prop · FW03122 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1973 Prop.1973:122 Kungl.Maj:ts proposition angående godkännande av överenskommelse om sekretariat och deras rättsliga ställning, m. m.; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars aviåtandetiU föredraganden hemställt. Minallernådigste Konungs och frånvaro, enligtDess nådiga beslul: Ipropositionen föreslås att godkänner en den 12 april 1973undertecknad överenskommelse mellan , , , och Sverigeom Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsliga ställning.Överenskommelsen innehåller bestäraraelser ora imraunitet och privilegier förNordiska rainisterrådets sekretariat i , sora beräknas bli inrättat den 1juli 1973, och sekretariatet för nordiskt kulturellt saraarbele i Köpenharan.Den innehåller dessutora vissa bestäramelser ora sekretariatspersonalensrättsliga ställning. Propositioneninnefattar vidare förslag lill de ändringar i lagen raed vissa bestäramelser orairaraunilet och privilegier sora föranleds av tillträde tUl överenskoraraelsen. 1 saml Nr 122 Lag om ändring i lagen (1966: 664) med vissa bestämmelserom immunitet och privilegier Härigenora förordnas i fråga om lagen (1966: 664) medvissa bestämmelser ora iraraunilet och privilegier dels att nuvarande 5 § skall betecknas 6 §, dels alt i lagen skall införas en ny paragraf, 5 §, avnedan angivna lydelse. Nordiska ministerrådets sekretariat i ochsekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete i samt personer medanställning vid dessa sekretariat jämte deras familjer åtnjuta, ulan hinder av besiämmelsei annan författning, immunitet och privilegier enligt den i den 12 april1973 undertecknade konventionen orn Nordiska ministerrådets sekretariat ochderas rättsliga ställning. Denna lag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet pä . Närvarande: Statsrainislern , rainistern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , . Statsrådet anraäler efter geraensara beredning raedstatsrådets övriga ledamöter fråga ora godkännande av överenskommelse om sekretariat och deras t-ättsliga ställning, m. m. och anför. Genora överenskoraraelsen om ändringi nordiska samarbetsöverenskoraradse, del s. k. (prop.1971: 53, UU 1971: 9, rskr 1971: 154), inrättades ell nordiskt rainisterråd,vars kompetens sträcker sig över hela del nordiska samarbels-fältet.Ändringarna i innebar också alt de nordiska länderna koraöverens ora att varje land skulle utse en nordisk sara-arbetsminister meduppgift all med biträde av en ämbetsraan svara för saraordningen av nordiska saraarbelsfrågor. Enligt artikel 55 i del reviderade fatta beslut i den utsträckning som avses i Helsingforsavtaletoch andra överenskoraraelser mellan de nordiska länderna. Detla avtal läggerbara ett fåtal uppgifter på ministerrådet men det förutsattes vid ändringsöverenskommelsenstillkomst att avtalet skulle komraa att korapletteras med särskildasaraarbetsavtal för olika oraråden. Sådana särskUda saraarbetsavtal har tillkoraraitgenora de nordiska avtalen den 15 raars 1971 ora kulturellt samarbete (prop.1971: 54, KrU 1971: 13, rskr 1971: 188) och om samarbete påIransport-och koraraunikalionsorarådel. I avtalet ora kulturellt samarbete, det s. k. kulturävtalet,kom de nordiska länderna överens ora att upprätta en ärabetsraannakoraraittéoch ett sekretariat för nordiskt kulturellt saraarbete. Detta har till uppgiftatt bistå rainislerrådet och ämbelsmannakoraraitlén. Sekretariatet för nordisktkulturellt saraarbete, sora har säte i , inledde sin verksamhet den 1januari 1972, då kulturavtalet trädde i kraft. Avtalet om samarbete på transport-och koraraunikalionsorarådel har inte någon 1973: 122 4 raotsvarandebestäraraelse ora upprättande av ell fast nordiskt sekretariat. Genorainrättandet av kultursekretariatet fick ministerrådet sekretariatsresurser lillsitt förfogande för handläggningen av forsknings-, utbildnings- och allmänkultureUafrågor. Pä andra saraarbetsoraråden saknas raotsvarande resurser. I slutet av1971 väcktes därför i rainislerrådet tanken att ett sekretariat skulle inrättasmed uppgift alt biträda rådet vid handläggningen av samarbetsfrågor utanförkulturområdet. Vid ett möte i den 18 febraari 1972 beslötministerrådet (samar-betsrainistrarna) att ett perraanent sekretariat förnordiska saraarbetsfrågor skulle upprättas. Sekretariatet skulle enligtbeslutet vara underställt rainislerrådet och beslå av tjänsteraän sora varoavhängiga av de nationella förvaltningarna. För att utreda frågan orasekretariatets organisation och arbetsuppgifter och för att biträda samarbetsrainistrarnabeslöts att varje land oraedelbart skulle tillsätta en ärabelsraan att ingå i ellinteriraistiskl sekretariat. Delta skulle fungera intill dess del perraa-mentasekretariatet etablerades. har sedermera beslutat alt detpermanenta sekretariatet skall föriäggas till och alt det skall inledasin verksarahet . art. 12 fömtsätts att rainislerrådet såvitt gäller kultursekretariatetskall träffa en särskild överenskommelse med värdlandet angående sekretariatspersonalensställning. Någol sådant avtal kora emellertid inte till stånd i samband med attsekretariatet inledde sin verksamhet. Erfarenheterna från kultursekretariatethar emellertid visat att det är önskvärt alt genom en särskUd överenskomradsereglera vUka bestäramelser som skall gälla för både sekrelariatets och desspersonals rättsliga ställning i värdlandet. Pågmndval av erfarenheterna från kultursekretariatet och en inom detinterimistiska minislerrådssekretariatet verkställd utredning beslötministerrådet (samarbetsrainistrarna) den 20 noveraber 1972 all rai-nisterrådssekrelariateti skulle få status av fristående intemationell organisation och uppdrog åtde biträdande ärabelsraännen att med hjälp av experter utarbeta ett förslagtill lösning av de problem som var förenade med etablerandet av ett sådantsekretariat. Vidsammanträde beslöt ministerrådet (undervisnings- ochkulturministrarna) att kultursekretariatet skulle få samraa status somsekretariatet i . Enav de biträdande ärabelsraännen tUlsatt expertgrupp lade fraraett förslag till överenskoraraelse raeUan de nordiska ländema för att reglerafrågan pra sekretariatens ställning. På grandval av detla förslag har debiträdande ärabetsmännen och en särskUd, av undervisnings- och kulturrainislrarnatillsatt arbetsgmpp utarbetat en överenskoraraelse ora Nordiska raraisterrådelssekretariat och deras rättsliga StäUning. Överenskoraraelsen,sora skaU ratificeras, undertecknades i . Den harupprättats på de fera nordiska språken och texterna äger lika vitsord. Densvenska texten lorde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende sorabilaga. 1 anges avtalets tillämpningsområde. Genora denna art. slås fast attavtalet gäller Nordiska ministerrådets båda sekretariat, dvs.ministerrådssekretariatet i och kultursekretariatet i . 2 skall varje sekretariat vara ett självständigt rättssubjekt med sararaarättsliga handlingsförraåga som andra juridiska personer i del land, därsekretariatet har sitt säte. Art.36 innehåller bestämmelser om imraunitet och privilegier för sekretariaten.Sekretariatens egendom och andra tiUgångar saml deras lokaler, arkiv och övrigahandlingar skall enhgt dessa bestämmelser åtnjuta rättslig iraraunilet. Ifråga ora rällen alt få tillgång tiU handlingar sora ingår i sekretariatensarkiv eller eljesl innehas av sekretariaten skall gälla de regler som rainislerrådetbeslutar. Del kan näranas alt frågan ora offentiighelsprincipens tillärapningpå nordiska institutioner f. n. är föremål för utredning i en särskild, avministerrådet tillsatt arbetsgrupp med uppgift alt lägga fram förslag till bestämraelseri detla hänseende. Sekretariatens korrespondens och andra tjänsteraedddanden skallvidare vara undantagna från censur och skall i fråga om befordran likställasmed diplomatisk representations korrespondens. Sekretariaten skall raed vissaundanlag åtnjuta skalle- och tullfrihet och skall i övrigt vara underkastade samraaskatte- och avgiftsregler sora gäller för diploraalisk representation itjänstgöringslandet. 7 skall skatt inte påföras lön och annan ersättning sora sekretariatenutbetalar tiU fast anställd personal. I stället för skatt skall den fastanställda personalen betala en särskild raot skatten svarande avgift tillsekretariaten. Det ankoraraer på rainislerrådet all fastställa bestäraraelser oraberäkningen av denna avgift. 8 skall de anställda vid sekretariaten och deras familjer åtnjutatullfrihet för egendom sora de raedför i saraband raed inflyttningen itjänstgöringslandet, om egendomen är avsedd för deras personliga bruk. Art.9 innehåller en föreskrift om att egendora sora införts tullfritt enligt art. 6eller 8 får överlåtas i det land där tullfriheten åtnjöts bara på villkor somdenna stal godkänner. Ministerrådetfastställer arbetsordning och löneregulativ för sekretariaten. En bestäraraelseav detta innehåll har upptagUs i art. 10. Art.11 föreskriver att varje avtalsslutande stat förbinder sig att beviljastatsanställd personal tjänstledighet för tjänstgöring i sek- relarialen.Vid beräkning av löne- och pensionsförraåner ra. m. skall statsanställdpersonal sora tjänstgör i sekretariaten få tillgodoräkna sig tiden där sora oratjänsten utövats i heralandet. Art.12 reglerar pensionsförraåner och sociala förraåner för sekretariatenspersonal. I fråga ora pensionsförmånerna skall gälla all det land, i vUkettjänstgöringen vid ett sekretariat sker, förbinder sig alt la in anställda vidsekretariatet sora medlemmar i landets statliga pensionsordning på sararaavillkor som gäller för raotsvarande statiiga tjänster i detla land. Genorasärskilt avtal med den anställde kan emellertid göras undantag från dennaregel, t. ex. då den anställde har privat pensionsförsäkring och önskarkvarstå i denna. Det förutsätts alt personer med statsanställning i hemlandetoch statlig pensionsräll i denna normalt kvarstannar i hemlandelspensionsordning under tjänstgöring i sekretariaten. De anställdas rätt tillsociala förmåner skall regleras genora den nordiska konventionen ora socialtrygghet. Anställningsförhållandenaför sekretariatens personal skall regleras i särskUda anställningsavtal soraingås raellan sekretariaten och de anställda. Del är avsikten attanställningsavtalen skall ingås på gmndval av ell särskilt norraalkontrakt soraskall godkännas av ministerrådet. Art. 13 innehåller, såvitt gäller deanställdas rättsliga ställning i övrigt, en hänvisning till vad som stadgas ianställningsavtal eller beslutas av ministerrådet. Art.14 föreskriver alt en särskild skiljenämnd skall upprättas för handläggning avtvister rörande tolkningen eller tillämpningen av anställningsavtal. Varjeland skall tUlsätta en ledamot i nämnden. Art.15 och 16 innehåller slutbestämmelser. Enligt dessa skall avtalet ratificeras. Ralifikalionsinslmmentenskall deponeras i del norska ut-rikesdeparteraentet. Avtalet skall träda ikraft den dag ministerrådet förordnar. Uppsägningsbeslämmdsen i art. 16 överensstämraermed motsvarande art. i . Enligtbeslul av Nordiska rainislerrådet skall ett sekretariat för nordiska saraarbelsfrågorupprättas i . Chefen för handdsdeparteraentet koraraersenare denna dag alt hemställa all Kungl. Maj:t föreslår dels attgodkänna upprättandet av sekretariatet, dels att anvisa medel för att bestridaSveriges andel av kostnaderna för sekretariatet för /74 (prop.1973: 121). Sekretariatet koramer att få till uppgift all bistå ministerrådet idess arbete med nordiska samarbelsfrågor som faUer utanför kultursamarbetetsram. Då det gäller kultursamarbetet komraer rainislerrådet liksora f. n. attbistås av kultursekretariatet i , vars arbetsuppgifter förblir oförändrade.Båda sekretariaten koraraer att få vikliga uppgifter bl. Prop.1973: 122 7 sarabandraed genoraförandet av de prograra för del nordiska saraarbelet på olika orarådensom ministerrådet lade fram vid Nordiska rådels senaste session. Sora jag inledningsvisberört finns det f. n. inte något avtal som reglerar kultursekretariatetsställning i . Detla har medfört vissa rättsliga och praktiska problera.Sålunda är det t, ex. osäkert vilken ställning sekretariatet skall anses intadå del ingår avtal raed andra rättssubjekt. Problera har också uppkorarait pågrund av alt egendora sora sekretariatet för tjänstebruk inför lill eller utförfrån värdlandet måste underkastas tuUbehandling. Ovisshet råder vidare om vilkaregler sora skall gälla i fråga ora rätlen för utorastående all få tillgångtill handlingar som ingår i sekretariatets arkiv. Erfarenheterna har sålundavisat all det frän flera synpunkter är önskvärt att reglera sekretariatensrättsliga ställning. Ministerrådssekretarialensställning av saraarbetsoigan sora är direkt knutna till det nordiska regeringssaraarbetelmedför att det för deras vidkoraraande finns behov av sådan reglering t. ex.i fråga ora iraraunilet för sekretariaten sora inle har någon motsvarighetdå det gäller andra nordiska institutioner. Överenskommelsen gäller därför baraför ministerrådets båda sekretariat. följande skall jag närmare gå in på några av bestämmelserna i överenskomraelsen. Bestäraradserna i art. 2om sekretariatens rättsliga ställning och i art. 36 om imraunitet ochprivilegier för sekretariaten motsvarar i allt väsentligt vad som vanligenbrukar gäUa för internationella organ av järaförbarl slag. Avtal ora iraraunilet ochprivilegier för inlernaliondla organisationer innehåller regelraässigl bestäraraelsersora rör organisationens personal. Även då del gäller rainisterrådetssekretariat föreligger det ett behov av sådana bestäraraelser i vissahänseenden. Ett av de problem sora anmäler sig i detla samraanhang hänför sigtill skyldigheten för sekrela-rialspersonalen att betala skatt. Oraskattskyldigheten inle regleras genora en särskild överenskoraraelse mellan denordiska länderna, blir sekretariatens personal i allmänhet skattepliktiga ivärdländerna för bl. a. lön och annan ersätining sora de uppbär frånsekretariaten. Det är avsikten att utgifterna för sekretariatens verksarahetskall fördelas raellan de nordiska länderna i enlighet raed en av rainislerrådetbeslutad fördelningsnyckel för saranordiska utgifter. Fördelningsnyckeln byggerpå ländernas bruttonationalprodukter. sekretariatens personal skaU betalaskatt i värdländerna innebär det all dessa länder får skatleinkorasler av ensådan storleksordning att grunden för den beslutade fördelningen av utgifternarycks undan. Denna effekt uppvägs bara till en viss grad av att sekrelarialspersonalenutnyttjar sig av värdländernas offentliga service. För intemationella organisationer gäller allmäntatt personalens löner är undantagna från beskattning i värdlandet. I enlighet härraedinnehåller art. 7 första stycket en bestäraraelse enligt vilken skatt inte fårpåföras lön och annan ersättning sora sekretariaten utbetalar lill personalen.Bestämmelsen gäUer bara fast anställd personal. Personer med kortvariga uppdragfrån sekretariaten kommer sålunda att beskattas på vanligt sätt. Sekretariatenär skyldiga att tillställa myndigheterna i de avtalsslutande länderna en förteckningöver de personer som ingår i den fast anstäUda personalen. De anstäUdakommer emellertid i stället för skatt lUl värdlandet att få betala en avgiftsom tillfaller sekretariaten. Del ankomraer på ministerrådet alt fastställastorleken av denna avgifi. har genom särskilda beslut fastställtprincipema för det löne- och avgiftssystem som skall tillämpas påsekretariaten. Detta system bygger på en särskUd löneskala med en gmndlön, påvilken avgift till sekretariaten skall utgå enhgt sarama procentsatser somanvänds vid beräkning av skatt i värdlandet. Därutöver skall utgåbostadstillägg. För anställda från annat land än värdlandet tillkoraraersärskilt ullandstillägg. Dessa tillägg skall vara avgiftsfria. Bestämraelsernai art. 8 om tullfrihet för de anställda och deras famUjer i samband medflyttning tUl tjänstgöringslandel är tillkomna för all förhindra att deanställda blir nödsakade att betala eller deponera tullavgifter i samband raedflyttningen. Art.11 och 12 innehåUer bestäramelser om de anställdas rätt lill ledighet frånstatstjänst i hemlandet, pension och sociala förraåner. De bygger på ettförslag till överenskommelse raellan de nordiska länderna om nordiskatjänstemäns rättsställning, som utarbetats av en särskild arbetsgrupp medrepresentanter för ländernas finans- och löneministerier. Artiklarna torde komraaalt få direkta motsvarigheter i en blivande överenskoraraelse orarättsställningen för nordiska tjänstemän vid övriga saranordiska institutioner. Anställningvid sekretariaten skall ske genora skriftliga anställningsavtal. Dessa skallupprättas på grundval av ett normalkontrakt som godkänts av ministerrådet.Tvister rörande tolkningen eller tillämpningen av anställningsavtal skallenligt normalavtalet hänskjutas till skiljedom. Härför skall enligt art. 14upprättas en särskild skiljenämnd. Soraframgår av vad jag nu sagt har överenskommelsen ingåtts i syfte att regleravissa rättsliga och praktiska problem som är förenade med upprättandet av minislerrådssekrelariaten.Vid utforraningen av bestämradserna ora iraraunilet och privilegier för deanställda vid sekretariaten har det varit en vägledande princip attprivilegierna inte skall vara raera orafallande än vad sora behövs för alt lösadessa problem. Bestämraelserna i denna del är därför i flera hänseenden raindreorafattande än vad som är fallet beträffande andra internationella organisationer.Överenskomraelsen bygger på principer ora vilka enighet Jag förordar att överenskoraraelsen ratificeras av . Ett tillträde tiU överenskoraraelsenförutsätter tUlägg till lagen (1966: 664) med vissa bestämraelser ora irarauniletoch privilegier. Jag föreslår att detta sker genora att en ny paragraf, 5 §,införs i lagen och att nuvarande 5 § betecknas 6 §. I den nya 5 § börföreskrivas att Nordiska rainisterrådets sekretariat i och sekretariatetför nordiskt kulturellt saraarbete i Köpenharan särat anställda vid dessasekretariat och deras faraUjer utan hinder av bestäramdse i annan författningskall åtnjuta iraraunilet och privilegier enligt vad som stadgas i överenskomraelsen. Dennya besläramdsen bör träda i kraft saratidigt raed att överenskoraraelsen blirbindande för . På grund härav bör Kungl. Maj:t berayndigas förordna oralagens ikraftträdande. Underåberopande av del anförda herasläller jag alt Kungl. 1. godkänna överenskoraraelsen, 2. antaga inora upprättatförslag till lag ora ändring i lagen (1966: 664) raed vissa bestämraelser ora irarauniletoch privilegier. Ärendetbör behandlas under vårsession. Medbifall till vad föredraganden sålunda raed instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skall avlåiasproposition av den lydelse bUaga lill detta protokoll utvisar. om Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning , , , och Sverigesregeringar, vUka är ense om att främja det nordiska samarbetet, vilka i detla syfte har beslutat att upprätta ettsekretariat för nordiska samarbetsfrågor raed säte i och sora harupprättat ett sekretariat för nordiskt kulturellt saraarbete raed säte i ,raed uppgift att biträda , vilka finner det önskvärt att fastslå dessa sekretariatsrättsliga ställning samt förhållanden sora hänför sig till dessa, har överenskorarait om följande. Avtalet gäller Nordiska ministerrådets ovannämndasekretariat. Varje sekretariat är ett självständigt rättssubjekt med samraarättsliga handlingsförraåga sora andra juridiska personer i det land, därsekretariatet har sitt säte. I synnerhet kan de förvärva och avhända sig fastegendom och lösöre samt vara part i rättegång. Sekretariatet i företräds av sin generalsekreterareeller av den eller de personer sora denne bemyndigar och sekretariatet förnordiskt kulturellt saraarbete av sin direktör eller av den eller de personer soradenne bemyndigar. Sekretariatens egendom och andra tillgångar kan icke görastill föreraål för något förfarande från adrainistrativ eller judiciell rayndighetssida annat än efler uttryckligt medgivande av ministerrådet i varje särskiltfall. Sekretariatens lokaler och arkiv särat övriga handlingar soratillhör eller innehas av sekretariaten skall vara okränkbara oberoende av varde befinner sig. I fråga ora sådana handlingars offentiighet skall gälla deregler sora rainislerrådet beslutar. Sekretariatens korrespondens och andra tjänsteraedddandenkan icke underkastas censur och skall i fråga ora befordran likställas meddiplomatisk representations korrespondens. Prop, 1972: 122 11 Sekretariaten samt deras inkomster och egendom som användsför tjänstebruk skall vara fritagna från all direkt beskattning. Beträffande gods sora införs eller utförs för tjänstebrukskall sekretariaten vidare vara befriade från alla tuUar och andra avgifter raedsararaa verkan. Bestämraelserna i föregående stycken gäller icke i fråga oraskatter eller avgifter, vilka endast avser betalning för utförda tjänster. I övrigt gäller för varje sekretariat samraa skatte- ochavgiftsregler som för diplomatisk representation i det land, där sekretariatethar sitt säte. Skatt kan icke påföras lön och annan ersättning sorasekretariaten utbetalar till fast anställd personal. Sekretariaten är skyldigaalt tillställa rayndigheterna i de avtalsslutande staterna en förteckning överden personal sora tiUhör denna kategori. fastställer regler ora den fast anställdapersonalens skyldighet alt betala avgift tiU sekretariaten i stället för skatt. Avgiftens storlek fastställs av rainislerrådet. Myndighetema i avtalsslulande stat har rätt alt taga denfast anställda personalens lön och annan ersätining i betraktande vidberäkning av skatt som enligt statens lag eller gällandedubbelbeskattningsavtal påförs intäkter från annan inkomstkäUa änsekretariaten. De anställda vid sekretariaten och deras familjer skall itjänstgörings-landet vara fritagna från tull och andra avgifter för egendom,inbegripet motorfordon, avsedd för deras personliga bruk, som de medför ianledning av tillträde av tjänst vid ett av sekretariaten. Egendora sora införts tullfritt enligt artikel 6 eller 8får i det land där friheten åtnjöts överlåtas endast på vUlkor som delta landsregering godkänt. faststäUer arbetsordning och löneregulativför sekretariaten. Varje avtalsslutande stat förbinder sig att beviljastatsanställd personal tjänstledighet för tjänstgöring isekretariaten och att låta sådan personal tUlgodoräkna sig tjänstgöringstidendär sora tjänst utövad i heralandet. Varje Ijänstgöringsland förbinder sig att taga in anstäUdavid sekretariaten som raedlemraar i tjänslgöringslandets statliga pensionsordningpå samma villkor sora gäller för motsvarande statliga tjänster i detta landsåvida icke annat fastslällts genom avtal med den anställde. Prop.1973: 122 12 Överenskomradse, sora ingåtts eller sora kommer att ingåsmellan de nordiska länderna om samordning av rättigheter intjänade i statligapensionsordningar, skall även gälla för de anställda vid sekretariaten som harpensionsrättigheter i de nordiska länder, vilka tUlträtt Överenskommelsen. Deanställdas rätt till sociala förraåner regleras genora konventionen den 15september 1955, med senare ändringar, raellan Danraark, , , Norgeoch om social trygghet. I fråga ora de anställdas rättsliga ställning gäller iövrigt vad sora stadgas i anställningsavtal eller beslutas av rainislerrådet. För handläggning av tvister rörande tolkningen eUertillärapningen av anställningsavtal upprättas en skiljenärand beslående av feraledamöter, av vilka varje land utser en. fastställer arvoden till nämndens ledamöter. antar själv sin arbetsordning. Denna överenskomradse skall ratificeras ochratifikationsinstrumenten raöjligt deponeras i det norska utrikesdeparleraentel. Överenskommelsenskall vara deponerad i del norska och bestyrktaavskrifter skall av det norska tillställas de övrigaländernas regeringar. Avtalet träder i kraft den dag ministerrådet förordnar.