prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — olycksfallsförsäkring inte bör överstiga före skatt.Inspektionen finner det inte vara förenUgt med en sund utveckUng av försäkringsväsendetalt försäkringar med sjukpenningförmåner erbjuds personer som genom allmänförsäkring är garanterade en kompensationsnivå av under sjukpenningtid. Jag finner det angeläget att slå fast att vad somuttalades i denna fråga då den obligatoriska sjukförsäkringen infördes alltjämtäger giltighet. Den obligatoriska sjukpenningförsäkringen bör alltså vara dengrund för medborgarnas skydd under sjukdom, efter vilken kompletterande hjälp-förmånerbör anpassas, som den försäkrade inle genom sjukförmånerna bör få enbättre ekonomi än då han är frisk. 1 likhet med utredningen och huvuddelen avremissinstanserna anser jag alt det av samhällsekonomiska skäl är motiverat meden viss självrisk för det sammanlagda försäkringsskyddet vid sjukdom. Dennasjälvrisk bör inle sättas högre än som är nödvändigt och i första hand ta siktepå de mera kortvariga sjukdomsfallen. Eftersom sjukpenningen från den allmännaförsäkringen ger så hög kompensationsnivå som kan någon anledning attkompletterande sjukersättning skall utgå vid kortlidssjuk-dom inle anses föreUgga.Kompletterande ersättningar bör enligt min mening kunna komma i fråga endastvid längre sjukdomsfall och därför medges efler en karenstid som bör sällas lillmmst . En riktpunkt för kompensationsnivån i dessa fall bör vara all komplelle-ringsförmåneroch sjukpenning inte tillsammans ger högre ersättning för inkomstbortfallet änomkring , varvid, om kompletteringsförmä-nerna är skattefria, hänsyngivetvis måste las till detta. Redan enUgt nu gällande riktlinjer tiUåts kompletterandeförsäkring med karenstid för smärre belopp - högst . per dag skattefritt ulan att några närmare undersökningar om maximigränsen överskrids behövergöras. Av praktiska skäl bör del, efter den angivna karenstiden av minst 30dagar, även i forlsältningen finnas möjlighet att schablonmässigt ge kompletleringsförmånerinom ramen för detta belopp. Karenstiden för kompletterande förmåner bör ansesuppfylld även då delta daganlal uppnåtts genom flera sjukperioder som inträffatunder och som var och en omfattat minst en vecka.Kompletterande ersättning bör dock inte i sådant fall utgå förrän den pågåendesjukperioden varat minst . Jag förordar sålunda alt självriskmomentet anordnas i formav dels en karenstidsregel och dels en begränsning av del kompletterandeskyddet efter karenstidens utgång. Under förutsättning alt försäkringar och avtalsmässigauppgörelser håller sig inom ramen för här angivna regler anser jag att det f. n.inte finns anledning att på det berörda området gå in medlagstiftningsåtgärder. Jag förutsätter således att de riktUnjer som här förordasnär det gäller kompletterande sjuklön beaktas av arbetsmarknadens parter vidinförande av nya sjuklöneförmåner. Med anledning av vad TCO anfört i sillremissyttrande vill jag framhålla att vad jag här har sagt inte tar sikte påredan avtalade sjuklöneförmåner. Från allmän synpunkt framstår det emellertid som angeläget att förut angivna principer omkarenstid och begränsning av den sammanlagda kompensationsnivån kommer attgälla generellt vid införande av nya sjuklöneförmåner. Även med här förordadebegränsningar kommer det att finnas utrymme för arbetsmarknadspartema attträffa avtal om kompletterande anordningar av den typ som t, ex, AGS-försäkringenrepresenterar, I fråga ora kompletleringsersättningar i försäkringsformankommer det på försäkringsinspektionen att utfärda sådana rekommendationer attden här förordade begränsningen iakttas. Del sagda gäller kompletterande sjukförmåner i allmänhetoch i motsvarande delar även sådana förmåner som exempelvis inom AGS-försäkringenutgår lill den som uppbär förtidspension. Särskilda omständigheter föreUggerenligt utredningens mening i vissa typer av fall, främst de fall där ersättningulgår enUgt gällande regler om skadestånd och därtill anslutande speciellaförsäkringsanordningar, t. ex. de på arbetsmarknaden förekommande s.k. Irygghelsförsäkringamasom i princip innebär att arbetsgivaren åtar sig ett utvidgat skadeståndsansvarvid olycksfall i arbete. Jag är ense med utredningen och de remissinstanser somsärskilt yttrat sig i denna fråga att det inte bör komma i fråga alt göra gällandenågon princip om självrisk i dessa fall. 5,6 Pensionsgrundande inkomst för tilläggspension Som jag inledningsvis berört är ell av syftena medbeskattad sjukpenning all skapa ökad järalikhet raellan grupper sora enbart harsjukpenningen att lila till och andra grupper sora uppbär ersättning frånarbetsgivaren vid sjukdom och olycksfall. Ett viktigt moraent härvidlag är alteliminera den olikhet som ligger i att sjukpenning i motsats till sjuklön inteär pensionsgrundande för tilläggspension (ATP). I båda fallen utges ersättningför en bortfallen arbetsinkomst som skuUe ha varit pensionsgrundande. förslag innebär att sjukpenningengörs pensionsgrundande i samma utsträckning som den i forlsältningen blirskattepliktig inkomst. Genom anknytningen till skatteplikten och därigenomtill laxeringen kan uppburen sjukpenning beaktas på ett enkelt sätl vidberäkningen av pensionsgrundande inkomsl. På motsvarande sätt föreslår utredningen alt ersättningfrån arbetslöshetsförsäkringen och annat kontant stöd vid arbetslöshet samtutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning i form av grundbidrag, hyresbidragpå hemorten och barntillägg skall hänföras till pensionsgrundande inkomsl isamband raed införande av skatteplikt för förmånerna. Slutligen föreslårutredningen alt föräldrapenning och sjukpenning vid vård av sjukt barn blirpensionsgrundande i den mån sådana förmåner införs enUgt famUjepoliliskakommitténs förslag och görs skattepliktiga, föresläräven all del av kommittén föreslagna vårdbidraget för vård av svårthandikappat barn på samma sätt skall hänföras till pensionsgrundande inkomst. Prop,1973:46 106 Förslagen har mottagits myckel positivt avremissinstanserna, 1 saraband med att skallepliktiga förmåner nu avses bliinförda på samtliga de områden som förslagen rör förordar jag alt förmånernahänförs till pensionsgrundande inkomsl i den utsträckning de hänförs tillskattepliktig inkomst. Inskränkningen innebär all hemmamakesjukpenning ochsjukpenning från den frivilliga sjukpenningen läggs utanför. Som utredningenangivit är, Uksom i fråga om skatteplikt för förmånerna, del grundläggandeskälet härtiU att sjukpenningen i dessa fall inte träder i stället förförvärvsinkomst. Sora en följd av alt här berörda förraåner blirpensionsgrundande kan de nuvarande besläraraelserna i 15 kap. 2 § AFL, somtillkommit i syfte att skydda äldre försäkrade mol återverkningarna ipensionshänseende av längre sjukdoms- och arbetslöshetsperioder, för framtidenundvaras. Som jag inledningsvis anfört bygger del föreslagna sjukpenning-sysleraetpå all ÄDB-lekniken används. Utredningen har i samråd med RAFA-utredningenskisserat det administrativa förfarandet och föreslagit alt det uppdras åt RAFA-utredningenall utarbeta de närmare detaljerna. och statskontoret har i oktober 1972överiäm-nat en av utarbetad rapport angående genomförandet avett ADB-system för sjukförsäkringen. Enligt rapporten beräknas en övergång tilldet nya ADB-syslemet kunna påbörjas i mitten av 1974 och vara avslutad undersenare delen av 1976, 1 rapporten redovisas också förslag till tekniskövergångslösning av de arbetsuppgifter som lillkomraer vid införande avbeskattad sjukpenning , Genomförandet av det nya ADB-systerael avses innebära attnuvarande manuellt förda försäkringsregister vid kassorna successivt förs övertill ett centralt ADB-register som kan nås direkt genom terminaler vidkassakontoren, I den planerade ADB-anläggningen koramer all lagras ävenuppgifter om de försäkrades prelirainärskatleförhållanden. Dessa överförs datateknisklfrån skallemyndigheterna till försäkringsregislrel. Vid ADB-anläggningen koraraerdärigenom blanketter lill försäkran för erhållande av sjukpenning all kunnaskrivas ul och tillställas dem sora sjukanmäll sig, varvid anges gällandesjukpenningnivå och del preliminära A-skalleavdrag som skall göras. Sedan denförsäkrade lämnat in denna anmälan ifylld och undertecknad till lokalkontoretutbetalas sjukpenning med avdrag för preliminär skatt enligt de uppgifter somangivits på blankellen, 1 del slutliga ADB-systerael kan även utskrift av utbelalningshand-lingarske automatiskt. Genom att tillämplig sjukpenning och tillämpligt skatteavdraganges på den utsända blanketten får den försäkrade full inblick i förfarandetoch kan anmäla eventuella felaktigheter i de registrerade uppgifterna. Iregistret ackumuleras för varje försäkrad uppgift om utbetald bruttosjukpenningoch innehållen A-skalt, Skalleredovisning sker under resp, uppbördsraånader genoras, k. summarisk Prop, 1973:46 107 För försäkrad med B-skatt sker utbetalningutan skatteavdrag. Vid årets utgång framställs centralt kontrolluppgifter,som sänds ut lill de försäkrade. Kontrolluppgift till skattemyndigheterna bliröverflödig genom att de uppgifter som behövs överförs datatekniskl. En ny ADB-anläggning för administrationen av den allmännaförsäkringen är under uppbyggnad i anslutning till riksförsäkringsverketstekniska byrå i . Den nya anläggningen kommer under innevarande år atttas i bruk för administrationen av folkpensionering och ATP, Sora nämnlsberäknas ett ADB-system för sjukförsäkringen genomföras successivt med början imillen av , 1 RAFA-utred-ningens rapport föreslås att ett provisorisktcentralt register för sjukförsäkringen byggs upp vid anläggningen i under hösten 1973 i avvaktan på all del fullständiga ADB-syslemet försjukförsäkringen koramer i funktion. Detla register avses innefatta alla sjukpenningförsäkradei landet och utnyttjas för registrering och ackumulering av bl, a, utbetaldsjukpenning och innehållen preliminär skatt. För inmatning av uppgifter lilldetta register föreslås all försäkringskassornas centralkontor förses meddataterminaler . Maj:t har lämnat medgivande förriksförsäkringsverket och statskontoret att fortsätta och vidareutvecklapågående försöksverksamhet beträffande ADB-system för sjukförsäkringen samt allgenomföra den föreslagna övergångsanordningen avseende ett centraltförsäkringsregister. Bemyndigande har också lämnats för anskaffning averforderlig kompletterande teknisk utrustning för ändamålet. Vissa arbetsmoment som i det fullt utbyggda ADB-syslemelavses ske datatekniskl får ske manuellt. På gmnd av attterminaler för inmatning av sjukanmälan inte kommer all finnas vid varjelokalkontor när omläggningen genoraförs kommer bl, a, utskrift av blankett förförsäkran för erhållande av sjukpenning att få göras manuelltvid lokalkontoren. En konsekvens av detta blir alt uppgift om tillämpligtskatteavdrag inte är tillgänglig för kontoren. har diskuterat två alternativ förskatteavdrag . Del ena alternativet innebär att A-skattdras i enlighet med den skattetabell och -kolumn som gäller för varje enskildförsäkrad. Delta kräver all skallemyndigheternas uppgifter i dessa hänseendenförs över till sjukförsäkringens ADB-register, varefter uppgifternavidarebefordras till kontoren på kort, listor e. d. Del andra alternativet,vilket utredningen finner smidigare all tillämpa, innebär att skatteavdragetunder övergångstiden görs efter en schablonlabell. Tabellen avses uppta enenda avdragskolumn, upprättad som ell genomsnitt av preliminärskatlelabellernaför hela landet. Med hänsyn lill del angelägna i all inle få för storarbetsbelastning på kassakontoren under den aktuella övergångstiden tUl dess ADB-syslemetkan utnyttjas för dessa uppgifter förordar jag att det senare alternativettillämpas, Schabloniseringen medför givetvis en särskild risk för kvarståendeeller överskjutande skall. Efiersom flertalet sjukfall gäller endast Prop, 1973:46 108 torde emellertid denna metod i allmänhet inlevålla några större problem. För de mera långvariga sjukfallen kan finnas skälatt basera avdraget på den i det särskilda fallet lillämpliga skattetabellen.Det bör inle innebära någon större arbetsbelastning för lokalkontoren att idessa fall inhämta de uppgifter som behövs för skatteberäkningen. Motsvarandegäller i fråga om sjukpenning enligt YFL och närstående ersättningssystem, som f.n.betalas ul av . Det bör uppdras åt alt isamråd med fastställa närmare regler om skatteavdrag vidlångvarigare sjukdom. För skatteredovisningen måste uppgifter för samtUgasjukfall inom varje försäkringskasseområde insamlas manuellt tillcentralkontoret för att därifrån rapporteras in till ADB-systerael, Del provisoriska systemet beräknas komma all kräva visstillfällig personalförslärkning hos försäkringskassorna. Utvecklingen avpersonalbehovet blir beroende på i vUken takt olikauppgifter kan överföras lill ADB-syslemet. Detla utreds f, n, av ,En ny rapport från utredningen i denna fråga väntas innevarande är. Personalbehovetblir också beroende av om ytterligare arbetsuppgifter förs över lillförsäkringskassorna. har, främst för alt nedbringaförsäkringskassornas administration, framfört tanken på ett system raedobligatorisk kortlidssjuklön utan arbetsgivarinträde. Någol utformat förslag lillsådant system har dock inle lämnats av utredningen. För att ett sådant syslemskall kunna övervägas behövs ytterligare utredning, vilken inte skulle kunnagenomföras inom den lid som slår liU förfogande innan de föreslagnalagändringarna avses träda i kraft. Ett system raed obligatorisk kortlidssjuklönutgör heller inle någon förutsättning för alt göra sjukpenningen skattepliktig.Jag tar därför inle upp denna fråga till behandling i detta sammanhang, 5,8 Kostnads- och finansieringsfrågor Den omläggning av sjukpenningförmånerna från den allmännaförsäkringen som jag förordat i del föregående innebär kraftigt ökadekostnader för försäkringen. Kostnaderna för de berörda förmånerna beräknaskomma all uppgå till omkring 6 350 milj, kr. för , Jämfört med år 1973innebär det en ökning med drygt 2 700 milj, kr. Härtill kommer 215 milj, kr, iökade kostnader för föräldraförsäkringen m. ra, som denna dag föresläs i en särskUdproposition om förbättrade familjeförmåner inom den allmänna försäkringen.Vidare har jag tidigare denna dag förordat alt en allmän tandvårdsförsäkringinom sjukförsäkringens ram skall träda i kraft , Kostnadernaför denna försäkring beräknas till omkring 650 milj, kr, för , Tillsaramans med automatiska kostnadsökningar beräknasdessa reformer avseende sjukpenningförsäkringen, föräldraförsäkringen och tandvårdsförsäkringenmedföra att hela sjukförsäkringens omslutning för kommer all uppgå lillomkring 10 400 milj, kr. ökning med omkring 3 900 railj. jämfört med år 1973.De beräknade kostnaderna för de olika sjukförsäkringsförmånerna saml läkemedelsersättningoch försäkringskassornas förvaltningskostnader framgår av följandesammanställning. Med hänsyn till osäkerheten i beräkningsunderlaget när detgäller kostnaderna för vissa förmåner kan avvikelser från de angivna beloppengivelvis uppstå. Beräknade kostnader , milj. kr. Sjukpennmg m, m,: Sjukpenning för hemmaniakar m, m. (därav garantinivä) HärtUl kommer omkring 20 milj, kr. i kostnader för denfrivilliga sjukpenningförsäkringen. De nuvarande grunderna för finansieringen avsjukförsäkringen är relativt invecklade med olika regler för skilda delar avförsäkringen, TUläggssjuk pen ningen finansieras lill genomarbetsgivaravgifter och till genom avgifter från de försäkrade.Grundförmånerna från sjukpenningförsäkringen finansieras lill genomstatsbidrag raedan återstoden täcks genom avgifter från de försäkrade. Försjukvårdsförmånerna gäller flera olika finansieringsregler med varierandebidragsandelar för staten, arbetsgivarna och de försäkrade. Enligt min meningfinns del inte längre anledning att behålla dessa olika finansieringsregler.Genomförandet av de här aktuella reformerna förutsätter ökade bidrag ochavgifter till sjukförsäkringen. I anslutning till de ändringar av sjukförsäkringensfinansiering som föranleds av de föreslagna reformerna, börfinansieringsreglerna förenklas och göras enhetliga för hela den obligatoriskasjukförsäkringen, 1 finansieringsavseende bör därvid även kostnaderna för läkemedelsamt försäkringskassornas förvaltningskostnader hänföras lillsjukförsäkringen. Genom att sjukpenningförmånerna blir beskattade samtidigtsom förmånsnivån höjs kommer de ökade kostnaderna för sjukförsäkringen allmedföra ökade skalleintäkter. a. av detta skäl förordar jag attstatsbidraget lill sjukförsäkringen höjs väsentligt fr. o. m. den 1 januari1974 och ges formen av ell enhetligt bidrag med en tredjedel av samtligakostnader som hänför sig lill den obligatoriska sjukförsäkringen. Prop,1973:46 110 bidrag lill sjukförsäkringen kan därmed beräknas uppgå tdldrygt 3 450 milj. kr. för , jämfört med omkring 1 000 milj. kr. Jag finner det motiverat all kostnaderna för de föreslagnasjukförsäkringsreformerna delvis läcks genom arbetsgivaravgifter. Ävenarbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift bör ges formen av en enhetlig avgift somavser hela sjukförsäkringen. En riktpunkt bör här vara all av sjukförsäkringenskostnader - med undanlag för sjukpenning för egna företagare täcks genomarbetsgivaravgifter. För att uppnå denna täckningsgrad förordar jag attarbetsgivaravgiften i anslutning lill genomförandet avsjukförsäkringsreformerna höjs från nuvarande till 3,av del avgiftsgrundande löneunderlaget. Denna höjning beräknas tillföraförsäkringen ca 665 milj. kr. ben allmänna sjukförsäkringsfonden, som används för attanpassa arbetsgivaravgiftens andel av utgifterna för tilläggssjukpenning, börmed de nya finansieringsreglerna kunna utnyttjas på motsvarande sätt för allreglera avvikelser mellan influtna arbetsgivaravgifter och den nyssnämndariktpunkten för dessa avgifters andel av sjukförsäkringens kostnader. F. n,erfordras medverkan för beslut om överföring av viss del av influtnaarbetsgivaravgifter lill denna fond. Med hänsyn lill den karaktär ifrågavarandeöverföringar har, bör del i fortsättningen ankorama på Kungl. Maj:t allbesluta om överföring lill fonden resp. ianspråktagande av medel från fonden. Med de här föreslagna nivåerna för statsbidrag ocharbetsgivaravgifter återstår av sjukförsäkringens kostnader somskall täckas genom avgifter från de försäkrade. Frånsett de automatiskakostnadsökningar som med nuvarande finansieringsregler påverkar de försäkradesavgifter kan den ökning av de försäkrades avgiftssumma för som uppstårvid genomförande av de aktuella reformerna därigenom beräknas bli begränsadtill sammanlagt omkring 250 milj. kr. Den höjning av den enskildes avgifter somföranleds av de väsentligt förbättrade förmåner som följer avtandvårdsförsäkringen, föräldraförsäkringen och reformeringen av sjukpenningförsäkringenbegränsas därmed till i genomsnitt ca . F. n, består de försäkrades sjukförsäkringsavgifter av tredelar, nämligen en avgift för sjukvårdsförmåner, en för grundsjukpenningförmåner,inräknat barniillägg och moderskapspenning, och en för lilläggssjukpenning. Detvå förstnämnda avgifterna utgår med lika belopp för alla avgiftsplikliga inomförsäkringskassa, dvs. i princip alla som påförts statligt beskattningsbarinkomst avgiften avser. Avgiften för lilläggssjukpenningförmånernaär beroende av den sjukpenningklass som den försäkrade tillhör och är därmedanknuten till förvärvsinkomsten. De för år 197 3 preliminärt fastställda avgifterna försjukvårds- och grundsjukpenningförmåner uppgår lill sammanlagt . Om nuvarande förmåns- och finansieringsregler kvarstod oförändrade,skulle höjningar av dessa avgifter behövas för lill följd av Prop, 1973:46 111 automatiska kostnadsökningar för sjukvårdsförmånerna inomförsäkringen. Avgifterna till försäkringen för tilläggssjukpenning skulledäremot i huvudsak kunna håhas oförändrade. Jag anserdet angelägel alt konstruktionen av de försäkrades sjukförsäkringsavgifterändras så att avgiften på ell bättre sätt än nu anpassas lill den enskildesinkomstnivå. Höjningen av den del av avgiften som utgår med enhetligt beloppför samtliga försäkrade i en försäkringskassa bör begränsas. Detta underlättasom avgiften för de försäkrade liksom när del gäller statsbidraget ocharbetsgivaravgiften omfattar hela försäkringen utan formell uppdelning på olikaförmånsgrupper. Mot denna bakgrund förordar jag att de försäkrades avgifi lillsjukförsäkringen utformas som ett fast grundbelopp och en rörlig avgiflsdelsom anknyter lill den försäkrades inkomst. Den totala avgiften skall avse helasjukförsäkringen. Tyngdpunkten bör ligga på den inkomstanknutna delen, Avgiflsskyldighetenbör begränsas till försäkrad som vid taxering påförts lUl statlig inkomstskattbeskattningsbar inkomst avgiften avser. Den fasta delen bör vara hkastor för samtliga avgiftspUk-liga försäkrade i hela landet. Den rörliga delenbör utgå med en viss andel av den försäkrades inkomst av förvärvsarbete del åravgiften avser intill 7,5 gånger del basbelopp som gällde vid inkomståretsbörjan. Den sammanlagda avgiften bör inle få överstiga en tiondel av denförsäkrades beskattningsbara inkomst . F. n. gällermotsvarande regel enbart avgifter avseende sjukvårds- och grundsjukpenningförmåner-na. Den fasta avgiften bör utgöra ,, dvs, samma beloppsom de preliminärt fastställda avgifterna för avseende sjukvårds- och grundsjukpenningförmånerna.Denna avgifi kommer därmed förär 1974 att i huvudsak motsvara den kostnadsandelsom faller på de försäkrade i fråga om sjukvårdsförmåner, hemraamakeförsäkringoch föräldrapenningens garantinivå. Sjukförsäkringsavgiftens rörliga del får avvägas medhänsyn till de kostnader som för resp. försäkringskassa återstår att läckasedan statsbidrag, arbetsgivaravgift och den fasta avgiftsdelen beaktats. Närhänsyn tas till den del av reformkoslnaderna som skall täckas genom deförsäkrades avgifter liksom till de automatiska kostnadsökningarna, beräknasden rörliga avgiften för är 1974 komraa alt uppgå till i genomsnitt 1,av densjukpenninggrundande inkomsten avseende anställning. Jämfört med de avgiftersom skulle ha gällt vid oförändrade förmåns- och finansieringsreglerkommer den här förordade avgiftskonslruktionen alt innebära minskade elleroförändrade avgifter för försäkrade i inkomstlagen . För den som har , i årsinkomst blir del en avgiftshöjningmed . , medan den som har , får betala ca . raerän han skulle ha gjort enligt nuvarande regler. Höjningen för de högstainkomsttagarna blir , . Dessa grupper får emellertidsamtidigt särskilda förbättringar av sjukpenningförmånerna genom höjningen avden övre gränsen för den sjukpenninggrundande I de lägre inkomslskiklen koramer såledesendast att ske sedvanliga justeringar av avgifterna med hänsyn lill deautomatiska kostnadsökningarna. Den tidigare nämnda avgiftshöjningen med igenomsnitt . per försäkrad som föranleds av de nya reformerna kommer ipraktiken inte alls att beröra försäkrade i dessa inkomstlagen. För egna företagare som är sjukpenningförsäkrade börliksom nu gälla särskilda regler för beräkning av sjukförsäkringsavgiften. Fördenna grupp bör således den rörliga avgiflsdelen avvägas så att den i principtäcker kostnader för utbetalda sjukpenningförmåner inomgruppen med avdrag för stalsbidragsandelen. SärskUda beräkningar får därvidgöras för varje karenslid. Sjukförsäkringsavgiften bör även i fortsättningen årligenbestämmas av med hänsyn lill de beräknade kostnader denskall täcka. Den fasta avgiflsdelen bör t. v. hållas oförändrad ochanpassningen till kostnadsutvecklingen således göras genom justering avprocentsatsen för den rörliga avgiflsdelen. I enlighet med sjukpenningulredningens förslag bör denlokala skattemyndigheten fastställa den inkomst som skall hgga till grund förberäkningen av sjukförsäkringsavgiften samt även svara för såväl uträkning somdebitering av avgiften. För sjukpenningförsäkrad med inkomsl av annatförvärvsarbete än anställning bör dock t. v. svara föruträkningen av avgiften. De förordade höjningarna av sjukpenningförmånerna inom denobligatoriska yrkesskadeförsäkringen beräknas av utredningen medföra enkostnadsökning av 20 milj. kr.