prop · FW0374 · 1973-12-31 00:00:00 — När rättshjälpsreforraen träder i kraft förekoraraeroavslutade ärenden vid rätlshjälpsanstalterna, enligt järatlandssystemet ochenligt lagen (1919: 367) om fri rättegång. Därutöver förekoraraer en deloavslutade ärenden på grund av innehållet i motpartsavtalen. Rättshjälpsärenden, sora inte är avslutade den 1 juli1973, bör avslutas enligt den ordning som följer av äldre bestäraraelser.Såvitt gäller mål eller ärende vari fri rättegång har bevUjats finns bland övergångsbestämmelsematill rätishjälpslagen en föreskrift raed denna innebörd. Ärende ora rättshjälp,sora före ikraftträdandet är anhängigt hos rätlshjälpsanslalt, bör handläggasvid allraän advokatbyrå enligt äldre bestämraelser. Såvitt gäller raotpartsavlalentorde de avtalsslulande parterna få koraplettera avtalen raed särskilda bestäramelserom vad sora skall gälla i fråga ora sådana ärenden sora inte är avslutade den 1juli 1973, Avvecklingen av ej avslutade ärenden enligt lagen ora frirättegång torde inte föranleda några särskilda åtgärder, 7.2.2 Ej avslutade ärenden vidrättshjälpsanstalterna Utoraprocessuella och processueUa ärenden sora efler handläggs vid allraän advokatbyrå, som trätt i stället förrättshjälps-anstalt, skall avslutas enligt den ordning sora nu gäller.Avvecklingen av dessa ärenden bör dock inte ekonoraiskt belasta de allraännaadvokat- Prop.1973: 74 32 Ersättning bör utgå från anslagetRättshjälpskostnader och lärapligen grundas som ägnas åt"gamla" ärenden, F, n, svarar såväl huvudmannen för rättshjälpsanstalten sorastatsverket för kostnadema för verksaraheten vid anstalten, I fråga ora deärenden vid rättshjälpsanstalterna sora inte avslutats bördärför överenskommelse träffas med nuvarande huvudmän om att dessa ocksåbetalar viss del av de kostnader sora uppstår efter , Nuvarande huvudraänsengageraang bör av praktiska skäl inte utsträckas längre än nödvändigt efterdet att reforraen har trätt i kraft. En tidsperiod av kan varalämplig. Under denna perlod torde de flesta av de "garala" ärendenahinna avslutas och därefter endast en raindre del av balansen kvarstå. Den totala bruttokostnaden för att avveckla ärendebalansenden vid de 15 allmänna advokatbyråer som ersätter de rättshjälpsanstalter,sora har landstingskoraraun eller koraraun till huvudraan, utgör enligt DONsberäkningar . De allraänna advokatbyråernas saramanlagda inkoraster vidavveckling av ärendebalansen uppgår enligt DONs beräkningar liU . Enligt beräkningarna komraer nettoulgiflema för attavveckla ärendebalansen vid rättshjälpsanstallerna sålunda att uppgå till . Statligt understöd för rättshjälpsanslaltemas verksarahet ulgår raedhälften av årliga nettoutgifterna med avdrag för lokal- och inventarie-koslnader.Statsbidragens andel av rättshjälpsanslaltemas netloutgifler för uppgåri genorasnitt tUl , Mot denna bakgrund synes det rimligt att de nuvarandehuvudmännen svarar för av nettokostnaden för att avveckla ärendebalansen. En avräkning bör ske raellan staten och de nuvarande huvudraannenefter . Avräkningen bör avse de faktiska nettoutgifternaunder för att avveckla ärendebalansen. De nuvarande huvudraannenbör sora närants betala av dessa nettoutgifter. Kostnaderna för attavveckla den balans sora kvarstår efter den 31 deceraber 1973 bör helt falla påstatsverket. sora den nu berörda avräkningen sker och detsålunda läggs fast hur raycket var och en av de nuvarande huvudraannen skallbetala för avveckling av ärendebalansen, bör utbetalning ske av de statsbidragsora skall utgå för anstalternas kostnader den 1 januariden 30juni 1973, 7.2.3 Ej avslutade ärenden enligt motpartsavtalen framhåller all kostnadema i anledning av raotpartsavlalenär förhållandevis obetydliga. Bortsett från rättshjälpsanstallen i uppgickden sararaanlagda kostnaden till endast ca . Förrättshjälpsanstalten i , där raotpartsavlalen saratidigt innefat- Prop.1973: 74 33 tar en variant av järatlandssysleraet, uppgick kostnadenunder till . Kostnaden för att avveckla den balans sora finnsden kan uppskattas till . En läraplig ordning för att avveckla ärendebalansen tordevara följande. Vederbörande landsting eller koraraun svarar under andra halvåret1973 för de kostnader sora uppkoraraer i de balanserade ärendena. sker en avräkning mellan statsverket och ellerkoraraunen. Avräkningen avser de faktiska kostnaderna under andra halvåret1973. betalar sedan hälften av dessa kostnader. Kostnadema för altavveckla den balans sora kvarstår efter faller helt påvederbörande landsting eller koraraun. Den balans sora då kvarstår torde varaobetydlig, 7.2.4 Avveckling av jämtlandssystemet Rättshjälp sora lämnas enligt järatlandssysleraet grundarsig på avtal raellan resp. landsting och avdelning av advokatsarafund.Statens raedverkan till denna förra av rättshjälp inskränker sig tUl att statsbidragutgår enligt vissa regler. Sora en följd av detta torde de avtalsslutandepartema få koraplettera avtalen med särskilda bestämraelser ora vad sora skallgälla i fråga om sådana ärenden sora inte är avslutade . Överenskoraraelsenkan lärapligen innehålla att de balanserade ärendena skaU avslutas enligt denordning sora följer av äldre bestäraraelser. En avräkning bör ske och avse dels kostnaderna för verksaraheten , dels kostnaderna för all avvecklaärendebalansen, Avräkningen bör gå ut på att statsverket ersätter landslingenhälften av de kostnader sora sagts . Det föreslagna förfarandet förutsätteratt kostnaderna för att avveckla den balans som kvarstår efter den 31 deceraber1973 hell faller på vederbörande landsting. Den balans som då kvarstår tordevara obetydlig. Vad som sagts nu bör gälla även för den form av rättshjälpsom förekomraer på . andel i kostnaderna för verksaraheten har av beräknats till , och för att avvecklaärendebalansen till . Samtliga slutregleringar sora berörts under 7 bör handhasav centralmyndigheten. kostnader bör finansieras via anslagetRättshjälpskostnader, Prop.1973: 74 34 har tidigare tagit ställning lill reformen omsamhällets rättshjälp (prop, 1972: 4, JuU 1972: 12, rskr 1972: 205 och prop,1972: 132, JuU 1973: 1, rskr 1973: 21), I det följande lämnas förslag tUl organisationav och ekonomisystem för rättshjälpsverksaraheten. Sedan Kungl,Maj:t uppdragit ål ati förbereda genoraförandet av rättshjälpsreforraenhar utfört ett omfattande förberedande organisationsarbete. haren redogörelse för DONs utredningar och förslag lämnats, 8.2 Rättshjälpsanstalterna som allmännaadvokatbyråer Rättshjälpsanstaller finns f. n. i Stockholra (tvåstycken), , , , Malraö, Halrastad, ,, , , , , , och , Ilikhet raed anser jag all allraänna advokatbyråer bör finnas på dessaorter och att byråerna bör byggas upp på grundval av de nuvarande rättshjälpsanstallerna.Delta innebär bl, a, att de nuvarande tjansteraannen vid dessa anstalterväsentligen överläs. Några raera påtagliga ändringar för personalen vid rättshjälpsanstallernavad gäller arbetssituationen koramer alltså inte att inträffa, harföreslagit att antalet juristtjänster vid de allmänna advokatbyråer somersätter rättshjälpsanstallerna skall bestämmas till 92, vilket innebär enökning med nio tjänster. Det är givelvis angeläget all antalet tjänster inte ärlägre än vad sora är raotiverat raed hänsyn till väntad efterfrågan. Denuvarande rättshjälpsjuristerna har i raycket begränsad omfattning kunnat åtasig uppdrag som offentlig försvarare i brotlraål. Som jag framhållit under dettidigare lagstiftningsarbetet bör juristerna på en allmän advokatbyrå ägna sigål även denna form av rättshjälp, Inle rainsl raed hänsyn härtill bör antalettjänster ökas i förhållande till nuläget. Jag delar eraellertid DONsuppfattning att svårigheter föreligger att göra en korrekt bedöraning av varjebyrås personalbehov och att försiktighet bör iakttagas tUl dess erfarenhetervunnits av efterfrågan på tjänster för byråernas del. Vid bestämmandet avantalet tjänster bör beaktas att nya tjänster inrättats på flera häll undersenare tid. En större utbyggnad av personalorganisationen i ett sammanhangskulle också medföra rekryleringssvårigheter. Det får ankorama på Kungl, Maj:latt sörja för att byråernas personalbehov tillgodoses. Jag ansluter mig på anförda skäl lill DONs bedömningar avpersonalbehovet vid övergången till den nya organisationen. 1973: 74 35 8.3 De nya allmänna advokatbyråerna har undersökt i vilken utsträckning allmännaadvokatbyråer bör inrättas på andra platser än där det nu finns rättshjälpsanstaller.På grundval av dessa undersökningar (jfr avsnitt 3) har föreslagit att 14nya allmänna advokatbyråer inrättas. har vidare funnit del mest angelägetalt allmänna advokatbyråer i första hand och redan i samband med att rättshjälpsreforraenträder i kraft inrättas i , , , , ,och . Övriga orter där enligt advokatbyråer börinrättas raöjligt efler det reforraen trätt i kraft är , ,(utöver de två byråer sora ersätter nuvarande rällshjälpsanslalter),, , /och . DONsutredningar innebär en bekräftelse på riktigheten av uttalandena i prop. 1972:4 om lokaliseringsorter för nya byråer. Utöver vad sora angetts i propositionenföreslår all en ny allraän advokatbyrå inrättas i Stockholra och en iSödertälje. De undersökningar sora har gjort har enligt rain uppfattningtagit tillbörlig hänsyn till de faktorer som bör påverka bedömningen i denaktuella lokaliseringsfrågan. Ett fullföljande av de intentioner sora liggerbakom införandet av rätishjälpslagen bör leda lill att allraännaadvokatbyråer inrättas även på andra orter än de av föreslagna. Nya allraännaadvokatbyråer bör nu inrättas i enlighet raed DONs förslag. Del får ankomma påKungl, Maj:t all besluta under /74 och på vUkaplatser de allmänna advokatbyråerna skall inrättas. De nya byråerna bör byggas upp successivt. Antaletjurister torde under uppbyggnadsskedet för fierlalet byråer böra begränsastill två eller tre. 8.4 De allmänna advokatbyråernas mottagningsverksamhetutanför huvudorten Flertalet rättshjälpsanstaller har f. n, mottagningar påorter utanför huvudorten. Sådana raottagningar kan i vissa fall var olönsararaaraen ändå vara motiverade av allmänhetens berättigade krav på service, Istörsta möjliga utsträckning bör verksaraheten fortsätta på de orter där rätlshjälpsanstalternaf, n, har mottagning. Även andra orter kan bli aktuella för sådan mottagning.Också de nya allmänna advokatbyråerna bör ora det behövs anordna raottagningutanför huvudorten, Mottagningsverksamhet bör också äga rum på vissa fångvårdsanslalter,I samtliga fall där raottagningsverksaraheten visar sig vara olönsam får enavvägning göras mellan kostnadskonsekvenserna och allmänhetens behov avjuridisk service, Kungl, Maj:t bör berayndiga centralrayndig- Prop.1973: 74 36 heten att besluta ora orafattningen av de allraännaadvokatbyråernas raottagningsverksarahet på annan ort än huvudort, I saraband raedalt jag tar upp frågan ora ekonoraisyslera för rättshjälpsverksarahetenkoraraer jag också alt ta upp frågan ora de ekonoraiska konsekvenserna avsådan raottagningsverksarahet sora inte är lönsara, Sora frarahållit har det i förarbetena lillrättshjälpslagen ansetts lärapligt att anknyta rätlshjälpsnärandernas verksarahetsorarådentUl hovrätternas dorakrelsar och kanslierna för näranderna lill hovrätternas adrainistrativaavdelningar, har anslutit sig till dessa uttalanden och föreslagit att rättshjälpsnäranderinrättas på de orter där hovrätterna är belägna och ges sararaaverksamhetsområden sora hovrätternas dorakretsar särat alt närandernas kansligöroraålutförs inom hovrätterna. Rätlshjälpsnärandernas personalbehov har av be-döralstill sararaanlagt 14 handläggare och 32 biträden. Jag ansluter raig till DONs bedöraning i fråga oranärandernas verksarahetsoraråden och personalbehov och hänvisar tillredogörelsen för denna (avsnitt 4,4), Frånsett rättshjälpsnäranden i Stockholrablir nämndernas kanslier förhållandevis sraå. Det är en klar fördel förverksamheten om nämndernas kansligöroraål utförs inora hovrätterna. Jag biträderdärför DONs förslag i denna del. De tjänster sora behövs för nämndernas kansligöroraålbör inrättas i hovrätterna. Kostnaderna för dessa tjänster bör belasta anslagför rätlshjälpsnärandernas verksamhet, I avvaktan på inrättande av centralmyndigheten för dorastolsväsendet(prop, 1972: 1 bil, 4, JuU 1972: 8, rskr 1972: 159) räknar jag med att koraraeratt utses alt vara centralrayndighet på rältshjälpsområdet. Centralrayndighetensfunktioner har behandlats i prop, 1972: 4 s, 294298, Med hänsyn till att rätlshjälpsnärandernas kansligöroraålskall fullgöras inom hovrätterna måste frågan om centralmyndighetens resp,hovrätternas kompetens beträffande rältshjälpsnärandema särskilt uppraärksararaas.Anknytningen lUl hovrättema innebär alt närandernas personal forraellt blir tjänsteraänvid hovrätterna. Det bör dock ankorama på cenlralrayndighelen att, efterförslag av hovrätten, tillsätta tjänster på handläggarnivå på kanslienheten förrättshjälpsnämnden, I fråga om biträdesljänslerna bör hovrätten hörarättshjälpsnämndens ordförande innan sådan tjänst tillsattes. Hovrätterna harliksom andra myndigheter skyldighet att ge föreskrifter orahandläggningsrutiner ra, ra, för sin personal särat att besläraraa hur genoraförandetav olika 1973: 74 37 arbetsuppgifter skall prioriteras. Hovrätterna bör inte fåbefogenhet vad gäller handläggningsrutiner o. d. inora rättshjälpsorarådel.Dessa befogenheter bör i stället tillkoraraa centralmyndigheten trots att detrör sig om tjänstemän hos hovrätterna. Däremot bör hovrätterna ha ansvaret föratt rätlshjälpsnärandernas verksarahet alltid kan utföras. Detta innebär atthovrätterna vid ledighet och vakanser på sådana tjänster sora är avsedda för rätlshjälpsnärandernasverksarahet skall ställa personal lill förfogande tiU rättshjälpsnärandernafrån de personalgrupper som är avsedda för hovrätternas egentliga verksarahet.Denna skyldighet lill personaldisposition till förraån för rättshjälpsnärandernakan bli aktuell även vid tillfällen då den för rättshjälpsnäranderna avseddapersonalen visar sig vara otUlräcklig, Ett genomförande av den föreslagnahovrättsanknytningen ger raed andra ord goda möjligheter att tillgodoserättshjälpsnämndernas personalbehov. Det innebär eraellertid också att denpersonal sora är avsedd för rättshjälpsnäranderna kan ställas tillhovrätternas förfogande ora arbetsuppgiftema i nämnden raedger det. En av de tjänster vid varje hovrätt sora inrättas förrättshjälpsnämnderna bör vara avsedd för funktionen som chef förrättshjälpsnämndens kansli. I de mindre hovrätterna kan det visa sig lämpligtatt denna funktion läggs på en tjänst som är geraensara för rätlshjälpsnäran-densoch hovrättens behov. På innehavaren av denna tjänst och hovrättens ledningfår det ankoraraa att i sararåd göra de avvägningar av personalbehovet förnämnden som behövs i olika lägen. Del får ankoraraa på Kungl, Maj:t att raeddela bestäraraelserora korapelensfördelningen raellan centralrayndigheten och hovrättema. Det kandärvid visa sig lärapligt att i vissa hänseenden överlåta åt centralmyndighetenatt raeddela de bestämraelser sora behövs, 8.7 Budget- och ekonomisystem för rättshjälpsverksamheten Under andra huvudtiteln finns f, n, följande anslag tillrättshjälp: Ersättning åt domare, vittnen och parter (från vilket anslag bl, a,ersättningar till offentlig försvarare utgår). Kostnader enligt lagen om frirättegäng, Understöd för utomprocessuell rättshjälp särat rättshjälpsanstalt. Vid val av budgetsystem för rättshjälpsverksamheten i dessnya form raåste raan välja ett systera som är förenligt med verksarahetens art.Av särskilt intresse i sararaanhanget är den självbärighetsprincip som skallgälla för de allraänna advokatbyråerna och de krav på affärsraässighet ochkonkurrens på lika villkor raed enskilda advokater sora ställts upp för de allraännaadvokatbyråerna. Budgetsystemet måste också vara så utforraat att det ger god raöjlighetatt redovisa samhällets kostnader av olika slag för rättshjälpsverksamheten. Prop.1973: 74 38 De allmänna advokatbyråerna kommer att uppbära inkomster isin verksamhet dels från enskilda rättssökande och dels från allmänna medel ianledning av beslut om rättshjälp. För samtliga rätlshjälpskostnader bör finnasett anslag från vilket de allraänna advokatbyråerna får uppbära sinahuvudsakliga inkorasler. För de allmänna advokatbyråernas kostnader för personal,lokaler, inventarier, raateriel ra, m, bör finnas ett gemensarat anslag. Pågrund av att byråernas verksarahet har karaktären av uppdragsverksarahet är detsora har föreslagit lärapligt att utbetalningar och inbetalningar redovisasöver ett förslagsanslag på forraellt . Anslaget bör i princip inte fåuppvisa någon nettobelastning vare sig under loppet eller vid slutet avbudgetåret. För att lösa likviditelsproblera för verksaraheten räknar jag raedatt de allraänna advokatbyråerna i likhet med vad sora gäUer för rayndighetermed uppdragsverksamhet som deltar i försök raed prograrabudgetering fårdisponera en rörlig kredit i riksgäldskontorét, beräknar kreditbehovet tillfera railj. kr, för de advokatbyråer sora enligt DONs förslag börjar sinverksamhet , Det ankoraraer på Kungl, Maj:t att inora ramen förav läranat berayndigande (prop, 1970: 1 bil, 1 s, 44, SU 1970: 16, rskr1970: 59) raeddela närraare bestämmelser om de allmänna advokatbyråernasutnyttjande av rörlig kredit. Som frarahållithar raan alt räkna raed alt vissa byråer komraer att ge överskott under det attandra koraraer alt visa underskott. Jag ansluter raig till DONs uppfattningatt resultatutjäraning byråerna eraellan ej bör förekoraraa. En resultatutjäraningmellan de allmänna advokatbyråerna skulle i praktiken innebära en "koncernbUdning"som inte står i överensstämraelse med den ställning i förhållande lill enskildaadvokater som de allraänna advokatbyråerna avses få. Över- eller underskott i verksarahetenvid de olika byråerna får istället balanseras från ett budgetår lill ett annat,samraa advokatbyrå visar underskoll får frågan las upp orabyrån bör läggas ned eller oraorga-niseras. Även överskott kange anledning lill förändringar i verksaraheten. Utvecklingen i närandahänseenden bör följas med uppraärksarahet av centralrayndigheten som har attlämna förslag till de förändringar av verksamheten som rörelseresultatet kange anledning till. Lönsamhetsprincipen kan inle tillämpas helt strikt vid deallmänna advokatbyråerna. För dessa uppstår kostnader som inte är helt att järaföramed enskilda advokaters kostnader för sin verksarahet, Sora jag tidigare frarahållitfår de allmänna advokatbyråerna hålla mottagning utanför huvudort, I vissafall bör sådana mottagningar hållas av sociala skäl. Kostnaderna för sådan verksarahetbör inle påverka en Prop.1973: 74 39 De allmänna advokatbyråerna kommerockså på grund av sin ställning som statliga myndigheter, alt få åta siguppdrag utanför rättshjälpssystemet som inte ger inkomster som täcker kostnaderna.Det rör sig här om vissa uppdrag sora likvidalor, god raan m, ra. Inte hellerkostnaderna för denna del av verksamheten bör till-låtas inverka pårörelseresultatet. En fråga sora kan vara av särskilt intresse i detta saramanhangär kostnaden för tolk och översättning. Till de nuvarande rättshjälpsanstallernahänvisas i järaförelsevis stor omfattning klienter sora inte behärskar svenskaspråket, och anstalterna har i regel särskilda anslag från sina huvudraan föralt bekosta utgifterna för tolk. Man får därför räkna raed att de allraännaadvokatbyråernas klienter i inle oväsentlig orafattning koramer alt bestå avutlänningar, I prop,1973: 30 s, 75 behandlas vissa frågor rörande tolk och översättning inora rällshjälpssystemelsrara. Rörande den närraare utformningen av förslagen och raina uttalanden ianslutning lill dessa får jag hänvisa till propositionen. Där påpekade jagockså att vissa svårigheter skulle kunna uppstå vid tillärapning av reglernaom rådgivning i rättshjälpslagen. De antydda problemen beror huvudsakligen påatt den för rådgivning bestämda avgiften, f, n, ,, inte raedger att tolkanlitas i rådgivningsärendet. Detta skulle kunna leda lill alt rådgivning ipraktiken aldrig skulle kunna läranas en icke svenskspråkig person. En sådanordning är givelvis inle godtagbar. Det får antas att-just invandrare, varskunskaper ora svenska förhållanden är begränsade, har särskilt behov av atttill en rimUg kostnad kunna göra sådana förfrågningar som avses raed rådgivningsinslitulet.Jag föreslår därför att de allmänna advokatbyråerna bereds raöjlighet allanlita tolk (översättare) i rådgivningsfall på liknande sätt sora de nuvaranderättshjälpsanstallerna, ulan alt detta skall behöva påverka byråernas rörelseresultat. De kostnader sora sålunda de allraänna advokatbyråerna fårla på sig och vilka inte bör påverka rörelseresultatet bör finansiseras i särskildordning genora ett särskilt driflbidragsanslag sora bör vara gemensamt förbyråerna. Byråerna bör inle själva få förfoga över anslaget utan det bör slå lillcentralmyndighetens disposition för sitt avsedda ändamål. Utöver vad sorasagts nu är jag inte beredd att f, n, förorda att de allraänna advokatbyråernages särskUda anslag för verksarahet av mera social karaktär. Genom de förändringar beträffande tolk- och översältningsfrågorsora förslagen i prop. 1973: 30 innebär i förening raed vad jag här anfört tillgodosesinvandrarnas behov av rättshjälp på ett tillfredsställande sätt. När allraän advokatbyrå behöver investera i utrustning försin verksamhet får det i fortsättningen ske genora alt la i anspråk inkorasterfrån Prop.1973: 74 40 verksaraheten.Nar verksamheten startar finns emellertid inga inkomster sorakan användas för utrustning av de nya byråerna och till kostnader för att taöver rättshjälpsanslaltemas utrustning. För ändaraålet behövs därför medelredan innevarande budgetår. Investeringskostnaderna i utrustning för byråernafår avskrivas genora periodiska inbetalningar för byråerna tUl statsverket, Anslagetlill rättshjälpsnäranderna bör vara av konventionell typ raed gängse poster.Anslaget bör vara geraensaral för saratiiga närander. Centralrayndigheten börha huvudansvaret för anslaget raen efter beslut från centralrayndigheten börhovrätterna få disponera över delar av anslaget för att täcka kostnaderna för kansliverksamhelensora enhgt vad jag tidigare föreslagit bör drivas inora hovrätterna. SomDON föreslagit bör ett särskilt anslag tillskapas för att täcka de rättshjälpskostnader(förraåner) sora enhgt rätishjälpslagen skall betalas av allraänna medel, dvs, fraraförallt ersättning tUl offentlig försvarare och biträde vid allmän rättshjälp.Vidare ansluter jag raig tUl DONs förslag vad gäller nettoredovisning avanslaget och förslaget alt raedel sora flyter in på grund av ålagd återbetalningsskyldighelfår tas in sora uppbörd under anslaget Rättshjälpskostnader även till den delkostnaden tidigare belastat det anslag sora f, n, benämns Ersättning åt domare,vittnen och parter. 8.8Avveckling av nuvarande rättshjälpsformer DONhar som framgår av redogörelse (avsnitt 7) redogjort för sina förslagtill lösningar av olika ekonomiska frågor som uppstår vid övergången. Av hänsyntill rättssökande i ärenden som pågår vid övergången är det eraellertid avstörsta betydelse alt nuvarande huvudraan behåller den organisation vad gällerjämlandssystemet och raotpartsavlalen som behövs för avveckling avifrågavarande ärenden. har anmält att företrädare för nuvarande huvudmänförklarat alt de inle accepterar DONs förslag till lösningar av de olika ekonomiskafrågorna som uppstår vid övergången. Föregen del anser jag alt iiven om rättshjälpslagen inte har till-lagtsretroaktiv verkan reforraen om sarahällets rättshjälp bör innebära attstaten tar på sig hela ansvaret för ifrågavarande avvecklingskostnader.Statens kostnader för avveckling av ärenden sora pågår vid övergången börbelasta anslaget till rättshjälpskostnader. Prop.1973: 74 41 Allpersonal vid rättshjälpsanstalterna bör i saraband med statens övertagande av rättshjälpsverksarahetenerbjudas annan statlig anställning.