prop · FW0375 · 1973-12-31 00:00:00 — GmndulbUdningen och delar av repelitionsutbildningenbedrivs vid SK, BK och GbK vid underställt regemente. Regementena saknar egnaförvaltningar och understöds i detla avseende helt avkustartilleriförsva-rets/försvarsområdels förvaltningar. Vid NK och GK bedrivsmotsvarande utbildning vid kustartillerikårer som har gemensam chef, stab ochförvaltning med kustarlilleriförsvarel. De föreslagna organisationsförändringarna inom marinenomfattar i en första etapp slabs- och förvaltningstjänsten vid örlogsbaser ochkustartilleriförsvar, 1 en andra etapp skall möjligheterna till ytterligaresamordning inom mobUiserings- och förvaltningsområdet vid marinens enheter iKarlskrona och och ytterligare personalminskningar inom stabs- ochförvaltningssektorn undersökas. Vidare avser överbefälhavaren att i samma etapputreda frågan om försvarsområdesfunktionen i kustar-lilleriförsvarsstaberna. Utformningen av förslaget har väsentligen styrts avbehovet att minska antalet anställda. Förslaget innebär all antalet anställdakan minskas med ca 225 vid örlogsbaserna och ca 90 vid kustarlilleriförsvaren. Förslaget innebär inga större förändringar iörlogsbasernas organisation ulan går ut på att anpassa organisationen till deaktuella arbetsuppgifterna i fred och att nå största möjliga överensstämmelsemellan freds- och krigsorganisationen. Stabs- och förvaltningstjänsten vidkustartilleriförsvaren får genom förslaget en delvis ny struktur. Mot bakgrundav krigsorganisationens krav har man sökt skapa en fredsorganisalion som ärlämplig med hänsyn till försvarsområdes/kustartilleriförsvars uppgifter. Förslaget innebär bl. a. att ledningen av stödfunktionersamordnas i högre grad än tidigare och att chef för örlogsbas alltjämt skaU varamobUiserings- och förvaltningsmyndighet. Grundutbildning skall genomföras medden ansvarsfördelning som gäller f. n. Förvaltningsverksamhet skall i fredalltjämt stöda såväl utbildning inom örlogsbaseh och underställd örlogsskolasamt vid kustflottan m. m. som förberedelser för mobilisering och arbetet medkrigsförberedelser. Förslaget innebär sammanfattningsvis bl. a. följande.Staben blir liksom f, n, sektionsindelad och tillförs bl. a. én planerings-och budgetde- Expeditionstjänsten samlas lill encentralexpedilion. Arbetsfördelningen mellan verkstadsavdelningen och dentekniska förvaltningen görs mera funktionell. Ekipageavdelningen ochförrådsavdelningen får i motsats till tidigare en enhetligare organisation vidsamtliga örlogsbaser. Baskompani GuUmarn inom ÖrlBV som har varitunderställt örlogsbaschefen föreslås ingå i örlogsbasens ekipageavdelning somf, n, vid ÖrlBO, En kameralavdelning tillkommer och föreslås omfatta bl, a, dennuvarande kassaavdelningen samt den inköpsdelalj som f, n, ingår iförrådsavdelningen (ÖrlBO och ÖrlBV), Härutöver tUlförs avdelningen vissakamerala uppgifter från sjukvårdsförvaltningen. Den föreslagna organisationen för örlogsbaserna framgår avbUaga 4, Huvuddelen av rationaliseringsvinsterna har uppnåtts genom att antaletanställda minskar, främst inom verkstads-, förråds- och ekipageavdelningarna.Inom staben och den nya kameralavdelningen innebär förslaget smärrepersonalökningar. Totalt sett har dock avsevärda personalbesparingar gjortsinom olika stödfunktioner. Förslaget innebär i likhet med förslaget om organisationav örlogsbaserna bl. a, att ledningen av stödfunktioner samordnas bättre äntidigare och att chef för kustartilleriförsvar alltjämt skall varamobUiserings- och förvaltningsmyndighet. Grundutbildning skall också enligtdetta förslag genomföras med den ansvarsfördelning som gäller f. n,Förvallningsverk-samheten skall i fred stöda såväl utbildning som förberedelserför mobilisering och arbetet med krigsförberedelser. Förslaget innebär sammanfattningsvis bl. a. följande.Staben blir sektionsindelad och tillförs bl. a. en enhet för planering ochbudget saml en sektion för fortifikationsärenden. Nuvarande tyg-, fartygs- ochintendenturförvaltningarna slås samman tUl en materielenhet. Detadministrativa arbetet i fråga om anställning och entledigande av personal,inköp och kostnadsredovisning förs över från resp, förvaltning till nuvarandekassaavdelning som i fortsättningen kallas kameralenhet. Vidare har expeditionstjänstensamlats tiU en centralexpedilion. Den föreslagna organisationen av kustartilleriförsvarenframgår av en sammanställning som torde få fogas till statsrådsprotokollet sombilaga 6. Frågan om att föra över delar av fo 46:s uppgifter fo44 bör enligt överbefälhavaren prövas i en senare etapp. Vid fo 15/BK och fo32/31-GbK behålls försvarsområdesfunktionen. Frågan om bl.a, fö 32/31-GbK börprövas i samband med att arméns organisation i utreds.Beträffande ledningsfunktionen i övrigt föreslås att regementschef ochregementsstab vid KA 1, KA 2 och KA 4 behålls. För NK och GK föresläs allkustartilleriförsvarschefen alltjämt är förbandschef vid 5 resp. KA 3, Huvuddelen av rationaliseringsvinsterna har uppnåtts genomsammanslagning av tyg-, fartygs- och intendenturförvaltningarna till enmaterielenhet varigenom antalet anställda har kunnat minskas. Prop, 1973:75 12 tUl en kameralenhet av kassaärenden, inköps- ochredovisningsverksamheten har också medfört att personalbesparingar kunnatgöras. framhåller alt ingaytterligare tjänster bör tillföras organisationen utöver de tjänsterinstitutet i efterhand har biträtt. Samordning av vissa funktioner i Karlskronaoch måste ske om några större besparingar skall kunnauppnås. Samordningen bör inte genomföras i etapp 2 utan i etapp 3, om någragenomgripande förändringar skall kunna föreslås. EventueUa förslag kan dåföreläggas . Etapp 2 bör omfatta endast en uppföljning averfarenheterna från etapp 1. Överbefälhavaren har lämnat förslag lillorganisationsförändringar vid vissa av arméns och marinens myndigheter i lägreregional och lokal instans. Beträffandearmén innebär förslaget i stort att försvarsområdesstaberna inom femförsvarsområden integreras med vardera ett fredsförband med början den 1 juh1973. Med början den 1 juh 1974 sker motsvarande förändringar inom ytterligarefem försvarsområden. I samband härmed centraliseras mobiliseringsverksamheteninom resp. försvarsområden lill den sammanslagna myndigheten. De förband inomberörda försvarsområden som inte omfattas av integrationen med försvarsområdesstabbhr i princip rena utbildningsförband utan mobiliseringsansvar och fär enstabs- och förvaltningsorganisation sora är anpassad till denna verksamhet.Livregementets husarer (K 3) i och dragoner (K 4) i Umeåföresläs dock bli inlemmade i P 4 resp. I 20 som utbildnings-bataljoner.Förslaget innebär vidare att staben för samt försvarsområden (fo18/16) flyttas från tiU , att fo 18/16 delas så att ett nyttfredsförsvarsområde, fo 17, som avses omfatta , bildas och ledsfrån samt all staben för försvarsområde (fo 23) flyttas frånHärnösand till , På grand av främst koncentrationen avmobiliseringsverksamheten till en myndighet inom försvarsområdena anseröverbefälhavaren att antalet civilanställda inom armén kan minskas med ca 400när nu aktuella organisationsförändringar har genomförts. Dessutom kan ca 160raUilära tjänstemän frigöras frän slabs- och förvaltningstjänst för all istället utnyttjas i utbildningsverksamheten. En förutsättning härför är dockenligt överbefälhavaren att investeringsmedel ställs till förfogande för altuppföra förrådsbyggnader m. m. Jag kan istort biträda överbefälhavarens förslag till organisationsförändringar inomarmén liksom också hans förslag beträffande koncentrationen avmobiliseringsverksamheten. Jag anser dock att man, i vart fall , kan uppnå större rationaliseringsvinster än demsom överbefälhavaren har redovisat bl. a, genom att i högre grad samordnastabs- och förvaltningstjänsten inom försvarsområde. Enligt min mening bördenna i princip ledas och samordnas av e n chef, 1 garnisonsorter där mer änett förband finns förlagda bör stabs- och förvaltningsresurserna så långtmöjligt vara gemensamma. Del torde vara lämpligt att bland de nu aktueUagarnisonsorlema tillämpa denna princip i första hand beträffande förbanden iÖstersund och , De erfarenheter som kan dras härav får vid det fortsattaarbetet beträffande arméns fredsorganisalion tillämpas på övriga lämpUgamyndigheter. Jag anser vidare att K 3 och K 4 tills vidare bör vara kvar somsjälvständiga myndigheter som dock förvaltningsmässigt bör anslutas till P 4resp, I 20, Beträffandemarinen innebär överbefälhavarens förslag att örlogsbasernas stödfunktioner somf. n. är fördelade på avdelningar, förvaltningar m. m. i möjligaste mån förssamman i en centralexpedilion i staben. Arbetsfördelningen mellan den tekniskaförvaltningen och verkstadsavdelningen görs mera funktionell.Ekipageavdelningarna och förrådsavdelningarna får en enhetligare organisationvid samtliga örlogsbaser. Vidare tUlförs organisationen en kameralenhet som ihuvudsak består av den gamla kassaavdelningen och förrådsavdelningensinköpsdetalj. Huvuddelen av rationaliseringsvinsterna uppnås genom all antaletanställda främst inom verkstads-, förråds- och ekipageavdelningarna kanminskas. Personalbesparingar har också gjorts inom olika stödfunktioner. Kustartilleriförsvaren får genom förslaget en någolannorlunda struktur. Nuvarande tyg-, fartygs- och intendenturförvallningarslås samman i en ny materielenhet. Stödfunktioner av olika slag förs samman istaben som i likhet med örlogsbasslaben blir mer funktionell än tidigare.Sålunda tUlförs organisationen en kameralenhet där visst administrativt arbeteförs samman. Frågan om att föra över vissa av fo 46 :s uppgifter tUl fo 44föreslås bh prövad i en senare etapp liksom frågan om fo 32/31-GbK, Beträffandeledningsfunktionen i övrigt föreslås att regementschef och regementsstab vid , KA 2 och KA 4 behålls. För NK och GK föreslås att kuslartiUeriförsvarschefenalltjämt är förbandschef vid 5 resp, KA 3, Huvuddelen av rationaliseringsvinsterna har uppnåtts genomatt tyg-, fartygs- och intendenturförvaltningarna slås samman till en materielenhet,varigenom antalet anställda kan minskas. Förslaget medför att antalet anställdakan minskas med ca 225 vid örlogsbaserna och ca 90 vid kustartilleriförsvaren.Personalbesparingarna kan enligt överbefälhavaren genomföras endast underförutsättning att medel stäUs lill förfogande för investeringar. Jag kan i huvudsak godta överbefälhavarens förslag lillorganisationsförändringar inom stabs- och förvaltningstjänsten vid örlogsbaseroch kustartilleriförsvar. Organisationen bör fastställas att gälla fr, o, m,den 1 juh 1973, Etapp 2 skall enligt förslaget omfatta försök lill ytterligaresamordning av vissa funktioner vid marinens enheter i och ,Med hänsyn till de större rationaliseringseffekter som torde Prop,1973:75 14 kunna näs förordar jag att arbetet med etapp 2 och 3samordnas i fråga om organisationema i och , 1 sambandhärmed bör samordnat med utredningarna inom armén även frågan om att föra överfo 46:s uppgifter till fo 44 prövas. Del är angeläget att integreringen avskUda förvaltningsgrenar fortsätts. Att förvaltningsorganisationen vidörlogsbaser och kustartilleriförsvar är olika utformad synes på lång sikt intevara motiverat. Det är därför önskvärt att man i en senare etapp försökerintegrera örlogsbasernas förvaltningsorganisation i högre utsträckning än nu.De åtgärder jag här har förordat bör kunna leda tiU ytterligarepersonalminskningar. Möjligheterna tih integration mellan försvarsgrenarna böruppmärksammas i det fortsatta arbelet. Den personalminskning som enligt överbefälhavaren kanuppnås genom nu framlagda förslag bör ske utan friställningar och sålundafrämst genomföras i samband med naturliga avgångar och i förening med eneffektiv omplaceringsverksamhet, Kungl, Maj:t har i annat sammanhang (prop,1973:1 bU, 6) föreslagit att under anslagen Arméförband: Anskaffningav anläggningar och Marinförband: Anskaffning av anläggningar anvisa deinvesteringsmedel som under /74 behövs för all de förutsattapersonalbesparingarna skall kunna genomföras. Försvarets fredsorganisationsulredning har idelbelänkandet (Ds Fö 1972:4) Förslag till ändringar av fredsorganisationen ifräga om arméförband: I avgelt förslag rörande arménsutbUdningsorgani-sation. Förslaget som f. n, bereds inom försvarsdepartementetberör bl, a, vissa av de förband som omfattas av de organisationsförändringarjag förordat i det föregående. Jag anser att dessa bör genomföras oavsett vilkaförändringar i utbildningsorganisationen som kan följa av fredsorganisationsutredningensförslag. Jag förutsätter dock att inga investeringar vidtas beträffandekasernetablissemenl vid sådana förband som kan komma att läggas ner, omfredsorganisationsutredningens förslag genomförs. Del ankommer pä Kungl, Maj:l att ta ställning tillenskildheterna i föreliggande organisalionsförslag. Jag avser därefter attuppdra åt att i den utsträckning som behövs föraförhandlingar om avtalsbara anställnings- och arbetsvUlkor för personalen. Jag hemställer alt Kungl, Maj:t föreslår att godkänna de organisationsförändringar inom armén ochmarinen som jag har förordat i det föregående. Utredningen om handräckningsvärnphktiga utredningsmanFolke Nihlfors tUlsattes för att utreda utbildningstiden förvärnpliktiga med begränsad militär användbarhet m. m, 1direktiven lill utredningen angavs att utredningens uppdrag skulle avseutbildningen av värnpliktiga i besiktningsgruppema 3 och 4 med undantag för demsom tas ut till utbildning i specialtjänst. Utredningen borde först undersökaden nuvarande och den väntade framdda tillgången på värnpliktiga i de nämndabesiktningsgrupperna, dvs, främst de nuvarande handräckningsvärnpliktiga.Utredningen borde därvid beakta de förändringar av tillgången som kunde bli enföljd av det nya inskrivnings- och personalredovisningssystemel. Utredningenborde i första hand ägna sig åt värnphktiga i besiktningsgrupperna 3 och 4, avvilka bara en mindre del ingår i krigsorganisationen, och därvid utgå från atti princip samtliga värnpliktiga i denna kategori skulle erhålla en mUilärutbildning söm i huvudsak svarar mot den för krigsmaklen enhetligaallmänmililära utbildning som övriga värnpliktiga genomgår. Denna utbildningborde lämpligen kunna anordnas i ett koncentrerat sammanhang i anslutning tillinryckningen. Utredningen borde undersöka hur denna utbildning kan utformasoch organiseras. Utredningenborde vidare undersöka de merutgifter som skulle uppkomma, omtjänstgöringstiden för de handräckningsvärnpliktiga förlängdes utöver den tidsom behövs för den allmänmUitära utbildningen så att den totalatjänstgöringstiden motsvarade den då gällande. Alternativt borde utredningenberäkna merutgifterna för en total tjänstgöringstid motsvarande vad som gällerför värnpliktiga i kategori G och F. Utredningen skulle fortsätta sina överväganden enligt tväaltemativ. I det ena(alternativ I) skulle förutsättas att i princip inga i förväg av samhälletuppställda krav beträffande tjänstgöringstiden förelåg utöver dem som föranledsav den allmänmililära utbildningen. Utredningen borde således pröva hur deuppgifter som f. n. fullgörs av handräcknings-värnpliktiga i framliden kanfullgöras lill den samhällsekonomiskt lägsta kostnaden. Utgångspunkten för ensådan prövning skulle vara det civila produklionstillskotl som de tidigarehandräckningsvärnpliktiga skulle kunna ge jämfört med kostnaderna föranställning av civil personal, mekanisering m. m. I vissa fall kanske ävenuppgifter som f, n, fullgörs av handräckningsvärnphktiga kunde slopas. 1 delandra alternativet (alternativ II) förutsattesall man från allmänna utgångspunkter fann det lämpligt att de nuvarandehandräck-ningsvärnplikliga fullgör en tjänstgöring som i omfaltning i vart fallinle i väsentlig mån underskrider den som gäller för värnpliktiga ikategorierna G och F, Utredningen borde då pröva hur dennatjänstgöringstid kunde utnyttjas så att försvaret fick en optimal utdelning avde värnphktigas kunskaper och förmåga. Utredningen fick därvid föreslå att t.ex. vissa uppgifter förs över från värnpliktiga lUl civilanställd personal,medan värnpliktiga i stället övertar uppgifter som f. n. fullgörs av anställdpersonal. I syfte att nä balans mellan tillgängen på värnpliktigaoch konstaterade arbetsuppgifter borde utredningen kunna variera såväl antaletvärnphktiga som längden av tjänstgöringen. Härvid borde i första hand undersökasom ytterligare värnpliktiga bör frikallas på medicinska eller andra grunder. 1fråga om tjänstgöringstidens längd borde bedömningen utgå från entjänstgöringstid som ansluter till vad värnpUktiga i kategorierna G och F skallfullgöra. Variation i tjänstgöringstid i detla alternativ fick inte innebäraatt de nuvarande handräckningsvärnpliktiga åläggs en tjänstgöring som inämnvärd omfattning underskrider denna norm. Vid sidan av dessa två alternativ fick utredningenredovisa modifieringar av dessa, men den skuUe inte ta stäUning till vilket avde redovisade alternativen som borde väljas. Vidare borde utredningen granska lämpligheten av attanvända handräckningsvärnpliktiga för arbetsinsatser i anslutning tillkrigsförbandens övningar. Frågan om lämplig benämning pä ifrågavarandevärnphktiga borde även övervägas. Utredningsuppdraget vidgades tiU altomfatta även värnpliktiga som, utan att tillhöra besiktningsgrupperna 3 och 4,används för stödfunktioner inom krigsmaktens fredsorganisation. Vidare uppdrogsi ål utredningen all granska möjligheterna all samordna demUitära körcentralerna i . Utredningen har avlämnat två delbetänkanden omanvändningen av handräckningsvämpliktiga. lämnades betänkandet (DsFö 1968:2) Vissa personal- och driftfrågor vid militära matinrältningar ochmässar och betänkandet (Ds Fö 1971:2) De militära körcentralernai . Utredningen har vidare överlämnat sillslutbetänkande (SOU 1972:53) Handräckningstjänst i försvaret. Över detta betänkande har yttranden avgetis avöverbefälhavaren, cheferna för armén, marinen och flygvapnet, försvarelscivUförvaltning, försvarels sjukvårdsstyrelse, fortiflkalionsförvaltningen,försvarels materielverk, värnpliktsverket, cheferna för försvarshögskolan,mUitärhögsko-lan och försvarets brevskola, militärpohtiska institutet,, ,, universitelskanslersämbetet, ,frivilligorganisalionernas samarbelskommitlé, militäratjänstgöringsåldersutredningen, i (LO),(), Tjänstemännens centralorganisationsstatstjänstemannasektion (TCO-S), . , och arbetsgruppen värnpliklskonferens. Prop,1973:75 17 har bifogat yttranden från vissalänsarbetsnämnder, TCO-S har bifogat yttranden från Plutons- och Kompaniofficersförbundensamt Försvarets civila tjänstemannaförbund. Handräckningsvärripliktigas nuvarande tjänstgöringstidm.m. Med stöd av värnpliklslagen (1941:967, omtryckt 1969:378)har Kungl. Maj:t i provisoriska bestämmelser omvärnphktsutbild-ningen fastställt längden för utbUdningen för flertaletvärnphktiga. Förvärnpliktiga i handräckningstjänst har härvid fastställts vid armén ochkustartilleriet en grundutbildning saml fem krigsförbandsövningar,var och en , vid flottan en grundutbildning samt fyrakrigsförbandsövningar, var och en , saml vid f I y g v a p n e t engrundutbildning samt två krigsförbandsövningar om vardera 15dagar. Tjänstgöringsskyldigheten uppgår således vid samtliga försvarsgrenartill . Inom ramenför försöksverksamhet med modifierad gmndutbildning för värnpliktiga (prop,1972:75) har jag emellertid i enlighet med Kungl, MaJ:ts bemyndigande inovember och beslutat om viss försöksvis avkortning avgrundutbildningen för värnphktiga i handräckningstjänst. Fr, o. m.utbUdningsårel 1972/73 omfattar grundutbUdningen för handräckningsvärnphktigaförsöksvis vid armén , vid flottan , vid kustartilleriet 235dagar och vid flygvapnet , Repelitionsutbildningen omfattar oförändratantal dagar. Handräckningsvärnpliktiga kan åläggas att i direkt anslutningtill grundutbildningen fullgöra en eller flera krigsförbandsövningar. För attvärnpUklig som under grundutbildningen förs över omgrupperas lillhandräckningstjänst skall kunna tas i anspråk pä sådant sätt krävs dock hanseget medgivande. Allmänmilitär utbildning och arbetsuppgifter Vid armén är den allmänmUitära utbildningen fördelad päett inledande skede som omfattar grundläggande militärutbUdning och ett andra skede som omfattar underåterstående del av grundutbUdningen, Vid flottan har man strävat efter att gealla värnpliktiga samma allmänmUitära utbUdning . Vidkustartilleriet omfattar utbildningen . Utbildningen vidflygvapnet omfattar militär utbildning och därefterviss grundläggande yrkesutbildning. Handräckningsvärnpliktiga las i anspråk pä fastaarbetsplatser vid förband och skolor m. m. eller ingår i kasernkompanis s, k,rörliga styrka, som är avsedd för övriga handräckningsuppgifler vid förbandet.Vid de Prop, 1973:75 18 fasta arbetsplatserna tas handräckningsvämpliktigahuvudsakligen i anspråk som ordonnanser eller biträden på expeditioner, ibudcentraler och telefonväxel saml vid skjulbanor och andrautbildningsanordningar liksom även i övningsmaterielförräd. Vid flygvapnettiUkommer tjänstgöring vid trafikledningsavdelning och hundgärd. Ur de rörliga styrkorna kommenderas dehandräckningsvärnpliktiga till tjänstgöring som bUförare m. ni. eller lillandra göromål, främst städning inomhus och yttre renhållning. Även för tjänstgöringi kasernvakt samt vid sjukvårdsavdelning och sjukhus användshandräckningsvärnpliktiga. Behovet av handräckningsvärnpliktiga fastställs avförsvarsgrenschef med utgångspunkt i beslutad organisation av stabs- ochförvaltningstjänsten. Vid förband rn. m, inom armén anges minimi- resp,maximibehov. För staber m. m. samt förband ur marinen och flygvapnet angesdäremot endast ärligt behov. Minimibehovet anger det antal handräckningsvämpliktiga sombehövs för alt en tUl hjälpligl ombesörja stödfunktionerna, medanmaximibehovet anger det antal som under övrig del av ärel behövs för attstödfunktionerna skall kunna ge avsedd effekt. Med nuvarande totalatjänstgöringstid gör en handräckningsvärnpliktig arbetsinsatser under i stortsett . Minimibehovet av handräckningsvärnpliktiga vid armén harunder uppgått till ca 2 500 och maximibehovet till ca 3 200.För staber m. m. beräknas behovet tUl ca 400. Vid marinen uppgår del ärliga behovettill ca 765 och vid flygvapnet till ca 750. Del totala behovet avhandräckningsvärnpliktiga varierar således mellan ca 4 400 och 5 100, Devärnphktiga som vid inskrivningen har tagits ut till handräckningstjänstinkallas i regel vid armén till ett antal som täcker minimibehovet, vartillkommer en inkallelsereserv om . Under grundutbildningen reduceras dennastyrka successivt till följd av frikallelser m,m, och närmar sig efter någraveckor minimibehovet. Avgångarna kompenseras emellertid genom att vissavärnpliktiga ur åldersklassen i övrigt efler hand grupperas om tillhandräckningstjänst. Härigenom brukar maximibehovet kunna tillgodoses efter tretill från inryckningstillfället för åldersklassens flertal.Betydande överskott uppkommer i regel genom fortsatta omgrupperingar fram lillåldersklassens utryckning. Överskott uppkommer regelmässigt även inom övrigaförsvarsgrenar. De handräckningsvärnpliktigas totalatjänstgöringsskyldighet utnyttjas i sädan omfattning att endast en mindre delav dem rycker ut med kvarstående skyldighet att fullfölja en eller flerakrigsförbandsövningar. Även under krigsförbandsövningar gmpperas vissa av deinkallade värnpliktiga om lill handräckningsljänst. Antalet har dock inte varittillräckligt för all tillgodose behovet av handräckning vid dessa övningar. Föratt fä ut större effekt av övningarna har vid armén och eftertillkomsten av krigsförbandsövningar även vid marinen hand- räckningsvärnpliktiga inkallats tUl ell antal sommotsvarar av övriga värnphktiga.