prop · FW0312 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om 1972 års allmänna företagsräkning;given . Maj:t viU härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagenatt bifalla det förslag om vaxs avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. I propositionen framläggs förslag till bestämmelserför all-mäima företagsräkning. De föreslagna bestänmielsema anger bl.a. vUka som skall vara skyldiga att lämna uppgifter för företagsräkningen,upp-glftsskyldighetens omfattning och på vilket sätt uppgiftema skall lämnas. 1 1973.1 saml. Härigenomförordnas som följer. 1 §Skyldighet att till lämna uppgifter allmänna företagsräkning åligger 1. aktiebolag och ekonomiskförening, 2. den som drivit rörelse under år1972 eller någon del därav, 3. teknisk och ekonomiskbranschorganisation samt arbetsgivare- och arbetstagareorganisation, allt underfömtsättning att organisationen eller någon del därav sysselsattanställd arbetskraft, 4. statlig myndighet, 5. borgerlig kommun samt , eller annat organ för samverkanmellan borgerliga kommuner, samt 6. allmänna pensionsfonden, allmänförsäkringskassa, erkänd arbetslöshetskassa och annan allmän inrättning som ärunderställd statlig myndighet. 2 §Den som är uppgiftsskyldig enligt 1 § skall på anmodan av sta tistiska centralbyrån lämna uppgifter om sin verksamhet under kalender . Om räkenskapsåret icke sammanfaller med detta kalender år, föreligger uppgiftsskyldighet även för det räkenskapsår, som gått tUl ända närmast före . Statlig myndighet är skyldig att lämna uppgifter rörande /73. 1. namn, adress, registrerings-eller personnummer och liknande identifieringsuppgifter, 2. den juridiska form i vilkenverksamheten bedrivits samt ägandeförhållanden, 3. verksamhetsarter (branscher), 4. den tid, varunder verksamhetenbedrivits, samt, om verksamheten bedrivits endast under en del av ,anledningen härtill, 5. tidsperiod för ekonomiskredovisning, 6. intäkter och kostnader meduppdelning på olika intäkts- och kostnadsslag, 7. balansomslutning samt värde påtillgångar och skulder, samt 8. antalet sysselsatta och derasåldersfördelning samt antalet arbetstimmar. Har verksamheten bedrivits på fleraverksamhetsställen, skall särskilda uppgifter lämnas om varjeverksamhetsställe. 3 § Uppgifter enligt 2 § skalllämnas på blankett enligt formulär, som fastställs av statistiska centralbyrån.De uppgiftsskyldiga anmodas lämna uppgiftema genom att blankett tillställs demav centralbyrån. 4 § Uppgift skall tillställasstatistiska centralbyrån senast den dag efter somcentralbyrån bestämmer, dock tidigast efter anmodan. 5 §Har uppgiftsskyldig icke lämnat erforderliga uppgifter inom före skriven tid kan anmana den försumlige att full göra sin skyldighet. Om anmaningen icke efterkommes, kan länsstyrelsenpå centralbyråns begäran vid vite förelägga den uppgiftsskyldige att fullgörasin skyldighet. Försuttet vite utdömes av . Talan mot länsstyrelses beslut enligt denna lagföres hos kammarrätt genom besvär. 6 § Den som uppsåtligen eller avgrov oaktsamhet lämnat oriktig uppgift dömes, om ej ansvar för gärningen kanådömas enligt , till böter, högst femhundra kronor. Åtal fårväckas endast efter anmälan av . 7 § Den som hos statistiskacentralbyrån eller annan myndighet tagit befattning med uppgift, som avses idenna lag, får ej obehörigen yppa dess innehåll. Den som uppsåtligen eller avgrov oaktsamhet bryter häremot dömes till böter eller fängelse i högst ett år.Allmänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet till åtal eller omåtal är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. It 1973.1 saml. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om lagom allmänna företagsräkning och anför. Enligt statsmakternas beslut skall en allmänföretagsräkning avseende utföras. 1971: 1 (bil. 9 s. 16 och 22)redovisades ett principförslag från () beträffandeföretagsräkningens omfattning och genomförande samt mitt ställningstagande härtill.Totalkostnaden angavs till omkring 11 milj. kr. Vissa ändringar har sedermeragjorts i programmet för företagsräkningen. Till följd härav och med beaktandeav det aktuella pris- och löneläget beräknas totalkostnaden nu uppgå till 13milj. Av detta belopp faller 5,9 milj. kr. på innevarande budgetår och 4,7milj. på /74. I skrivelse tillfinansdepartementet har SCB anfört att det av flera skäl torde vara nödvändigtatt uppgifterna till företagsräkningen infordras under åberopande avuppgiftsskyldighet för företagen. SCB har mot bakgrund därav hemställt attKungl. Maj:t skulle meddela de författningsbestämmelser som behövs. Medskrivelse har SCB vidare överlämnat en promemoria med redogörelseför företagsräkningens utförande samt ett av SCB upprättat förslag till lag omskyldighet att lämna uppgifter allmänna företagsräkning.Lagförslaget torde få fogas vid statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Efter remiss har yttranden över SCB:s förslagavgetts av , försäkringsinspektionen, ,, länsstyrelserna i , , ,, , , , och , ,, , och . Yttranden har ävenavgetts av . Kooperativa förbundet.Landsorganisationen i (LO), Lantbrukarnas riksför- , akademikerscentralorganisation, allmännyttiga bostadsföretag, , , , hantverks- och industriorganisation, , , , , , Sverigestrafikbilägares riksorganisation och . Den första allmänna företagsräkningen i modernmening avsåg . Den omfattade i princip alla privata och offentligaföretag i alla näringsgrenar (utom jordbruk och därmed förenat skogsbmk) ochinnehöll uppgifter per verksamhetsställe (lokal enhet) om antal anställda,omsättning, motorfordon och bränsleförbrukning. Tanken var att dylika räkningarskulle upprepas regelbundet. Härigenom skulle med ett visst antal ärs mellanrumerhållas aktuella data om företagens lokalisering och om företagsstrukturen ilandet. En andra företagsräkning planerades att genomföras men på grundav utbrott kom den inte till utförande. Först verkställdes en andra allmänföretagsräkning. företagsräkning omfattade i princip allrörelsedrivande verksamhet med undantag för fiske, pälsdjursuppfödning ochverksamhet som läkare, tandläkare och veterinär. Vidare uteslöts verksamhethänförlig till undervisning, forskning och sjukvård. Litterär och konstnärligverksamhet uteslöts i de fall denna inte var av kommersiell karaktär. Däremotinkluderades hantverksartad verksamhet i den män yrkesutövaren ansågs drivarörelse. Uppgifter inhämtades för varje verksamhetsställe. Uppgifterna gälldefrämst omsättningen, antalet sysselsatta under åren 1950och 1951, utbetalade löner samt lagrets värde vid utgången av . De snabba strukturförändringarna inom näringslivetmedförde emellertid att de uppgifter som lämnats vid företagsräkningsnart blev föråldrade. Behovet av en ny allmän företagsräkning togs hösten 1962upp i ett betänkande av delegationen för statistikfrågor. Delegationen togdärvid i ett sammanhang upp de två nära sammanhängande frågorna om en eventuellny företagsräkning och om upprättandet av ett centralt företagsregister. Detframhölls att ett stort konsumentbehov förelåg för statistisk information avdet slag som kan erhållas genom Delegationen föreslog att detta behov skulletillgodoses dels genom bearbetning av ett centralt företagsregisters material,dels genom partiella företagsräkningar i anslutning till företagsregistret.Dessa partiella företagsräkningar skulle vara näringsgrensvisaintensivundersökningar och utföras på sådant sätt att samtliga näringar efterett visst antal år var genomgångna. Med undantag för en handels-räknmg år 1963och en sågverksinventering har emellertid några sådana partiellaföretagsräkningar inte kommit till stånd. Det centrala företagsregistret upprättades år 1963.I detta register finns data för i första hand enheten företaget, med dessbelägenhet, bransch och totala antalet anställda för de enheter vilkaregistreras för allmän arbetsgivaravgift. Dämtöver finns motsvarande uppgifterom företagens verksamhetsställen och vissa data om verksamhetens art vid dessa.I princip alla privata företag samt statliga och kommunala aktiebolag och dekommunala förvaltningarna ingår f. n. i det centrala företagsregistret. Förföretag utan anställd personal har ingen fullständig aktualisering gjortssedan år 1965. Registret har även i andra avseenden svagheter som medför attdess användbarhet är begränsad. Detta hänger främst samman med att registretsbranschangivelser är otillfredsställande eller i vissa fall felaktiga. Dessutomförekommer dubbelföringar och luckor i störande utsträckning. Skyldighet att lämna uppgifter årsallmänna företagsräkning skall enligt SCB:s förslag i första hand gälla allasom bedrivit rörelse eller del därav. Uttrycket rörelse användsdärvid i kommunalskattelagens (1928:370) mening. Aktiebolag och ekonomiskaföreningar skall dock i princip vara uppgiftsskyldiga oavsett om rörelsebedrivits eller inte. Enligt förslaget skall härutöver vissa organisationer ochmyndigheter vara skyldiga att lämna uppgifter för företagsräkningen.Uppgiftsplikten skall således omfatta branschorganisationer och arbetsmarknadensorganisationer, dock under förutsättning att dessa sysselsätter anställdarbetskraft. Statliga myndigheter, borgerliga kommuner och organ för samverkanmellan sådana kommuner skall också vara uppgiftsskyldiga ävensom allmännapensionsfonden, allmänna försäkringskassor, erkända arbetslöshetskassor samtandra offentliga organ som är underställda statlig myndighet. Att nu nämnda organisationeroch myndigheter föreslås skola medtas i företagsräkningen hänger samman medderas betydelse i sysselsättningshänseende. Enligt det av SCB upprättade lagförslaget omfattarsom nämnts uppgiftsplikten samtliga rörelseidkare, aktiebolag och ekonomiskaför- enuigar.SCB uppger dock att många, som i och för sig är uppgiftsskyldiga, inte kommeratt behöva lämna upplysningar om sin verksamhet. Rörelse som har direktanknytning till jordbruk med tillhörande skogsbmk skall t. ex. inte beröras avföretagsräkningen. Det yrkesmässiga fisket ligger också utanför räkningen.Uppgifter skall inte heller infordras från sådana rörelseidkare som inte ärregistrerade till mervärdeskatt och som haft mindre än en årsanställd. Avpraktiska skäl kommer nämligen behövliga uppgifter rörande denna grupphuvudsak-Ugen att inhämtas genom granskning av vederbörandes självdeklaration(rörelsebilagan). Maj:t har beviljat SCB tillståndatt ta del av berörda deklarationsmaterial. Uppgifter beträffande mervärdeskatteregistreraderörelseidkare med en årsomsättning understigande . och med mindre änen års-anställd avses i första hand inhämtas från länsstyrelsernas mervärdeskatteregister.SCB har ansökt hos Kungl. Maj:t att få ta del av dessa register. I registrenfinns anteckningar om företagets juridiska form, belägenhet, bransch ochomsättning. Någon anledning att anmoda rörelseidkare av nu nämnt slag attlämna uppgifter kommer i regel inte att föreligga. Aktiebolag och ekonomiska föreningar som intebedrivit rörelse skall i princip tas med i företagsräkningenendast om de haft minst en årsanställd. Uppgift kommer därför exempelvis inteatt infordras från vilande aktiebolag och bostadsrättsföreningar utan anställdpersonal. Däremot måste även om rörelse inte bedrivits kapital- ochfastighetsförvaltande bolag och föreningar lämna uppgifter förföretagsräkningen såvida de haft minst en årsanställd. Av föregående avsnitt framgår.att vissa i och försig uppgiftsskyldiga enligt SCB:s förslag inte skall behöva lämna uppgifter förföretagsräkningen. Den information som behövs beträffande dem kan i stor utsträckninginhämtas från mervärdeskatteregister och vederbörandes självdeklarationer.Övriga uppgiftsskyldiga kommer anmodas att ifylla blanketter som sänds till demmed post (postenkät). SCB har utarbetat ett flertal blanketter vilka utformatsmed ledning bl. a. av provundersökningar som utförts under åren 1971 och 1972.Vid utformningen har hänsyn tagits till arten och omfattningen avuppgiftslämnarens verksamhet. Företag med mindre än fem årsanställda skall t.ex. lämna betydligt mindre utförliga uppgifter än större företag.Företagsräkningen är vidare samordnad med SCB:s ordinarie finansstatistik.Detta innebär en väsentlig lättnad för de företag som ingår i den ordinariefinansstatistiken. Deuppgiftspliktiga skall enligt förslaget först och främst lämna de uppgiftersom behövs för identifieringen såsom företagets firma, adress ochregistreringsnummer. Vidare skall anges i vilken juridisk form verksamhetenbedrivs (aktiebolag, handelsbolag, ekonomisk förening etc). För bolag ochföreningar skall anges i vad mån företaget ägs av svenska företag ochprivatpersoner, utländska företag och privatpersoner, stat eller kommun.Branschtillhörighet skall anges ävensom uppgift om den tid under vilkenverksamheten bedrivits. Har verksamheten påbörjats eller lagts ned underräkenskapsåret skall orsaken härtill meddelas. Om räkenskapsåret intesammanfaller med kalenderår skall uppgift om den tillämpaderedovisningsperioden lämnas. Relativt ingående uppgifter skall åtminstone föruppgiftsskyldiga med mer än 20 anställda lämnas beträffande intäkter ochkostnader. Den uppgiftsskyldige skall t. ex. ange hur stor del av intäkternasom hänför sig till egen tillverkning och återförsäljning, försäljning i partioch i minut, egna uttag samt export och import. Kostnaderna skall fördelas pålöner, sociala kostnader, försäkringskostnader, räntekostnader, avskrivningarm. Uppgift skall lämnas om vinst (förlust) före och efter bokslutsdispositioneroch skatt. Viss uppdelning krävs också i fråga om värdering avtillgångar och skulder. De uppgiftsskyldiga skall ange balansomslutning ocheget kapital samt inventerat och bokfört värde på lagret vidräkenskapsperiodens början och slut. Företagare som äger fastighet skall uppgefastighetens taxeringsvärde eller, om sådant värde ännu inte blivit fastställt,dess anskaffningsvärde. Uppgift om sysselsättning skall avse förhållandenavid utgången av månaderna februari, maj, augusti, november och december 1972.Därvid skall uppdelning ske mellan ägare och obetalda familjemedlemmar, anställdamed full arbetstid och deltidsanställda. Därjämte skall totala antaletarbetstimmar för anställd personal anges. Vad gäller den offentliga sektorn skall enligtförslaget samordning ske med SCB:s ordinarie statistik. Visstilläggsinformation skall dock inhämtas genom förfrågningar. Uppgifter skalllämnas om bl. a. driftkostnader, löner, sociala kostnader, värdet av innehavdafastigheter samt sysselsatt arbetskraft. Uppgiftsskyldigheten skall i första hand . För uppgiftsskyldiga vars räkenskapsår inte sammanfaller medkalenderår föreligger emellertid uppgiftsplikt jämväl för det räkenskapsår somgått till ända närmast före . Uppgiftema från nu nänandapersoner kan alltså delvis komma att avse . För varje uppgiftsskyldig gäller som princip att debegärda uppgifterna skall fördelas på olika verksamhetsställen. Ett företagsom har fabriker, kontor osv. på olika platser skall således lämna särskildauppgifter om intäkter, kostnader, sysselsättning m. m. för varje sådan lokalenhet. Företagsräkningen skall som nämnts i första handgenomföras i form av en postenkät. SCB tillställer de uppgiftsskyldigablanketter vilka inom förelagd tid ifylls och återsänds till SCB. Vidutsändandet kommer de uppgiftsskyldigas namn och adress att inhämtas från olikadataoriente-rade register. SCB avser att använda sig av riksförsäkringsverketsregister Över arbetsgivare åren 19711973, inkomstlängder avseende inkomsttaxeringarnaåren 1972 och 1973, mervärdeskatteregistren för , fastighetslängderavseende fastighetstaxeringarna åren 1970 1972, SCB:s registerkontrolleravseende verksamhetsställen till och med samt SCB:s register överstatliga myndigheter och kommuner m. m. Den första omgången blanketter planerasatt utsändas i slutet av febmari och med insändningsdatumsom regel . Blanketter till kommuner avses att utsändasi och till statliga myndigheter efter . Taxeringsbandenavseende inkomster (taxering) upprättas inte förrän i augusti1973.1 en del fall kommer därför uppgiftsskyldiga, som påbörjat sin verksamhetunder , att tillställas blanketter först . Ytterligarekompletteringar kan därefter komma att ske fram . Om uppgiftsskyldig inte inom utsatt tid lämnatföreskrivna uppgifter skall enligt SCB:s förslag den försumlige anmanas attfullgöra sin skyldighet. Om anmaningen inte efterkommes skall habefogenhet att vitesförelägga den uppgiftsskyldige. Försuttet vite utdöms avlänsstyrelsen. Klagan föreslås inte skola få föras över beslut varigenom viteförelagts. SCB föreslår vidare att den som uppsåtligen ellerav oaktsamhet lämnat oriktig uppgift för företagsräkningen skall därestförfarandet inte är straffbelagt enligt kunna dömas till högst500 kr. Åtal skall få väckas endast efter anmälan av SCB. De i företagsräkningen inhämtade uppgifterna skallutnyttjas dels för statistisk redovisning och analyser, dels för kontroll ochaktualisering av det Centrala företagsregistret. De insamlade uppgifternaåtnjuter därmed, såvitt gäller enskilda personer, bolag och andra enskildasamfälligheter, i princip sekretesskydd jämlikt 16 § lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar (sekretesslagen).Uppgifter som överförs till centrala företagsregistret kan dock i vissa fallutlämnas med stöd av 19 a § nämnda lag. SCB föreslär mot bakgrund avsekretessbestämmelserna att den som tagit befattning med uppgift, som avses ilagen om allmän företagsräkning, inte obehörigen får yppa dess innehåll. Densom bryter häremot skall dömas till böter eller fängelse i högst ett år.Allmänt åtal skall emellertid få väckas endast efter angivelse av part. SCB:s förslag har på det hela taget lämnats utanerinran av remissinstanserna. På enskilda punkter har dock avvikandeuppfattningar framlagts. anser, mot bakgrund av deäldres situation på arbetsmarknaden, att uppgifter om de anställdas åldersfördelningbör inhämtas vid företagsräkningen. i önskaratt företag skall lämna uppgift om etableringsår såväl för företaget självt somför varje verksamhetsställe. LO anser att ytterligare uppgifter bör inhämtasbeträffande äganderätten till företag. Enligt LO:s mening bör uppgift infordrasom i vad mån ett företag ägs av koncernföretag, investment- eller holdingbolageller anställda i företaget. LO önskar också att företag i förekommande fallskall ange hur stor del av försäljningen och vissa kostnader som avser in- ochutländska koncernföretag. Slutligen uppger LO att det är värdefullt om löneroch arbetstimmar fördelas mellan å ena sidan arbetare och å andra sidantjänstemän. , Svenska arbetsgivareföreningenoch anser att undantaget av uppgiftsplikten förrörelse inom eller med särskild anknytning till jordbruks- ellerfiskerinäringen bör komma till uttryck i lagtexten. I några remissyttrandenifrågasätts vidare om skattskyldiga, som har bmtet räkenskapsår, skall varauppgiftsskyldiga både för det räkenskapsår som gått till ända närmast före den1 och för . Förtydligande begärs på denna punkt. Vad gäller genomförandet av företagsräkningen harkritik främst riktats mot den av SCB angivna tidplanen för insändandet av blanketter.Flera remissinstanser framhåller att företagen knappast hinner insändauppgiftsblanketter förrän eller och åberopar därvid bl. a.att uppgifterna måste baseras på företagens allmänna självdeklarationer.Önskemål framställs också om att i lagtexten skall intas en generell föreskriftom att SCB inte får inkräva uppgifter förrän viss bestämd tid förflutit fråndet blanketten tillställts den uppgiftsskyldige. i län och ifrågasätter om det är rimligt att talan inte får förasöver beslut om vitesföreläggande. erinrar om att förbundet iolika sammanhang framfört krav på att företagen skall erhålla ersättning förarbete som utförs för det allmännas räkning i samband med insamlandet avuppgifter för statistiska ändamål. Enligt förbundets uppfattning bör dettaspörsmål i vart fall provisoriskt lösas utan hinder av att den störrefrågan om ersättning vid uppbörd och uppgiftsinsamling bör prövas av densittande utredningen om företagens uppgiftsplikt. Som jag inledningsvis anfört har statsmakternabeslutat om allmän företagsräkning avseende . Syftet med dennaföretagsräkning är primärt att belysa nuläget beträffande näringslivetsstruktur i olika avseenden och dess lokalisering samt ge underlag för enkontroll och kvalitetsförbättring av det centrala företagsregistret. Demiakartläggning av landets näringsliv kommer att vara av mycket stort värde viddet planeringsarbete som fortlöpande bedrivs av myndigheter och företag. Det insamladematerialet kan dessutom utnyttjas vid internationella jämförelser och analyserav näringslivet. Behovet av en allmän företagsräkning har också betygats avpraktiskt taget samtliga remissinstanser. EnligtSCB:s mening bör det föreligga skyldighet att lämna uppgifter tillföretagsräkningen. Jag delar denna uppfattning. Uppgiftsskyldigheten bör, medhänsyn bl. a. till kretsen av uppgiftsskyldiga, bestämmas i lag. Inför1970 års allmänna folk- och bostadsräkning uppkom fråga om de grundläggande bestämmelsernaskulle intas i en författning som endast avsåg den då aktuella räkningen ellerom bestämmelserna skulle utformas så att de kunde tjäna som grund även förkommande räkningar. Jag förordade då under hänvisning bl. a. till attallmänna folk- och bostadsräkningar skulle behöva hållas minst vartfemte år att bestämmelsema skulle intas i en lag av permanent karaktär. Dettagodtogs av (prop. 1970: 27, 1970: 3 LU 20, rskr 1970: 100). Det kan givetvis diskuteras om inte också degrundläggande reglerna om 1972 års allmänna företagsräkning bör tas in i en lagav permanent karaktär. Jag har dock inhämtat, att SCB f. n. inte planerar attgenomföra någon ytterligare allmän företagsräkning inom den närmaste tioårsperioden.Det är vidare osäkert om det kommer att finnas behov avföretagsräkningar av det slag det här gäller. Osäkerheten härom hänger sammanmed utvecklingen inom datatekniken m. m. Med hänsyn till det anförda anser jagmig kunna biträda SCB:s förslag om att en särskild lag utfärdas för -1972 årsföretagsräkning. Vad SCB anfört om kretsen av uppgiftsskyldiga harinte föranlett någon erinran vid remissbehandlingen. Jag biträder SCB:s förslagi denna del. Beträffandeomfattningen av de uppgifter som skall avlämnas har förslaget godtagits avflertalet remissinstanser. Några har emellertid framfört önskemål om enutvidgning av uppgiftsplikten. Så har t. ex. uttalatatt uppgift bör lämnas om de anställdas åldersfördelning. i Västernorrlandslän anser att upplys- ningom etableringsår skall infordras för varje företag och verksamhetsställe.Enligt LO:s mening bör uppgift inhämtas om i vad mån ett företag innehas av koncemföretag,investment- eller holdingbolag och personer som är anställda i företaget. LOönskar vidare att företagen skall ange hur stor del av försäljningen m. m. somhänför sig till in-och utländska koncernföretag. Dessutom anser LO att utbetaldlön och nedlagd arbetstid bör fördelas mellan å ena sidan arbetare och å andrasidan tjänstemän. Vidbedömningen av om en uppgift bör ingå i företagsräkningen måste flera faktorerbeaktas. Av betydelse är i första hand hur stort intresse olikakonsumentgrupper kan antas ha för uppgiften i fråga. Detta intresse måste vägasmot det arbete som utvidgningen av uppgiftsplikten kan medförauppgiftslämnarna. Hänsyn måste dessutom tas till att kvaliteten på avlämnade svarsannolikt försämras om ett korrekt fullgörande av uppgiftsplikten förutsätteren oproportionerligt stor arbetsinsats. Av lätt insedda skäl bör slutligenundvikas att uppgiftsskyldigheten avser förhållanden som myndigheterna hartillgång till i egna register o. d.