prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Prop.1973:1 Bilaga 7 16 Statsbidragsgivningentill undervisningen har vidgats och lönebidraget omfattar numera aUa skoUedar-och lärartjänster. Försöksverksamheten med undervisning för vuxna gravtutvecklingsstörda föreslås bli ytterligare utbyggd och för ändamålet beräknasför nästa budgetår 1,3 milj. kr. Sammanlagt höjs anslaget för undervisning avpsykiskt utvecklingsstörda från 89 milj. kr. tUl 111 milj. kr. Ökade medel beräknas vidare med 400 000kr. till statens arbetsklinik och med . för omvårdnad åt eleverna iIngemundskolan samt för vårdartjänst åt svårt handikappade studerande vidfolkhögskolor, universitet och högskolor. Anslaget till handikapporganisationemasallmänna verksamhet föreslås höjt från 2 milj. kr. tUl 2,5 mUj. Statens kostnader för det stöd som merdirekt avser handikappade beräknas för /74 till ca 3 700 mUj. kr.För tio år sedan var motsvarande kostnader 500 milj. kr. Vidare kan /74 beräknas utgå förtidspension från ATP till handikappade med1 170 milj. kr. Utbyggnaden av det statliga stödet skapar förutsättningar attbedriva en effektiv och differentierad handikappvård. Genom den aktiva,uppsökande verksamheten i kommunerna ges också möjligheter att uppdaga ochtillgodose enskilda behov i ökande utsträckning. Kommunerna och landstingensvarar även i övrigt för väsentliga insatser på handikappområdet, framför alltbeträffande omvårdnad, service och rehabilitering. Handikapporganisationernahar stor betydelse både för enskUda handikappade och för utbyggnaden avsamhällets insatser på handikappområdet. Handikapprörelsen samarbetar med samhälletsmyndigheter och organ i och handikappråden i kommunema ochlandstingen. Anslagsbehovet i socialhuvudtiteln försärskUda åtgärder på handikappområdet beräknas nästa budgetår uppgå till ca267 milj. kr. Det innebär med beaktande av att viss sjukvårds- ochhjälpmedelsverksamhet i fortsättningen finansieras på annat sätt en ökningmed ca 40 milj. kr. i förhållande tUl innevarande budgetår. De kostnader underfolkpensionsanslaget som avser förtidspensioner och andra förmåner för handikappadekan beräknas stiga med ca 315 milj. kr. tUl ca 1 965 milj. kr. På andra anslagsom innefattar stöd åt handikappade, främst under utbildnings- ochinrikesdepartementen för utbUdning, arbetsvård och bostäder, beräknas för nästabudgetår insatsema för handikappade öka med 275 milj. kr. tUl ca 1 470 milj.kr. Den sammanlagda kostnadsökningen för olika åtgärder avseende handikappadeuppgår därmed som förut nämnts till omkring 630 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. 1973:1 Bilaga 7 17 Arbetsmiljöfrågoma har ett starkt sambandmed strukturförändringarna i samhälle och näringsliv. De tekniskaförändringama medför ständigt nya risker som måste bekämpas genom ökadeinsatser på arbetarskyddets område. Arbetsplatserna måste så långt som möjligtgöras säkra och riskfria utifrån en mera total hälsosynpunkt. De anställdasmöjligheter att utöva ett direkt inflytande över arbetsmiljön på den egnaarbetsplatsen måste vidgas och fördjupas. Mot denna bakgrund pågår ett omfattandereformarbete för att skapa en bättre arbetsmiljö och för att ge de anställdaökad trygghet och ett ökat inflytande över arbetsmiljön på den egnaarbetsplatsen. Kraftiga satsningar har gjorts föratt öka arbetarskyddsstyrelsens resurser och för att intensifierayrkesinspektionens insatser ute på arbetsplatserna. harintegrerats i arbetarskyddsstyrelsen. En översyn av yrkesskadestatistiken harsatts i gång för att få en bättre och snabbare redovisning av yrkesskadefrågorna. Ett utbyggnadsprogram förföretagshälsovårdens läkarresurser och ett program för utbildning av personalför företagshälsovård håller på att genomföras. Enföretagshälsovårdsdelegation med företrädare för arbetsmarknadsparterna,sjukvården, arbetarskyddet m. fl. har knutits till arbetarskyddsstyrelsen. Genom den vid riksdag beslutadearbetarskyddsavgiften tillförs den nyinrättade arbetarskyddsfonden ca24 mUj. för ökade insatser i fråga om forskning, utbUdning och informationinom arbetsmiljöområdet. Arbetstiden är också en viktigarbetsmiljöfråga. Den nya arbetstidslagens bestämmelser om en successivförkortning av veckoarbetstiden har trätt i kraft fullt ut den 1januari . En utredning har tillsatts med uppgift att göra enöversyn av vissa regler i lagstiftningen om semester. har i uppdrag attgöra en genomgripande översyn av arbetarskyddslagstiftningen och att pröva denoffentliga tUl-synsorganisationen inom arbetarskyddet. Utredningen har nyligenlämnat ett delbetänkande med förslag tUl ändrad lagstiftning på vissa viktigaområden och tUl en kraftig förstärkning av arbetarskyddets personalresurser. När det gäller lagstiftningen omarbetarskyddet, som senare kommer att behandlas i en särskild proposition,föreslår utredningen skärpta bestämmelser i flera avseenden. reglerföreslås för att bredda skyddsombudens uppgifter och stärka deras ställning ochhandlingsmöjligheter på arbetsplatsen. Vidare föreslås en rad bestämmelser som 2 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 7 18 syftartill att vidga skyddskommittéernas uppgifter och att ge dem en centralställning inom det lokala arbetarskyddet i företagen. Utredningen föreslårockså särskilda åtgärder för att tillförsäkra skyddsombuden och annan personalinom det lokala arbetarskyddet erforderlig utbildning. För bidrag tillfinansieringen av denna utbildning föreslår utredningen attarbetarskyddsfonden tillförs ytterligare ca 16 milj. kr. genom enhöjning av arbetarskyddsavgiften. En utbildningsdelegation med bl. a.representanter för arbetsmarknadens parter föreslås knuten tillarbetarskyddsstyrelsen. Utredningens förslag omfattar även enprövning från arbetsmiljösynpunkt redan på planeringsstadiet när det gällerarbetslokaler m. m. Vidare behandlas frågan om ansvaret för arbetarskyddsverksamhetenpå arbetsställen som är gemensamma för flera arbetsgivares anställda. Utredningenföreslår också skärpta påföljdsbestämmelser i de fall förelagda skyddsåtgärderinte verkställs. Utredningen har i sitt betänkande ocksåbehandlat den offentliga tillsynsorganisationen. Inom ramen för denorganisation av arbetarskyddsstyrelsen som genomfördes harutredningen lagt fram förslag till betydande förstärkningar. Vidare redovisasförslag om uppbyggnaden av en arbetsmedicinsk filial i i enlighet medtidigare beslut av . När det gäller den regionala organisationenföreslås att all tillsynsverksamhet i princip samlas under den allmänna yrkesinspektionenoch att nuvarande specialinspektioner så långt möjligt integreras i denna. Vidareföreslås en omfattande förstärkning av den allmänna yrkesinspektionensresurser och en ökning av antalet yrkesinspektionsdistrikt. Den centrala frågan om genomförandet aven på väsentliga punkter reformerad arbetarskyddslagstiftning den 1 januari 1974kommer att redovisas i en särskild proposition till årets riksdag. Därvidkommer också att tas upp till närmare behandling vissa frågor om yrkesinspektionensorganisation liksom frågan om en höjning av arbetarskyddsavgiften för atttillföra arbetarskyddsfonden ytterligare ca 16 milj. kr. för utbildningav skyddsombud m. m. För att utan dröjsmål kunna genomföra enförsta etapp av personalförstärkningarna för arbetarskyddet under budgetåret1973/74 läggs förslag härom fram i statsverkspropositionen. Dessa förslag omfattaravsevärda personalförstärkningar för arbetarskyddsstyrelsen, inrättandet av enarbetsmedicinsk filial i och en kraftig utbyggnad av resurserna föryrkesinspektionens verksamhet ute på arbetsplatserna. Sammanlagt tillförsarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen 84 nya tjänster för nästabudgetår. Anslagsökningen utgör sammanlagt drygt 9 milj. kr. och anslagen tillarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen för nästa budgetår kommer därmedatt uppgå till ca 58 milj. kr. 1973:1 Bilaga 7 19 Det intemationella samarbetet på detsocialpolitiska området är av stor omfattning. I anslagen till intemationeUsamverkan ingår bl. a. kostnader för deltagande i intemationellaarbetsorganisationen () och världshälsovårdsorganisationen (WHO). Frånsvensk sida har föreslagits att det internationella samarbetet Iarbetsmiljöfrågoma skall tas upp vid en kommande konferens med . Ett avSverige finansierat rörande internationella säkerhetsföreskrifter förvarvsindustrin anordnades i . De insatser som görs avWHO avser främst bistånd till olika länder för bekämpning av sjukdomar och förannat hälsovårdsarbete. Socialattachéer finns i ,, och . Deras huvuduppgifter är att förse såväl myndighetersom arbetsmarknadens parter med upplysningar i socialpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska frågor. Inom ramen för det nordiskasocialpolitiska samarbetet har satts igången översyn av den nordiska konventionen om social trygghet. Med hänsyntill arbetsmiljöfrågornas ökade betydelse har vidare lagts fram förslag omupprättandet av en permanent nordisk samarbetskommitté på detta område. innehar ordförandeposteni den europeiska familjeministerkonferensen. 1973:1 Bilaga 7 20 Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till riksstaten /73 framgår av följande sammanställning (milj. Ekonomiskt stöd åt bam- Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m.m. F. Öppen hälso- och sjukvård 1 533,0' I. Ungdomsvärd m.m. J. Nykterhetsvärd m.m. Summa för driftbudgeten 17129,6 20 203,1 -f 3073,5 Statens aUmännafastighetsfond 43,3 16,7 26,6 Fonden för läneunderstöd 51,0 28,0 - 23,0 Summa för kapitalbudgeten 94,3 44,7 49,6 TotaU för 17 224,0 20 247,8 -f 3 023,8 1 kostnader delvis överförda till andraanslag. Prop.1973:1 Bilaga 7 21 Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet införHans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministem , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1973/74 inom verksamhetsområde, dock att de pådriftbudgeten under punkterna C 14, D 26 och I 14 samt på kapitalbudgetenunder punkterna II:10.3 och V: 1 upptagna frågomaanmäls av statsrådet . 1971/72Utgift 6 171 698 1972/73Anslag 7 240 000 1973/74Förslag 7 808 000 Handläggande personal Övrig personal (även utrikes resor) Expenser Publikationstryck 6 756 000 18 000 -1-540 000 -f 2000 -1- 10 000 + 16000 -f 568 000 Prop.1973:1 Bilaga 7 22 Maj:t har med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr 1965: 295) beslutatinrätta en ny tjänst för kansliråd i . Med hänvisning tillsamman-ställiungen hemställer jag att Kungl. att till /74 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1971/72Utgift 8 018 058 Reservation 243 813 1972/73 Anslag 7 800 000 1973/74Förslag 10 800 000 gav ut ensocial informationsbroschyr, den s. k. socialkatalogen, som distribueradestill samtliga hushåll i landet. har viktiga förändringar genomförtspå det sociala området. En ny upplaga av socialkatalogen bör därför utarbetasoch distribueras tUl alla hushåll. För detta ändamål beräknar jag 2,5 milj. kr.under förevarande anslag. Medelsbehovet i övrigt för kommittéverksamheten m.m. under nästa budgetår beräknar jag till 8,3 milj. kr. JaghemstäUer att Kungl. att tUl Kommittéer m. m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av . Försöksverksamhet m. m. 1971/72Utgift 1733 902 Reservation 1687 398 1972/73Anslag 2 000 000 1973/74Förslag 2 000 000 Från detta anslag utgår bidrag tiUundersöknuigar, utvecklmgsarbete och försöksverksamhet inomsocialdepartementets verksamhetsområde. Bidrag kan utgå bl. a. för prövning ochutvärdering av nya metoder inom det sociala området liksom för undersöknmgarsom tar sikte på en vidareutveckling av ett visst område, såväl när det gällermål och metoder som organisation och resursanvändning. Från anslaget har bidrag hittillsbevUjats för ett 20-tal olika projekt med anknytning dels till verksamheteninom bamstugor m. m., dels till olika frågor som är aktuella inom socialvårdeni allmänhet. Inom bam-stugeverksamheten har bidrag från detta anslag anvisatstUl ett omfattande utveckUngsarbete avseende barnstugeverksamhetens utformningoch innehåU samt utbyggnadsplaneringen för kommunemas insatser för 1973:1 Bilaga 7 23 Vidare har gjorts undersökningar beträffande bl. a.integrering av handikappade bam, psykolog- och kuratorsmedverkan samt formemaför samarbetet mellan föräldrar och personal inom bam-stugeverksamheten. På det sociala området i övrigt pågår medbidrag från detta anslag försöksverksamhet som syftar till att med befintligaresurser finna lämpliga samarbetsformer inom det sociala området mellan olikamyndigheter och organ på det lokala planet. I anslutning till detta projekthar på initiativ av arbetsgruppen för låginkomstfrågor påbörjats tvååt-gärdsmriktade undersökningar. Den ena undersökningen avser att kartläggaförekomsten av att enskilda personer och familjer drabbas onödigt hårt avexekutiva åtgärder t. ex. därför att de på gmnd av bristande information inteansöker om existensminimum hos lokala skattemyndigheten. Den andraundersökningen avser att klarlägga behovet av särskilda insatser föromyndigförklarade psykiskt handikappade personer för att så långt möjligtbryta den isolering som vissa lever under. Från detta anslag har också anvisatsmedel för ett planerings- och utvecklingsarbete för en socialcentral i Tierp.Andra projekt berör bl. a. socialvårdens organisation, åldringsvården, vårdenav alkoholmissbmkare och narkotikamissbrukare, ungdomsvårdsskoleverksamhetensamt fritidsverksamheten för barn och ungdom. Den försöksverksamhet m. m. som kommitigång genom detta anslag är av stor betydelse for utvecklingen inom det socialaområdet. För fortsatt försöksverksamhet under nästa budgetår beräknar jag ettanslagsbelopp på 2 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. atttill Försöksverksamhet m. in. för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Anslagetför extra utgifter under nästa budgetår bör tas upp med . Jag hardärvid bl. a. räknat med att bidrag från detta anslag skall kunna utgå tillPensionäremas . Jag hemställer att Kungl. Maj :t föreslårriksdagen att tUI Extra utgifter för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 7 24 BALLMÄN FÖRSÄKRING M. Förslag om flera omfattandesocialförsäkringsreformer kommer att läggas fram vid årets riksdag. utredning om tandvårdsförsäkringhar haft i uppdrag att klarlägga hur en tandvårdsförsäkring närmare börutformas. Utredningen har lagt fram förslag (SOU 1972: 81) om en allmäntandvårdsförsäkring som avses träda i kraft den 1 januari 1974.Tandvårdsförsäkringen föreslås ingå i den aUmänna sjukförsäkringen och geersättning med i regel av tandvårdskostnaderna för alla personer fr. o. m.17 års ålder. För yngre personer föreslås landstingen få ett lagfäst ansvaratt lämna avgiftsfri tandvård. Försäkringen avses gälla både förfolktandvårdens vuxentandvård och för sådana privatpraktiserande tandläkare somansluter sig till försäkringen och därvid förbinder sig att tUlämpa denmaximitaxa för tandbehandlingar som föreslås införd. Kostnadema för denföreslagna tandvårdsförsäkringen har av utredningen beräknats tUl ca 650 milj.kr. Utredningsförslaget remissbehandlas f. n. Jag avser att iannat sammanhang förorda att proposition om genomförande av en allmäntandvårdsförsäkring läggs fram till vårsessionen vid årets riksdag. har i sittbetänkande (SOU 1972: 60) föreslagit en höjning av ersättningsnivån försjukpenningen från den allmänna försäkringen och att sjukpenningförmånerna görsskattepliktiga. De avses även bli pensionsgrundande för ATP. Därmed blirsjukpenningen jämförbar med sjuklön från arbetsgivaren. Sjukpenningen skallenligt utredningen utgöra av den försäkrades sjukpenninggmndandearbetsinkomst upp till en årsinkomst som motsvarar 7 1/2 basbelopp, vilket f.n. innebär . Avdrag för preliminär skatt skall göras avförsäkringskassorna. Denna omläggning kan genomföras . Jagavser att i annat sammanhang förorda att proposition även i denna fråga läggsfram till vårsessionen vid årets riksdag. har i sittslutbetänkande (SOU 1972: 34) bl. a. föreslagit att den nuvarandemoderskapsförsäkringen görs om tUI en föräldraförsäkring som även innefattarrätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn. Dessa förmåner, som kommer attberöras närmare i inledningen till avsnittC, förutsätts bli beskattade enligt samma regler som för övrigasjukpenningförmåner. Kostnaderna för dessa reformer be- 1973:1 Bilaga 7 25 räknastUl ca 215 milj. kr. Kommittén föreslår också en höjning av detvårdbidrag från folkpensioneringen som utgår för svårt handikappade barn.Vårdbidraget avses bli beskattat. Vidare föreslås en anpassning avbarnpensionsförmånerna för att få bättre överensstämmelse med de förmåner somutgår i form av bidragsförskott. För dessa reformer kan kostnaderna beräknastill 60 milj. kr. Avsikten är att förslag om genomförande av reformeri nämnda avseenden skall läggas fram i en särskild proposition tillvårsessionen vid årets riksdag med ikraftträdande . Denämnda reformerna avseende tandvårdsförsäkringen, sjukpenningförsäkringen ochföräldraförsäkringen beräknas medföra att sjukförsäkringens totala omslutningför ökar med närmare 3 900 milj. kr. I anslutningtill reformförslagen kommer att läggas fram förslag till nyafinansieringsregler för sjukförsäkringen. Reglerna bör därvid förenklas ochgöras enhetliga för hela den obligatoriska sjukförsäkringen. När det gällernivån för statsbidraget kommer jag, bl. a. med hänsyn till attsjukpenningförmånerna kommer att utgöra skattepliktig inkomst, att förorda attstatsbidrag skall utgå med en tredjedel av samtliga kostnader som hänför sigtill sjukförsäkringen. En riktpunkt bör vidare vara att avsjukförsäkringens kostnader täcks genom arbetsgivaravgifter, medan återståendedrygt täcks genom avgifter från de försäkrade. I fråga om arbetsgivaravgiftenuppnås nämnda kostnadsandel om avgiften i anslutning tUl genomförandet avreformförslagen fastställs till av löneunderlaget,vUket innebär en höjning och beräknas tillföraförsäkringen ca 665 milj. kr. Härigenom kan höjningen av denenskildes avgifter för de väsentligt förbättrade förmåner som följer avtandvårdsförsäkringen, föräldraförsäkringen och reformeringen avsjukpenningförsäkringen begränsas till i genomsnitt ca . per försäkradoch år eller totalt i runt tal 250 mUj. Sjukförsäkringsavgiftenskonstruktion bör ändras så att den på ett bättre sätt än nu anpassastill den enskUdes inkomstnivå. Avsikten är att i en särskild propositionsamtidigt med de nämnda reformförslagqen lägga fram förslag även beträffandeATP-avgiften för . Jag kommer därvid att förorda att nuvarandeavgiftsnivå på för ATP-avgiften bibehålls oförändrad även för istället för den höjning till som tidigare fastställts. Frågan om avgiftsuttagetför ATP kommer att prövas på grundval av ettförslag från som f. n. remissbehandlas. som genomförandet av de nämndasocialförsäkringsreformerna aktuaUseras fortsätter utredningsarbetet avseendeandra viktiga delar av den allmänna försäkringen. Jag vill här erinra om denöversyn som inom pensionsålderskommittén pågår beträffande hela detregelsystem som gäller för uttag av ålderspension från folkpensione ringen ochATP. Utredningen skall behandla såväl frågan oni en allmäi sänkning avpensionsåldern som frågan om en mera rörlig pensions ålder. Utredningen skallockså pröva de problem som hör sammar med frågan om standardsäkring inom denallmänna pensioneringen. Utvecklingen på socialförsäkringens områdebelyses av att samhället! insatser inom denallmänna försäkringen beräknas omfatta ca 14 OOC milj. kr. förfolkpensioner och ATP samt ca 6 500 milj. kr. för sjukförsäkringen, dvs.sammanlagt i runt tal 20 500 milj. kr. jämfört med ca 11 000 milj. kr. för femår sedan. Antalet folkpensionärer ochkostnadsutvecklingen för folkpensionerna framgår av följandesammanställningar. Beräkningama utgår från nuvarandelagstiftning. Kostnadsutvecklingen beror främst påstandardhöjningar av pensionerna och enanpassning av pensionsbeloppen tillförändringar i penningvärdet. Den betydande kostnadsökningen berorockså på den fortlöpande förändringen av befolkningsstrukturen med ett ökandeantal åldring- Prop.1973:1 Bilaga 7 27 ar.Vidare har antalet personer med förtidspension ökat kraftigt undei de senasteåren. ökningen beror till stor del på de förbättrade möjligheterna som den 1juli infördes för äldre förvärvsarbetande med tungt eller pressande arbeteatt få förtidspension i form av folkpension och ATP. Möjlighetema att få sådanförtidspension har utökats ytterligare fr. o. m. . Äldre förvärvsarbetandesom blir utförsäkrad från arbetslöshetsförsäkringen och inte kan få nytt arbetehar nu rätt till förtidspension i omedelbar anslutning till att förmånerna frånarbetslöshetsförsäkringen upphör att utgå. Detsamma gäller för den somuppburit omställningsbidrag . Folkpensionensårsbelopp inräknat pensionstillskott men frånsett kommunala bostadstillägg är f. n. för en ensam pensionär och . för ett pensionärspar.Den 1 juli 1973 genomförs den femte etappen av det beslutade programmetför årliga folkpensionshöjningar genom pensionstUlskott. En pensionär som intekunnat förvärva ATP eller som har lågt ATP-belopp får därigenom en ny standardhöjningav sin folkpension med . Pensionstillskottenuppgår därmed till . för ensam pensionär och . De nämnda beloppen är beräknade på grundval av nuvarandebasbelopp 7 300. Härtill kommer de pensionshöjningar som genom indexreglernaautomatiskt följer av förändringar i konsumentpriserna. Sammanlagt beräknasfolkpensionens årsbelopp (inkl. pensionstiUskotten) under loppet av detta åröka med . för en ensam pensionär och med ca . Jag beräknar att statens sammanlagdafolkpensionskostnader under nästa budgetår kommer att öka med 1 155 milj. kr.Därav hänför sig 185 milj. kr. till höjningen av pensionstUlskotten, 305 rrulj.kr. beror på ett ökat antal ålders- och förtidspensionärer och 635 milj. kr. ärberäknade kostnader för värdesäkringen av folkpensionerna. Jag har vidareberäknat ca 30 mUj. för de förbättringar av barnpensionerna ochvårdbidragen till handikappade barn fr. o. m. som jag berörti det föregående. Anslagsbehovet för folkpensioner under /74uppgår därmed till 10 560 milj. kr. Kommunemas kostnader för de kommunalabostadstilläggen till folkpensionärerna beräknas till 1 200milj. De sammanlagda folkpensions-kostnaderna under nästa budgetår beräknasalltså till ca 11 760 milj. kr. Utbetalningen av ATP-pensioner får förvarje år allt större betydelse. F. n. får ca 620 000 personer pension från ATP,varav ca 340 000 är ålderspensionärer.Såväl antalet pensionärer som utgående pensioners genomsnittsbeloppökar kraftigt . Antalet ATP-pensionärer och kostnadsutvecklingenför ATP-utbetalningarna framgår av följande sammanställning. Beräkningarna föråren 1973 och 1975 utgår från nuvarande lagstiftning och nuvarande basbelopp . 1973:1 Bilaga 7 28 1973 (beräknat) 1975 (beräknat) 1973 (beräknat) 1975 (beräknat) Avsikten är att i en särskildproposition till årets riksdag lägga fram förslag angående ATP för utländskasjömän. Sjukförsäkringen hargenomgått en kontinuerlig utveckling med betydelsefulla reformer praktiskttaget sedan nutten av 1960-ta-Jet. Ersättningsnivån inom sjukpenningförsäkringenhar höjts väsentligt och de tidigare karensdagarna har avskaffats. Förbättradeläkemedels-rabatter har införts och sänkt medicinkostnaderna väsentligt för denenskUde. Ett enhetligt ersättningssystem har införts för läkarvård i samhälletsregi. Denna reform har fått stor sjukyårdspolitisk betydelse som dengjort läkarvården tillgänglig för en runlig kostnad särskilt för den sombehöver mera omfattande läkarvård. Reglema för reseersättningar har utvidgatsoch förenklats. Sjukförsäkringens ersättningsregler med undantag förmoderskapsförsäkringen har gjorts lika för män och kvinnor. Kostnadsutvecklingen försjukförsäkringen framgår av följande sammanställning (milj. År Grund- TUläggs- Moder- Lake- Lakar- Övriga Förvalt- Summa sjukpen- sjukpen- skåps- medel värd sjuk- nings- ning och ning hjälp hjälps- utgifter 1973:1 Bilaga 7 29 Som jag nämnt kommer omfattandereformförslag avseende sjukförsäkringen att läggas fram för årets riksdag.