prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Fr. o. m. den 1 juli 1973skall bostadslån kunna utgå även till vissa skollokaler i s. k. integreradeanläggningar och fr. o. m. samma tidpunkt skall statliga lån till barnstugor isin helhet utgå i form av bostadslån. Enligt beslut skall dengemensamma ramen utöver yta för bostäder och lokaler enligt hittillsvarandeomfattning innefatta beräknad yta för dessa skollokaler och för den andel avbarnstugebyggandet som finansieras med särskilda lån. Efter samråd medsocialstyrelsen och föreslår att ramen förvart och ett av vidgas med 50 000 m för skollokaler och 135000 m- för nämnda andel av barnstugebyggandet. Förslagen till ram förvart och ett av avseende företag med statliga lån mnebärsåledes en total årlig ram på (8 247 600 + 370 000 + 20 000 + 50 000 + 135 000)8 822 600 m. Medelsramen för beslut ombostadslån till nybyggnad har i statsverkspropositionen till 1972års riksdag beräknats under antagande av att långivningen till avserlägenheter i småhus. Lånebeloppet per lägenhet har beräknats till ,för flerfamiljshus och , för småhus. Medelsramen för år 1973beräknas i det följande för ett garanterat program på 87 000 lägenheter medstatligt stöd. Styrelsen räknar med att av långivningen kommer att avselägenheter 1 småhus. Lånebeloppet per lägenhet har antagits uppgå till 22 200kr. för flerfamiljshus och till . Under angivnaförutsättningar kan behovet av medel för beslut om bostadslån till nybyggnadunder beräknas till följande belopp. Bostadslån till nya flerfamiljshus (56 500 Igh x22 .) Bostadslån till nya småhus (30 500 Igh x 26 400kr.) Totalt (avrundat) 2060 000 000 Prop.1973:1 Bilaga 13 258 Härtill kommer behovet av lånemedel förde lokaler som skall omfattas av långivningen fr. o. m. . Detberäknas av styrelsen till ca 50 milj. kr. Medelsramen för beslut om lån förnybyggnad beräknas alltså till sammanlagt 2 110 milj. kr. Ramen för beslut om bostadslån tillombyggnad och räntebärande förbättringslån har fastställts till 170 milj. kr.för vart och ett av . Länsbostadsnämnderna har beräknat attbeslut om bostadslån till ombyggnad kommeratt meddelas för ca 75 resp. 90 milj. kr. resp. 1973.Nämnderna räknar vidare med att meddela beslut om räntebärande förbättringslåntill ett belopp av ca 55 milj. kr. under vart och ett av dessa år. Den avbostadsstyrelsen föreslagna höjningen av inkomststrecket för förbättringslånkan antas medföra en viss ökning av långivningen, uppskattningsvis med 5 a 10milj. föreslår att ramen förbeslut om bostadslån till ombyggnad och räntebärande förbättringslån fastställstill 170 milj. kr., dvs. samma storlek som redan beslutats för år 1973.Härigenom finns utrymme för en viss utvidgning av ombyggnads- ochförbättringslåneverk-samheten utöver vad nämnderna beräknat. I fråga om anslagsbehovet anför styrelsenatt anslagsbelastningen under /72 uppgick till 2 672 milj. kr.I sin anslagsframställning för /73 beräknade styrelsenutgifterna till sammanlagt 2 910 milj. kr. Utgifterna blev således 238 milj.kr. mindre än beräknat. Utbetalningen av nya lån blev lägre 1 ungefär dennaomfattning. Tomträttslån betalades ut i större omfattning, men å andra sidaninflöt till fonden mera medel i form av amorteringar och inlösta lån.Behållningen på anslaget vid utgången av /72 blev 583 milj. kr.i stället för beräknade 345 milj. kr. Styrelsen har anmodat länsbostadsnämndemaatt beräkna utbetalningarna av lån till nybyggnad under innevarande ochnästföljande budgetår. Nämnderna räknar med att utbetalning under de bådabudgetåren av lån till nya flerfamiljshus kommer att avse ca 77 500 resp. 74000 lägenheter. Med hänsyn till att den slutiiga långivningen under budgetåret1971/72 omfattade närmare 75 000 lägenheter, medan utbetalningarna av lån blevlägre än beräknat, bedömer styrelsen nämndernas beräkningar som realistiska.Även antalet lägenheter i småhus, 28 660 resp. 29 620, för vilka lån beräknasbli utbetalda, synes kunna godtas. Anslagsbelastningen för de bådabudgetåren beräknar styrelsen enligt följande tablå. Skuldökningen påparitetslån och utbetalningen av räntelån har beräknats under förutsättning avoförändrade paritetstal och räntor. Ökningen mellan budgetåren av utbetalningenav tomträttslån sammanhänger med styrelsens i det följande redovisade förslagom ändring av tidpunkten för beslut om tomträttslån. Ändringen förutsättsträda i kraft . 1973:1 Bilaga 13 259 Beräknad anslagsbelastningför budgetåren 1972/73 och 1973/74 lån tiU nybyggnad av flerfamiljshus lån till nybyggnad av småhus tomträttslån Förskott,netto Amorteringar och inlösen Anslagsbelastning 3000 3 260 Vid ingången /73 fanns en behållning på anslaget av 583 milj. kr. Förbudgetåret har anvisats ett anslag på 2 835 milj. kr. En behållning på ca 420milj. skulle sålunda finnas på anslaget vid ingången av /74.Då anslagsbelastningen beräknats till 3 260 milj. kr. kan anslagsbehovet /74 beräknas bli 2 840 milj. kr. har också tagit upp vissasärskilda lånefrågor. Beträffande förhandsbesked anförbostadsstyrelsen att byggherrarnas begränsade intresse för förhandsbesked ombostadslån skulle kuima vara ett skäl för en aweckling av verksamheten. Medhänsyn till den verksamhet som tar sikte på att på olika sätt främja ettrationellt byggande synes dock möjlighet till förhandsbesked alltfort börafinnas. Handläggningen av förhandsbeskedsärendena har avmånga byggherrar uppfattats som krånglig och tidskrävande. En möjUghet till enförenkling av handläggningen är att nedbringa antalet instanser som deltar iärendenas beredning. Förmedlingsorganens och länsbostadsnämndemas medverkan ihandläggningen kan givetvis inte undvaras. Däremot bör den förenklingen kunnagöras att delegationen för bostadsfinansiering och Kungl. Maj:t ifortsättningen inte skall pröva dessa ärenden resp. besluta om förhandsbesked.Bostadsstyrelsen föreslår sålunda att beslutanderätten förs över från Kungl.Maj:t till . Maj:ts föreskrifter beträffandeverksamheten anges som en fömtsättning för förhandsbesked bl. a. att projektskall ha hög grad av enhetlighet. Sträng variantbegränsning skall iakttas ifråga om bygg-nadsmått och byggdelar, trapphus, lägenheternas planlösning ochutformning i övrigt samt installationer. Antalet hustyper skall likaledes varabegränsat. anser att detma fömtsättningför förhandsbesked bör modifieras. Ett byggande i enlighet med dessa riktlinjerkan leda till en mindre god bostadsmiljö. föreslår därför attprojekt vilka beviljas förhandsbesked skall i material- och byggkomponent- 17t 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 13 260 ledetha hög grad av enhetlighet och variantbegränsning. Valet av hustyper ochlägenhetstypér skall avvägas så att en god inre och yttre miljö erhålls. Vid småhusproduktion synes serieeffektensoch kontinuitetens gynnsamma verkningar vara betydande redan vidprojektstorlekar om 200 300 lägenheter. Förhandsbesked bör därför i fråga omsmåhusprojekt kunna lämnas om projektet omfattar minst 200 lägenheter mot f. n.1 000 lägenheter. Styrelsen anför att förutsättningarna förbostadslån i fråga om varaktigt behov, god bostadsstandard och godbostadsmiljö inte gäller för sådan ombyggnad av småhus för vilkenlåneunderlaget är högst . I sådana fall gäller också särskildabestämmelser om säkerhet för och fördjupning av lånet. Beloppsgränsen har gälltsedan den 1 juli 1966. och harbyggnadskostnaderna ökat . Till kan kostnaderna beräknas hastigit . föreslår därför att beloppet 20 000 kr.fr. o. m. höjs tm . Bostadsstyrelsenföreslår liksom saneringsutredningen en tidigareläggning av utbetalningarna avtomträttslån i de fall långivningen avser mark som skall bebyggas med stöd av bostadslån. F. n. kan ansökanom tomträttslån göras året efter slutligt beslut om bostadslån, medan beträffandemark som inte bebyggs med stöd av statliga bostadslån ansökan kan göras åretefter det att första gången besiktigat byggnadsföretaget.Styrelsens förslag innebär att fomträttslån skall kunna sökas året efter detatt preliminärt beslut om bostadslån har meddelats. Remissyttranden över förslag tilländring av bostadsbyggnadsplanenskonstruktion Över förslag haryttranden avgétts av boendeutredningen och . anför att förslagetsynes innebära en administrativ förenkling och kan antas inte försvåraändringar som boendeutredningen eventuellt kan komma att föreslå efter prövningav ramfördelningssystemet. Utredningen har därför ingen erinran mot förslaget. finner detangeläget att en ändring av ramsystemet sker. Den av bosiadsstyrelsenföreslagna konstruktionen av bostadsbyggnadsplanen har enligt kommunförbundetsuppfattning betydande fördelar framför det nu gällande systemet. Samtligakommuner får låneramar vilket innebär en förlängning avplaneringsperioden för flertalet kommuner. Administrativt uppnås ocksåavsevärda förenklingar. Den föreslagna regionala fördelningen av låneramarnabör möjliggöra en göd samordning med övriga regionalpolitiska åtgärder ochgarantera att större hänsyn tas till lokala synpunkter och intressen. Isammanhanget erinrar kommunförbundet om 1973:1 Bilaga 13 : 261 attdet på flera håll i landet kan vara aktuellt med en fördelning av låneramarnapå kommuner genom, kommunala samarbetsorgan. anseravslutningsvis att det av framförda förslaget till ändring avbostadsbyggnadsplanen tillgodoser kommunemas behov av att kunna planerabostadsbyggandet på ett meningsfullt sätt och att ändringen därför börgenomföras. I det föregående har jag redogjort för bostädsstyrelsens anslagsframställning och tar nu upp. defrågor sorri har samband med denna. Bostadsbyggandet har under en lång följdav år legat på en nivå som har bestämts av strävan att avskaffa bostadsbristen.Det program om en miljon nybyggda lägenheter , somstatsmakterna har uttalat sig för; är ett uttryck för denna strävan. Undervart och ett av blev drygt 109 000 lägenheter och 1971 drygt 107 000lägenheter färdiga för inflyttning. 1972 beräknasfärdigställandet ha legat på en hög nivå, ca 105 000 lägenheter. Det innebär att drygt 820 000lägenheter har byggts av tioårsperioden. Dethöga bostadsbyggandet i förening med en av bl. a. konjunktumtvecklingenbetingad vikande efterfrågan på bostäder har på en del orter medfört attlägenheter har kommit att stå outhyrda . Enligt vissa beräkningarvar minst 15 000 lägenheter tomma . Denna situationsaknar inte positiva effekter för de boende i form av bl. a. ökadevalmöjligheter. Den medför emellertid på grund av överskottets ojämnafördelning problem för en del kommuner och bostadsföretag. I syfte attöverbrygga de svårigheter som hänger samman med hyresförluster på grund av attlägenheter inte har kunnat hyras ut beslöt förra årets riksdag om ett särskiltlånestöd som är avsett att täcka eri del a-v hyresförlusterna . Den uppkomma situationeri påbostadsmarknaden har av naturliga skäl påverkat kommunernas ochbostadsföretagens igångsättningspläner; Antalet påbörjade lägenheter beräknaslinder ha minskat med i jämförelse med det närmast föregåendeåret och en ytterligare minskning kan fömtses för . Jag återkommerhärtill i det följande i samband med frågan om bostadsbyggnadsplanen för de närmasteåren. Bostadsbyggnadsplanen för harliksom för de närmast föregående två åren grundats på ett garanterat programuttryckt i en ytram som svarar mot 87 000 statligt belånade lägenheter och ettberäknat byggande utan statiiga lån om 8 000 lägenheter, .tillsammantaget 95000 lägenheter. Härtill har för vart och ett av de nämnda åren kommit en Prop.1973:1 Bilaga 13 262 projektreservom 10 000 lägenheter som har gjort det möjligt att påbörja 105 000 lägenheter,om konjunktumtvecklingen har gett anledning till det. Projektreserven har istor utsträckning tagits i anspråk togs hela reserveni anspråk. har, isysselsättningsfrämjande syfte, 2 000 lägenheter av projektreserven tagits ianspråk för utökning regionalt av det statUgt belånade byggandet. Hämtöver harlåneramen för nybyggnad fått utnyttjas för beslut om lån försmåhus som påbörjades . På grund av bl. a. att andelen småhushar ökat, vilket medför att färre antal lägenheter kan byggas inom den givnaytramen, beräknas antalet lägenheter för vilka lånebeslut har meddelats underår 1972 uppgå till ca 83 000. Av ramen för beslut om byggnadstillståndför byggandet utan statliga lån har 7 000 lägenheter tagits i anspråk. Vidarehar utöver denna ram byggnadstillstånd fått meddelas för småhus som påbörjadesunder tiden . Antalet lägenheter utan statliga lån förvilka beslut om byggnadstillstånd har meddelats beräknas till drygt 13 000. Det sammanlagda antalet lägenheter förvilka lånebeslut eller byggnadstillstånd har meddelats beräknassåledes till drygt 96 000 lägenheter. Småhusens andel av bostadsbyggandet harunder senare år ökat avsevärt. Av färdigställandet var andelen år 1971och den beräknas ha uppgått till . Småhusens andel av påbörjandetberäknas till . Småhusandelen kan antas bli hög även under denärmaste åren. Föreliggandeuppgifter om igångsättningsplanerna för det statligt belånade bostadsbyggandetunder tyder på en fortsatt nedgång i påbörjandet. Vid bedömningen avden framtida bostadsefterfrågan måste beaktas att det fortfarande finns ettstort antal trångbodda hushåll och en betydande mängd omodema bostäder sombehöver ersättas eller moderniseras. Ett fortsatt högt bostadsbyggande ärdärför motiverat, men det är uppenbart att bostadsbyggandet inte kanupprätthållas på samma mycket höga nivå som . Effekten härav påsysselsättningen inom byggnadsbranschen och närliggande områden måsteuppmärksammas. Jag vill i sammanhanget nämna att jag i slutet av förra årettillkallade särskilda sakkunniga (In 1972: 05) med företrädare för bostads-och arbetsmarknadsmyndigheterna samt partema på byggarbetsmarknaden med uppgiftatt planera åtgärder i fråga om sysselsättningen på kort sikt inombyggnadsverksamheten. Vidare kan de förslag till reformer I fråga ombostadstilläggen som denna dag har förelagts , den väntade konjunkturuppgångenoch de ökade insatser som görs av kommuner och bostadsföretag för att anpassabo- Prop.1973:1 Bilaga 13 263 stadsbyggandettill de boendes behov och önskemål förutses få en stimulerande effekt påbostadsefterfrågan. Som jag har sagt måste man räkna medatt bostadsbyggandet imder och följande år kommer att Ugga på en lägrenivå än vad som har varit fallet . Boendeutredningensberäkningar i fråga om det långsiktiga bostadsbehovet kommer att ge underlagför en mera definitiv bedömning av bostadsefterfrågan för tiden . Nedgången i nyproduktionen frigörresurser för en önskvärd ökning av ombyggnads- och förbättringsverksamheten. Idet förslag till bostadsbyggnadsplan som jag behandlar mera ingående i detföljande finns utrymme för en avsevärd ökning av denna verksamhet. Vissaåtgärder i syfte att stimulera modemiserlngsverksamheten genomfördes underhösten 1972. Jag räknar med att ytterligare åtgärder skall föreslås i särskild proposition på grundval av främst saneringsutredningensförslag. Även i fråga om byggandet av lokalerfinns det förutsättningar för en önskvärd ökning som tillgodoser servicebehoveni både nya och äldre bostadsområden. En grund för ökat lokalbyggande har lagtsgenom beslut av riksdag (prop. 1972: 72, CU 1972: 28, rskr 1972: 201)om ändrade riktlinjer för finansiering av lokaler för boendeservice m. m.Beslutet innebär bl. a. att byggandet av bostäder och lokaler i bostadsområdenjämställs i väsentiiga avseenden beträffande planering och finansiering. Vidarevidgas bostadslångivningen tili bl. a. byggande av lokaler i äldrebostadsområden och uppförande av skollokaler som ingår i s. k. integreradeanläggningar. Den försöksverksamhet beträffande sådana anläggningar sominleddes i enlighet med min redogörelse i prop. 1970: 1 (bil. 13, s. 215) fårgenom den sistnämnda vidgningen permanent karaktär. Maj:t har som led i dennaförsöksverksamhet t. o. m. fattat beslut om vidgning av pantvärdet tillatt omfatta skollokaler i åtta integrerade anläggningar. Produktionskostnadernaför dessa anläggningar, av vilka en del redan är uppförda, uppgår tillsammanlagt ca 200 milj. kr. Hittillsvarande erfarenheter tyder på att de uppfördaanläggningarna har blivit uppskattade av de boende, något som har bidragittill ett alltmer ökat intresse att uppföra integrerade serviceanläggningar.För de närmaste två åren firins det planer på påbörjande av ytterligare ca 30sådana anläggningar. har vissa störningarInträffat i fråga om kreditförsörjningen till bostadsbyggandet. Det har gälltbåde krediterna och möjligheterna att ersätta sådanakrediter med långfristiga lån. I anslutning till den överenskommelse somdelegationen för bostadsfinansiering träffade med kreditinstituten även år1972 har dock erforderUga byggnadskrediter till det statligt belånadebostadsbyggandet med några få undantag kunnat ställas till förfogande underåret. Prop.1973:1 Bilaga 13 264 underhösten 1972 krediter till ett belopp av ca 250 milj; kr., som inte kunnaterhållas på normalt sätt, anskaffats genom medverkan av en särskild expertgruppmed representanter från delegationen för bostadsfinansiering ochkreditinstituten. Närdet gäller de långfristiga lånen har kön av låntagare som söker sådana lånsuccessivt ökat . Avlyftskön har orsakats av atthypoteksinstituten inte har kunnat emittera obligationer i erforderligutsträckning på grund av brist på köpare. Den minskade försäljningen avbostadsobligationer beror i sin tur tiU stor del på att affärsbankerna harminskat sitt engagemang på området. Delegationen för bostadsfinansiering avseratt ta upp ytterligare överläggr ningar med bankema i denna fråga. har jag tillkallatsakkunniga för att göra en gmndläggande översyn av bostadsfinansieringen. Desakkunniga skall bl. a. undersöka möjligheterna till reformer inomparitetslånesystemet och även utreda alternativ till detta system. Kostnadsutvecklingen inombostadsbyggandet var i stort sett gynnsam . Under år 1970bröts denna gynnsamma utveckling. Den fortsatta kostriadsutvecklingeri linderåren 1970 och 1971 föranledde höjningar av låneunderlags- och pantvärdenivånmed sam-, manlagt under år 1971.1 november 1972 höjdes nivånmed . Paritetstalen för skulle med hänsyntill kostnadsutvecklingen ha behövt höjas . I syfte attutjämna denna höjning i tiden har talen för höjts med 35 enheter. Den nedgång i bostadsbyggandet som jagfömt har berört bör kuima ha vissa positiva effekter på kostnadsutvecklingen. 'Det är rimligt, att anta att konkurrensen och produktivitetsutvecklingenpåverkas i gynnsam riktning av det nya läget. En grundläggande förutsättningför en gynnsam kostnadsutveckling är nämligen att löne- och materialprisökningaruppvägs av en förbättrad produktivitet som får effekt .på anbudspriser o. d. Utvecklingen av boendekostnaderna är ihög grad beroende av byggnadskostnadema. Boendekostnaderna i nyproducerade hushar direkt samband med de aktuella byggnadskostnadema, men dessa påverkar äventidigare årgångar av hus genom paritetstalen och systemet med bruksvärdeshyror. Hyresökningama kanemellertid också till stor del hänföras till ökade driftkostnader.. Det ärfrämst kostnadema för löpande och periodiskt underhåll som har stigit. Ävenhöjningar av kommunala avgifter och taxor samt av fastighetsskatten harinverkat på driftkostnaderna. En ökad rationalisering av bostädernas drift ochunderhallar därför av stor. 1971: 1 (bil. 13, s. 208) uttalade jag att frågan om medinfly- 1973:1 Bilaga 13 265 tändei bostadsförvaltningen allmänt sett är av stor betydelse och att jag ansåg detviktigt att en utveckling mot ökat medinflytande för de boende kommer tillstånd. Ett sådant inflytande kan vara av särskilt värde när det gäller fråganom att nedbringa kostnaderna för drift och underhåll. Det bör enligt min meningvara en uppgift för de bostads-förvaltande företagen och deras organisationer.samt hyresmarknaderis parter att söka finna lämpUga former för ett ökat'medinflytande i bostadsförvaltningen. När det gäller de aktuellaboendekostnaderna vUl jag erinra om den höjning av bostadstilläggen tillbarnfamiljer som genomfördes . Tilläggen medför betydandehyresminskningar för betalningssvaga hushåll. Statens utgifter förbostadstilläggen beräknas uppgå till ca 900 milj. kr. Härtill kommer den kommunala delenav tilläggen, ca 200 milj. kr. Den vidgning av bostadstilläggen tUl låginkomsttagareutan bam som föredragande statsrådet i socialdepar-mentet tidigare denna daghar anmält (bil. 7) kommer att innebära minskade boendekostnader också försådana hushåll. Fortsatta åtgärder för att förbättra deinkomstsvaga hushållens bostadssituation kan vidtas av kommunema på grundvalav den kartläggning av trångboddheten som pågår i enUghet med ett uttalande av1970 års riksdag. Ungefär hälften av landets kommuner, varav flertalet störrekommuner, har påbörjat eller planerar en kartläggning i enlighet med derekommendationer som har utarbetat i samråd med bl. Jag anser i likhet med att det är angelägetatt kommunerna fortlöpande håller sig informerade om förhållandena ochmedverkar till att avveckla trångboddheten, något som torde underlättas av denförbättrade tillgången på rymliga lägenheter och de utökade bostadstilläggen. Av intresse i detta sammanhang är ocksåvissa förslag av arbetsgruppen för låginkomstfrågor, vilka jag harredovisat i samband med behandlingen av anslaget Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. I likhet med arbetsgmppen anserjag att åtgärder snabbt bör vidtas för att förbättra bostadsförhållandena fördem som bor sämst. Som några av de remissinstanser som har yttrat sig överförslagen har framhållit kan det visserligen medföra vissa svårigheter attavgränsa en bestämd målgrupp med extremt dåliga bostadsförhållanden. Det måstedock anses klart att bostadsförhållandena för dem som både är trångbodda ochhar de sämst utmstade bostäderna är sådana att insatser I bostadsförbättrandesyfte bör vidtas. Arbetsgmppen har föreslagit att de särskildaåtgärderna skall grundas på en kommunalt bedriven, aktivt uppsökandeverksamhet. Jag delar arbetsgmppens uppfattning att en uppsökande verksamhet vorevärdefull. Denna verksamhet handlägger kommunerna enligt bestämmelserna isocialhjälpslagen. Prop.1973:1 Bilaga 13 266 ligainventeringen av aktuella hushåll bör, som arbetsgruppen har föreslagit,samordnas med nämnda kartläggning av trångboddheten bland barnfamiljer. Vid remissbehandlingen av arbetsgruppensförslag har framkommit att det f. n. är oklart i vilken omfattning det avsekretesskäl är möjligt att vid en inventering av aktuella hushåU utnyttjaindividuella uppgifter från folk- och bostadsräkningen och att identifiering avaktueUa hushåll på annat sätt ställer stora krav på kommunemas personella ochekonomiska resurser. Enligt min uppfattning torde även detmaterial från folk- och bostadsräkningen som kan erhållas utan hinder av 16 §sekretesslagen vara av värde i sammanhanget. I övrigt bör kännedom om aktuellahushåll kunna erhållas t. ex. genom offentliga register, kommunernas socialvårdoch tjänstemännens kännedom om lokala förhållanden. Jag vill också peka på denuppsökande verksamhet som redan utförs av de allmänna försäkringskassorna ienlighet med ett annat av arbetsgruppens förslag. Denna verksamhet avserkontroll av placeringen i sjukpenningklass av personer som är enbart sjukvårdsförsäkrade,s. k. O-klassade, men kan ge underlag också för åtgärder beträffande dessapersoners situation i övrigt, t. ex. deras bostadsförhållanden. Jag övergår nu till bostadsbyggandetsomfattning och vill inledningsvis ta upp bostadsbyggnadsplanenskonstruktion. Bostadsbyggnadsplanen är f. n. femårigoch omfattar hela landet, medan den för de tre senareåren i princip avser endast orter med klart expansivt näringsliv ochlångsiktigt positiv befolkningsutveckling. iplanperioden fördelar efter samråd med arbetsmarknadsstyrelsenlåneramarna direkt på kommunblock och de tre storstadsområdena. Antaletkommunblock som får del av dessa ramar är 45. Låneramarna för de två förstaåren i planperioden fördelas med undantag av de delar som harfördelats direkt på kommun på län och de tre storstadsområdena. De ramar somhärvid tilldelas länen fördelas inom länen av länsstyrelsema. I de trestorstadsområdena fördelar de kommunala samarbetsorganen ramama inom området.