prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Den låga aktiviteten inombostadsbyggandet torde dock komma att motverkas något till följd av destödåtgärder på underhållssidan som beslutats av statsmakterna. Inomkommunsektorn förutses en minskning av byggandet . Därvid harkommunernas egna planer uppjusterats något bl, a. med hänsyn till de utökadebidragen till beredskapsarbeten som beslutades . Ävendet statliga byggandet väntas minska betydligt. Det är framför alltmyndigheternas byggande som väntas avta efter den kraftiga ökningen 1972. En viss minskning av byggandet tycksemeUertid även vara att vänta bland affärsverken. Bland de privatabyggnadsinvesteringarna har industrins planer tolkats så att en fortsattuppgång är att vänta 1973, Hänsyn har härvid tagits till det investeringsavdragpå för projekt påbörjade före som beslutades i december 1972.Handelns byggande däremot tycks minska något eftersom en avtagandeigångsättning av oprioriterade projekt bedömts trolig. Dentotala ökning av maskininvesteringarna som förutses kan till väsentligdel återföras på industrins maskininvesteringar som beräknas stiga med 10 %.Den betydande ökning som sålunda prognoserats utgår från företagens relativtoptimistiska planer i enkätundersökningen , Härvid har vidbedömningen av planerna hänsyn tagits till den förlängning och förhöjning avinvesteringsavdraget, som gäller maskinerbestäUda före , Även handelns maskininvesteringar väntas ökanågot 1973, Förden offentliga sektorn förutses en betydligt utökad anskaffning av maskineroch apparater inom de statliga affärsverken. Däremot torde minskade kommunalamaskininvesteringar vara att vänta av kommunernas egna planer att döma. Investeringsutvecklingen inom olika områden De totalabostadsinvesteringarna minskade i volym 1970 1971. Investeringarna i flerfamiljshusminskade därvid medan småhusinvesteringarna minskade med 4,5 %.Ombyggnadsverksamheten, som endast utgör en mindre del av de totala bostadsinvesteringarna,beräknas däremot ha ökat , Beräkningarna över bostadsinvesteringarnabygger på uppgifter angående antal påbörjade lägenheter (se anm. 2 undertabell 3), genomsnittlig lägenhetsstorlek samt byggnadstider.Investeringsnedgången kan främst förklaras av en mmskadigångsättning. minskade totala igångsättningen med 5 300lägenheter. fortsatte den successiva minskningensedan Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 1968 ca 4 650 lägenheter färre påbörjadesjämfört med , ökadeigångsättningen av småhus mycket kraftigt främst tUl följd av attsmåhusbyggandet utan statiiga lån frisläpptes under oktoberdecember.Investeringsökningen, tUl följd av den ökade igångsättningen, kom dock tUl stordel att faUa på 1972, Totalt ökade igångsättningen tiU 1971 med 2 150lägenheter flerfamiljshusigångsättningen minskade dock med 2 850 lägenheter.Under de tre första kvartalen 1972, för vilka endast ännu mycket preliminärasiffror föreligger, påbörjades ca 5 850 lägenheter färre än under motsvarandeperiod 1971, Minskningen i påbörjandet föll helt och hållet på flerfamiljshusenmedan igångsättningen av småhus ökade kraf- Tabell VU: 3. Lägenheter i påbörjade,inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19681973 f.i.-;r,r, .-*- v..c,v* «V.J.J Ub*. (93 000) (104 650) (87 250) (54 000) (67 900) (58 650) (80 000) (93 150) (74 100) (44 000) (53 750) (48 900) (23 800) (13 300) (28 350) (14 700) (13 000) (8 850) (23 300) (12 150) (22 050) (12 050) (21 650) (10 950) ' Med påböijandemånadavses den månad då schaktning, sprängning eller utfyllnadsarbeten påbörjas.Siffrorna fr, o, m, 1971 är beräknade av . Samthga inom parentes angivna uppgifterär prognoserade. Definitionenavseende påbörjandetidpunkt i statistiska centralbyrånsbostadsbyggnadsstatistik ändrades fr. o. m. registreras tidpunktenför grundbottenbesiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande.Definitionsändringen innebär att den publiceradepåbörjan-destatistiken mäste korrigeras till att avse schaktningstidpunkt föratt kunna utgöra underlag till bostadsberäkningama enligt den modell somanvänts vid . 1 texten behandlas påbörjandet enligt denäldre definitionen. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Lägenheter ipåbörjade, inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19701971 samt detre första kvartalen 1972 enligt officiella statistik Därav flerfamiljshus Påbörja- Inflytt- ' Med påböijandemånadavses månad för grundbottenbesiktoing och/eUer de egentliga byggnadsarbetenaspåbörjande. Alla siff"ror är avmndade tiU närmast hela femtiotal. Denna ökning kan delvisförklaras av att en del av de småhus som påbörjades fjärde kvartalet 1971 ejkom att registreras som igångsatta . Den successivt minskade igångsättningen avflerfamiljshus förklaras främst av en vikande efterfrågan på lägenheter inybyggda flerfamiljshus. Sålunda har antalet outhyrda lägeiUieter i nybyggdaflerfamUjshus stigit kraftigt. Diagram 2 visar antalet outhyrda lägenheter istatsbelå-nade flerfamiljshus 3 månader efter färdigställandet. Som framgår avdiagrammet steg andelen outhyrda lägenheter i nybyggda hus tUl Tabell VII: 5. Antal påbörjade lägenheter pertusen invånare 1968-två första kvartalen 1972 -1971 samt de Källor: och nationell statistik. 1973:1 Bilagal Finansplanen 138 förhela riket 1971 från att ha legat på en låg nivå 1970, För storstadsområdenavar motsvarande tal och för övriga . Tabell 5 visar antal påbörjade lägenheterper tusen invånare i några länder. Som framgår av tabellen har bostadsbyggandeti legat på en hög nivå , Genomsnittiigt under perioden19681971 igångsattes i 13 lägenheter per tusen invånare. Motsvarandesiffra är för 10, 9,5, 6,5, 9,5,8 samt Damnark 10. Med ledning av nedanstående prognoser för1972 och 1973 beräknas 11,5 respektive 10 lägenheter per tusen invånare konunaatt igångsättas i . Trots den kraftigt minskade igångsättningen under1972 och 1973 ligger alltså fortfarande högt vid en internationelljämförelse. Underfjärde kvartalet 1972 väntas igångsättningen av flerfamiljshus minskaytterligare. Härvid föratsätts att den ökade efterfrågan på bostäder iNorrlandslänen ej helt kommer att kompensera den vikande efterfrågan i övrigalän. För småhusens del beräknas igångsättningen fåungefär samma omfattning som . Detta framstår somtroligt med hänsyn till att småhusbyggandet utan statiiga lån frisläpptesunder till följd av den höga arbetslösheten inom byggnadssektornFör att ytterligare trygga vintersysselsättningen har man förutom frisläpper,som gäller året ut, öppnat möjlighet att sätta igångstatsbelånade småhus med en ursprangligen planerad igångsättning . Totalt har igångsättningen beräknats till 93 000 lägenhetervarav andelen småhus väntas bli . Vid deima beräkning har specieU hänsyninte tagits tUl det osedvanligt blida vädret , Denfaktiska igångsätmingen kan därför ha blivit större än beräknat. har räknats med en totaligångsättning på 80000 lägenheter. Denna prognos bygger pa en undersökning sombostadsstyrelsen lät utföra över kommunernas planer ochförväntningar . En lätt uppjustering har gjorts på grund av vissosäkerhet om igångsättningen i vissakommuner som ej kom med i undersökningen. Andelen småhus väntas bli ca45 % , Ombyggnadsverksamheten,som utgjort en muidre del av totala bostadsbyggandet,beräknas få ökad betydelse . fram t, o, m,utbetalas direkta bidrag till byggföretag som rustar uppäldre bostadshus. Bidraget utgör av lönekostnaderna för byggnadsarbetareanvisade av arbetsförmedlingarna. Dessutom har beslutats, enligt ett förslagav saneringsutredningen (Prop. 1972: 124), att kommuner och aUmännyttiga företagkommer att erhålla förbättringslån för upprustning av omodema bostä- ' Enligtinrikesdepartementets bedömning väntas som framgår av kapitel I sid, 17 en total igångsättning om 88 000lägenheter 1973, Diagram VII: 2. Andel outhyrda lägenheter 3 månaderefter färdigställandet 1971 -........ Övriga riket 1968 1969 1970 1971 Anm. GäUer endast lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus. der.I beräkningarna har hänsyn tagits till dels det direkta bidraget,dels till saneringsutredningens förslag om förbättringslån. Det har dockantagits att byggnadsunderhållet i högre grad än ombyggnadsverksamheten kommeratt stimuleras av det direkta bidraget. Totalt beräknas emeUeridombyggnadsposten öka 1973, en ökningstakt som något överstiger dennormala. Vid fördelningen av det totalapåbörjandet har hänsyn tagits till rekommendation tUllänsarbetsnämnderna att styra tUlståndsgivningen så att huvuddelen av deprivatfinansierade lägenheternas påbörjande förläggs tUl tredje och fjärdekvartalen. I diagram 3 redovisas medianbyggnadstideni antal månader för påbörjade lägenheter i flerfamiljshus och småhus. På grandav statistikomläggningen 1970 (se anm. 2 under tabeU 3) justerasmedianbyggnadsti-dema för flerfamiljshus till att avse byggnadstiderna enligtden gamla definitionen på påbörjandet. Någon korrigering av byggnadstiderna försmåhus sker inte, då enligt tillgängliga uppgifter, skillnaden mellan den ganUaoch den nya definitionen här är ringa. För såväl flerfamUjshus som småhusminskade medianbyggnadstider-na för lägenheter påbörjade första halvåret 1971med en månad jämfört med lägenheter påbörjade , Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen DiagramVII: 3. Medianbyggnadstid för påbörjade lägenheter 19691973 1969 1970 1971 1972 1973 1969 1970 1971 1972 1973 Källor: ochkonjunkturinstitutet. 1971 har byggnadstiderna för både flerfamiljshusoch småhus antagits öka något. Byggnadstiderna för lägenheter i flerfamUjshusoch småhus påbörjade har antagits öka ytterligare beroende på attarbetstidsförkortningen, som infördes , harförutsatts resultera i något förlängda byggnadstider. beräknasbygggnads-tiderna Ugga kvar på i stort sett samma nivå som 1972. De totala bostadsinvesteringama beräknas öka medca , vUket innebär en 3-procentig ökning jämfört medkonjunkturinstitutets höstrapport. Detta förklaras dels av en successivt ökadigångsättning av småhus, vilkas byggnadstider är kortare och kostnader högreän för övriga lägenheter, dels av en uppjustering av igångsättning avflerfamUjshus. Investeringama i flerfamUjshus beräknas minska medansmåhusinvesteringarna beräknas öka . Den kraftiga investeringsökningenför småhusen beror tUl stor del på den mycket stora igångsättningen underfjärde kvartalet 1971. TUl följd av den successivt avtagande igångsättningenberäknas bostadsinvesteringama minska i volym tUl 1973.Investeringarna i flerfamUjshus beräknas minska medan investeringarnai småhus väntas bU oförändrade tiU 1973. färdigställdes 107 200 lägenheter en minskning med 2 600 lägenheter jämfört med . harantalet färdigställda lägenheter beräknats tUl 104 500 respektive 93 250, Industrins investeringar harbedömts med utgångspunkt från den enkätundersökning som statistiskacentralbyrån genomförde . På grund av ett ändrat urval i enkätundersökningarnafr. o, m. majundersökningen 1972 kan ett nytt mönster ha uppkommit i relationenmellan preliminära och definitiva enkätvärden. uppgifter för1972 har dock justerats på basis av de avvikelser som kunnat konstateras i detidigare undersökningarna med det gamla urvalet. Sålunda justerad visarenkäten att industriinvesteringama ökade i volym 19711972. Uppgångenkan främst hänföras tUl byggnadsinvesteringarna vilka beräknas ha ökat medan maskirunvesteringarna synes ha stigit . Starkt bidragande tillden investeringsökning som uppnåddes 1972 torde ha varit den rad avekonomisk-politiska åtgärder som i huvudsak vidtagits . Sålundahar investeringsfonderna i praktiken varit helt frisläppta för utnyttjandesedan hösten 1971. Vidare har ett investeringsavdrag på på maskinerbestäUda varit i kraft. Därtill har förhöjda statsbidragmedfört en stark stimulans till tidigareläggningar av mUjövårdsinvesteringarinom industrin. Av diagram 4 att döma tycks huvuddelen av effekterna av dessaåtgärder ha hamnat , Novemberenkätensuppgifter finns redovisade i tabellerna 6 och 7, I jämförelse med dennärmast föregående augustienkätens uppgifter kan en avsevärduppjustering av planema noteras, Upp-revideringar av investeringsplanema fördet framförliggande året äger Tabell VII: 6. Verkställda respektive planeradeinvesteringar inom industrin första halvåren 1972 och 1973 enUgtinvesteringsenkät Livsmedels-, dryckesvaru- och TextU-, beklädnads- och Massa-, pappers- och pappers- varuindustri, grafisk industri Kemisk industri, . gummivaru-, plast och Järn-, stål- och metallverk El-, gas- och vattenverk Redovisningen inkluderar investeringar ibilar och bostäder. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell VD: 7. Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga industrins investeringar 19651973 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972-1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 Byggnader och anläggningar Planerat året innan' Faktiskt inträffad Maskiner m. m. året innan' Faktiskt inträffad (3) (25) (10) (16) ' Planerna beräknade somkvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen19721973 har använts det preliminära utfallet . På grund avskiljaktig definition av den egenthga industrin är de faktiskt inträffadeförändringarna som de presenteras i denna tabeU ej helt jämförbara med de somingår i tabell 1, Se vidare i texten. Redovisningen inkluderar på maskinsidanäven investeringar i bilar. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Diagram VII: 4.Investeringar i bostäder och inom egentlig industri 19671973 Index: 1964 = 100. 160 140 120 100 \ "-., J \ 1 L 1967 68 69 70 71 72 73 1967 68 69 70 Källor: ochkonjunkturinstitutet. regelmässigt rum mellan de båda undersökningarnapå hösten. är uppjusteringen större än i serienalltsedan 1966, som var då enkätundersökningar rörande industrinsinveste- 1 Preliminär nationalbudget 143 ringsplanerföretogs i såväl augusti som november. Det är härtill att märka att den senastenovemberenkäten inte torde ha hunnit att i någon nämnvärd grad påverkas av denu beslutade stimulansåtgärder som föreslogs av regeringen i början av november1972. 1 tabell 7 har novemberplanema för 1973omräknats tUl procentueUa förändringstal och sammanställts med tidigare årsnovemberplaner samt definitiva utfall. Det skall därvid påpekas att de i tabell7 redovisade faktiska förändringstalen inte är helt jämförbara med dem somredovisas i tabell 1. De definitiva beräkningama över industrins investeringar,som ingår i tabell 1, har nämligen fr. o. m. denna beräkningsomgång omräknatstill standard för svensk näringsgrensindelning (SNl), vUket betyder att bl. a.investeringar i bUverkstäder brutits ut och ingår i posten övrigainvesteringar. Då motsvarande uppgifter beträffande planerna ännu inte ärtUlgängliga, har de i tabeU 7 redovisade procenttalen måst avse den gamlaklassificeringsnormen (ISIC). Företagens ojusterade planer påbyggnadssidan anger en minskning . Tidigare års differenser mellan planeroch utfall antyder att uppjusteringarna kan variera inom ett brett intervall.Svårighetema att ringa in ett troligt uppjusteringstal är med andraord betydande. Med hänsyn tUl förbättrade konjunktumtsikter samt det beslutadeinvesteringsavdraget på för byggnadsinvesteringar påbörjade före har en uppjustering med 25procentetUieter bedömts rimlig. Uppjusteringstalet är, jämfört med desenare årens, betydande men ligger dock fortfarande avsevärt under det tal somkan observeras för uppsvingsåret 1969.Industrins byggnadsinvesteringar skulle med utgångspunkt från denvidtagna uppjusteringen öka i volym tiU 1973. På maskinsidan redovisas en minskning med6 % enligt företagens ojusterade planer. Justeringsmönstret för industrinsmaskininvesteringar är som framgår av tabell 7 något stabUare och mer anpassattill konjunkturförloppet än vad gäller byggnadsinvesteringama. Med hänsyn tilldet mönster som kan observeras förefaller det sålunda naturligt att en uppjusteringför 1973 skall överstiga de två senaste årens. Den vidtagna uppjusteringen kan emellertid synas låg i förhållande tiU talen och1972 med tanke på den successivt förbättrade efterfrågeutvecklingen som ärtrolig samt med hänsyn tUl det förhöjda investeringsavdraget på 30 %för maskiner beställda , Det bör emellertid beaktas attinvesteringarna under jämförelseåren 1971 och 1972 stimulerats genom ekonomiskpolitiskaåtgärder som inte var kända vid respektive plantUlfällen. Därtill kommer attdet låga kapacitetsutayttjandet inom industrin i viss mån torde hålla tiUbakakapacitetsutvidgningar under åtminstone förstadelen av 1973. Den ökning på 10 %som här prognoseras är betydande sedd i relation till ökningstakten förtidigare år. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram VII: 5.Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat pä bninscfaer 19661973 Index:1962 = 100. 140 130 120 110 100 180 170 160 150 140 130 120 110 100 - Järn- och stålverk L Verkstadsindustri, exkl, varv I_ LJ \_ L 1,1 I I L_L 1966 67 68 69 70 71 72 73 1966 67 68 69 70 71 72 73 De branschvisaprognosema är något osäkrare än prognosen för totala industrin. Investeringar ibilar och bostäder är inkluderade. Den totala industrin är anpassad tUl SNI. Källor: ochkoniunkturinstitutet. För byggnader ochmaskiner sammantaget föratses därmed industrins investeringar öka ivolym 19721973, Investeringsutvecklingeninom vissa industribranscher redovisas i diagram 5, Branschemas uppgifter för1972 och 1973 har schablonmässigt korrigerats på samma sätt som för industrin idess helhet. Inom järn- och stålverk minskade investeringarna tUl1971, ökade investeringama kraftigt och med de i novemberenkätenangivna planema tycks en fortsatt stark investeringsuppgång vara att vänta även1973, Investeringarna inom verkstadsindustrin som ökade i betydande omfattningfrån 1968 tUl 1971 förefaller ha minskat något . Bil.1 Prelimuiär nationalbudget 145 1973 planeras dock åter en betydandeinvesteruigsökning. Massa- och pappersindustrins investeringar ökade oavbrutetfrån till 1972. Enligt de nu aktuella planerna är en mycket kraftiginvesteringsminskning att vänta 1973. Investeringsnivån tycks bli idet närmaste halverad i jämförelse med . För industrin i övrigt ökadeinvesteringarna något 1972 och planerna indikerar en fortsatt investeringsuppgång. Byggnadsinvesteringarnainom gruppen handel m. m, minskade i volym från 1970 till 1971.Investeringarna i fristående lokaler minskade härvid medaninvesteringama i butikslokaler i bostadshus minskade med 2,5 %.Investeringsminskningen i fristående lokaler kan främst förklaras av en mycketlåg igångsättning huvudsakligen beroende på den25-procentiga investeringsavgiften- som infördes ,Investeringarna i butikslokaler i bostadshus, som beräkningstekniskt följerinvesteringsutveclding-en för flerfamiljshus, minskade tUl följd av densuccessivt minskade igångsättningen av flerfamUjshus , Maskininvesteringarnainom gruppen handel m, m, minskade 19701971, TiUsam-mantaget skuUedärmed de totala investeringarna inom gruppen handel m, m, ha minskat med 8,5 %i volym 19701971, Till grand förberäkningarna över investeringar i fristående lokaler 1972 och 1973 ligger delsen av insamlad enkät avseende faktiskaoch planerade investeringar inom handels-, bank- ochförsälcringsföretag och dels en konstruktion baserad på uppgifter över totalakostnader och byggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt. Den enkättäcktadelen av sektorns investeringar kan beräknas tUl . För denna del skulleenligt enkätundersökning byggnadsinvesteringarna ökamed i volym 19711972. Den totalaigångsättningen av byggen för fristående lokaler ökade kraftigt i och med att investeringsavgiften upphörde . Ökningenav igångsättningen kan beräknas till i volym från 1970 till 1971.Igångsättningen , som är känd fram t. o. m, oktober, visar på enminskning på i volym jämfört med , Igångsättningenunder de sista månadema av 1972 beräknas ha ökat kraftigt. En del projekt somplanerades komma igång synes ha blivit försenade tUlfjärde kvartalet och den utvidgade tillståndsgivningen för stora projekt ' Byggnadsinvesteringarna inom gruppen handelm.m. består till 4/5 av investeringar i fristående lokaler och tUl resterandedel av butikslokaler i bostadshus. Med investeringar i fristående lokaler avsesinvesteringar i varuhandel, bank och försäkringsverksamhet, teatrar, biografer,hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning för ickebostadsändamål, Avgiftens senaste giltighetstid var perioden maj1971. 10 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 146 igångsattaföre torde ha fått en viss effekt. Även den utvidgaderätten att utnyttja investeringsfonder inom näringslivet utanför den egentiigaindustrin torde ha haft en viss uppdragande effekt på igångsättningen. Detotala investeringama i fristående lokaler beräknas enligt den påigångsättningsstatistiken baserade kalkylen ha ökat med Icnappt i volymfrån 1971 till 1972. Inkluderas dessutom investeringama i butikslokaler angerdessa beräkningar en ökning av de totala byggnadsinvesteringama en ökning som är något mindre än den som angavs i novemberenkäten. Närdet gäller maskininvesteringama inom handel m, m, så baserar sig beräkningarnaför 1972 och 1973 uteslutande på enkätundersökning inovember 1972, Företagens uppgifter har beräknats innebära en viss uppgång19711972. Totalt beräknas maskininvesteringama öka med i volym19711972. Sammantaget skulle därmed de totala investeringarna inom handel m.m, öka 19711972, Enigångsättningsprognos är förknippad med stor osäkerhet. Arbetsmarknadsstyrelsenhar låtit utföra en undersökning över vilka projekt som kan påbörjas under 1973av de inneliggande ej avgjorda ärenden som registreras iarbetsmarknadsstyrelsens statistik över oprioriterade projekt. Den visar attca 1/4 av de inneliggande ärendena kan påbörjas . Detta tyder på attigångsättningen kan bli mycket låg men möjlighetema att utnyttjainvesteringsfonderna för nedlagda kostnader t, o. m, kan tänkasmotverka den kraftiga tendensen till minskad igångsättning. Här har räknatsmed en minskning med i volym jämfört med , Prognosen innebär attigångsättningen skulle återgå till en mer "normal" nivå efter denhöga igångsättningen . Investeringamai fristående lokaler beräknas med dessa antaganden minska med ca 2,5 %19721973, anger en nedgång med 19721973 och liggerföljaktligen för ski del av byggandet väl i linje med den anförda beräkningen,vilken utgick från antaganden om igångsättningen. Inkluderas investeringar ibutikslokaler i bostadshus kommer det totala byggandet att minska från1972 tUl 1973. Underlaget för en bedömning avplansiffrorna över maskininvesteringarna är mycket knapphändigt.Företagens planer har emellertid tolkats så att en uppgång 19721973 skullevara att vänta. Prognosen har satts till , Härvid har hänsyn tagits tillden förhöjning av investeringsavdraget ochden förlängning av dess giltighetstid som aviserades i mitten pånovember 1972, Sammantaget skulle därmed de totalainvesteringarna minska i volym 19721973, 1 Preliminär nationalbudget 147 De totala investeringama ihandelsflottan, dvs, inköp av nybyggda fartyg från svenska och utländska varvminus nettoutförsel av begagnade fartyg uppgick erUigt nu föreliggandeberäkningar till 1 020 mUj, kr, 1972 en volymökning på jämfört med1971. Denna kraftiga uppgång förklaras huvudsakligen av en stark ökning avinvesteringama i nybyggda fartyg - i första hand svenskbyggda. harimporten av begagnade fartyg, som dock är en beloppsmässigt liten post, ökatväsentiigt. Beräkningama över investeringarna inybyggda fartyg baseras dels på en insamlad enkätfrån svenska redare angående deras beställningar av nybyggda fartyg iutlandet, dels på en insamlad enkät från de svenska varven.Enligt dessa enkäter beräknas investeringarna i nybyggda fartyg öka i volym 19721973, Ökningen hgger helt på importerade fartyg medanleveranserna av svenskbyggda fartyg beräknas minska något. Nettoutförseln avbegagnade fartyg har antagits bli av en något större omfattning 1973 än 1972.De totala investeringama i handelsflottan beräknas därmed öka ivolym 19721973. De totala statliga investeringarna ökademed , Byggnadsinvesteringarna var oförändrade medanmaskininköpen ekade . Till grund för berälcningama rörande 1972 och 1973års investeringar ligger enkäter som insamlats från affärsverk och myndigheter.