha. Antaletbrukningsenheter har minskat med elleromkring 8 000 enheter medan minskningen var ca 5 000per år. Antalet i jordbruket förvärvsarbetandeminskade med . En analys av dedelresultat som publicerats års folkräkning visar attantalet förvärvsarbetande inom näringen minskat i ännu snabbare takt underperioden 19651970. För de 20 län (ej , , och Bohussamt ) som bearbetats visar näringsgrens-huvudgmppenjordbruk, skogsbruk m. m. en genomsnUtlig årlig minskning med perår . Förändringstakten är dock inte likartad över helalandet. Norrlandslänen jämte och uppvisar sålunda Igenomsnitt i årlig minskning medan motsvarande siffra för de merajordbruksbetonade områdena i södra och ligger på . En stor skillnad föreligger mellannuvarande företagsstruktur och en företagsstruktur anpassad tUl rådandetekniska och ekonomiska förutsättningar. Eftersom dessa förutsättningar inteär konstanta utan liksom kommer att ändras med den tekniskautvecklingen förskjuts ständigt målet för lantbruketsrationaliseringsverksamhet. Vid fortsattekonomisk tUlväxt i det svenska samhället och vid nu gällande jordbrukspolitiskariktlinjer kan därför väntas en snabb Prop.1973:1 Bilaga 11 17 strukturrationalisering i samband med visskrympning av jordbrukets produktionsapparat. kommer olikarationaliseringsåtgärder att öka produktiviteten. Produktionen kommer därförinte att minska i takt med resursernas krympning.