prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — förvarje barn, som tillika varit intaget i skolhem eller eljest genom huvudmannensförsorg och på dennes bekostnad åtnjutit vård och underhåll. Vidare utgårstatsbidrag med . för varje barn som utan att ha varit inskrivet vidförskola under redovisningsåret fått regelbunden hemundervisning avförskolans lärare eller annan av SÖ godkänd lärare. Som statsbidragsvillkorgäller bl. a. att undervisningen är avgiftsfri och att huvudmannen i denutsträckning så kan ske mottar barn även från annat område än det för vilketförskolan eUer skolhemmet i första hand avsetts samt att, där huvudmannen ärenskild, förening eller stiftelse, skäligt bidrag till verksamheten lämnas avlandstingskommun eller kommun som ej ingår i landstingskommun. Maj:ts beslut den 14 maj1971 utgår ur anslaget utöver vad som följer av nämnda kungörelse efterprövning i varje enskilt fall bidrag till personell assistans inombarnstugeverksamheten 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 241 åtsynskadade barn enUgt samma gmnder som gäller för sådant barn i grundskola ochgymnasieskola inom en kostnadsram av . för /73. Antalet hörselskadade barn som erhållitförskoleundervisning var /69 806, 1969/70 794 och 1970/71 912.Antalet förskolor och skolhem var /71 48. Förskoleverksamhetenomfattar nu de flesta förskolebarn som har konstaterats vara hörselskadade, menvissa problem återstår ännu, främst i glesbygden, att nå berörda barn. Medelsbehovetför förskoleverksamheten för hörselskadade barn beräknas öka med 60 000 /74. Vidden ursprungliga medelsberäkningen för förskoleverksamheten för synskadade /71 utgick man från ett beräknat elevunderlag av 90 bam. Antaletsynskadade barn i förskola som detta läsår erhöll personell assistans uppgickdock endast till 26. har emellertid medlen i ökandeutsträckning tagits i anspråk, varför SÖ trots den låga belastningen räknar medoförändrat anslagsbehov . för /74. Somtillägg tiU anslagsframstälhiingen för /74 har SÖ i särskUdskrivelse, som inkom till ,hemställt att medel skall beräknas under förevarande anslag även för personellassistans åt rörelsehindrade barn i förskola. För detta ändamål beräknar SÖ ettytterligare medelsbehov av . Hela anslaget Bidrag tiUförskoleverksamhet m. m. för vissa handikappade bam bör således budgetåret1973/74 räknas upp med . bamstugeutredning har i sittbetänkande (SOU 1972: 2627) Förskolan föreslagit att de särskilda bidragentill förskoleverksamhet för handikappade bam skall upphöra och att de statUgabidragen till barnstugeverksamheten i stället skall beräknas så att de äventäcker de särskilda kostnader som kan uppstå, när i barnstugorna mottas handikappadebam i behov av extra stödåtgärder. I avvaktan på ett ställningstagande tillbarnstugeutredningens förslag är jag därför inte beredd att tUlstyrka förslagetom en utvidgning av förevarande anslag. Jag vill här även erinra om att statsrådetOdhnoff tidigare denna dag föreslagit att statsbidraget till driften av daghemskall öka med . per plats och år, bl. a. för att ge bamstugorna bättremöjlighet att även ta emot handikappade bam. Anslaget bör räknas upp med 60 000 kr.Jag hemställer att Kungl. 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 242 att till Bidrag till förskoleverksamhetm. m. för vissa handikappade barn för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1973:1 BUaga 10 243 d) gymnasiala skolor m. m. Bidrag tiU driften av gymnasieskolor 1971/72 Utgifti 1 254 111 004 1972/73 Anslagi1319 695 000 1973/74 Förslag2 1382 000 000 ' Anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor samt anslagen Bidrag till driften av lantbrukets yrkesutbildningoch Bidrag till driften av skogsbrukets yrkesutbildning. '' Anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor exkl. bidrag tUl grund- och vidareutbildning av sjuksköterskorm. m. samt anslagen Bidrag till driften av lantbrukets yrkesutbildning ochBidrag till driften av skogsbrukets yrkesutbildning. Från anslaget utgårinnevarande budgetår bidrag tUl bl. a. driften av gymnasieskolor. Bestämmelsernaom statsbidrag tiU driftkostnader för gymnasieskolorna återfinns i kungörelsen(1966: 115) om statsbidrag tUl driftkostnader för gymnasieskolan (omtryckt1971:349, ändrad 1972: 634). Dessa bestämmelser innebär i korthet att tillsådan skola utgår statsbidrag av ett bidragsunderlag, omfattande faktiskakostnader för löner till skolledare, biträdande skolledare och lärare.Statsbidrag utgår även för ATP- och arbetsgivaravgifter. Därutöver utgår medschablonbelopp bidrag tiU kostnader för viss annan personal än lärare. Vidarekan i vissa fall utgå statsbidrag för särskilda kostnader för industri och hantverk och därmed till sin art jämförligt område med7 . för varje klass och läsår. Till inbyggd utbildning inom industri oclihantverk eller handel utgår statsbidrag med högst . och tUl inbyggdutbUdning för husligt arbete eller vård med högst . Maj:ts beslut (ändrat ) utgår statsbidrag till kostnader förgrundutbildning av sjuksköterskor vid och landstingskommunalsjuksköterskeskola med . för varje klass och termin och förvidareutbildning av sjuksköterskor med . för varje klass och termin. Från anslaget Bidrag tUldriften av lantbrukets yrkesutbildning utgår innevarande budgetår bidrag tilldriften av lantbruksutbUdning vid gymnasieskolor, lantbruksskolor ochlanthushållsskolor. Bestämmelserna om statsbidrag till lantbruks- ochlanthushållsskolor återfinns i kungörelsen (1963: 493) om statsbidrag tilllantbruks- och lanthushållsskolor (ändrad : 154). Bestämmelsernainnebär att statsbidrag utgår till kostnader för avlöningsförmåner för rektoroch lärare (avlöningsbidrag), avgifter enligt lagen om allmän försäkring ochförordningen om allmän arbetsgivaravgift för samma befattningshavare(avgiftsbidrag), kostnader Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet för elevernas hälsovård (hälsovärdsbidrag) samtskolans övriga driftkostnader (alhnänt driftbidrag). Från anslaget Bidrag tilldriften av skogsbrukets yrkesutbildning utgår innevarande budgetär bidrag tilldriften av skogsbruksutbildning vid dels gymnasieskola, dels ock de avskogsvårdsstyrelsema bedrivna skogs-bruksskoloma. Bestämmelserna om statsbidragtUl skogsbrukets yrkesutbUdnmg återfinns i Kungl. Maj:ts beslut den 14 april1972 angående statsbidrag tUl skogsbmkets yrkesutbildning för budgetåret1972/73. EnUgt beslutet utgår statsbidrag dels tiU lönekostnadema förskolledare, biträdande skolledare och lärare vid skolan, dels tiU allmänarbetsgivaravgift och avgifter till sjukförsäkrmg enUgt lagen (1962: 381) omallmän försäkring och dels som ett allmänt driftbidrag. Maj:t särskUda bestämmelser om statsbidrag till avgift förtill-läggspension. Ur anslaget ersätts ävenbl. a. kostnader för gymnasial utbildning för gravt hörselskadade i ,försöksverksamhet med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andrasvårt handikappade i samt för tekniska hjälpmedel m. m. åt handikappadeelever, statsbidrag till korrespondensundervisning på gymnasial nivå och tUlsärskild gymnasial utbildning i glesbygd samt vissa särskilda kostnader isamband med fackutbUdning av programmerare och systemmän samt kurser i automatiskdatabehandling för tekniker. I (SÖ:s) långtidsbedömning för budgetåren 1974/751911/IS redovisas följandeuppgifter rörande det beräknade antalet elever vid gymnasieskolan. 138 615 80 235 196 159 53 056 205 996 50 905 209 309 49 065 212 973 47 245 213 754 45 938 216 124 45 112 ' Elevantalet /71 kan på grund avändrad beräkningsmetodik ej jämföras med elevantalet fr. o. m. budgetåret1971/72. Sö:s beräkning av antaletskolledar- och lärartjänster framgår av följande sammanställning. Antal tjänster för skolledare och lärare' 18 244 18 854 Inkl. tjänster för utbUdning inom jordbruk,skogsbruk, trädgårdsnäring och lanthushåll fr. o. m. /74. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 245 SÖ:s bedömning av antaletelevplatser i gymnasieskolans direkt grundskoleanknutna deV- i årskurs /74 framgår av följande tabell. Tvååriga linjer och linjeanknutna specialkurser" Beklädnadsteknisk (Be) Bygg- ochanläggningsteknisk (Ba) Distributions- och kontors- (Dk) Ekonomisk (Ek)El-teleteknisk (Et) Fordonsteknisk (Fo) Jordbruks- (Jo) Konsumtions- (Ko)Livsmedelsteknisk (Li) Processteknisk (Pr) Skogsbruks- (Sb) Social (So) Teknisk(Te) Träteknisk (Tr) Verkstadsteknisk (Ve) Värd- (Vd) MusUc- (Mu) Ekonomisk (E) Humanistisk (H) Naturvetenskaplig(N) Samhällsvetenskaplig (S) Teknisk (T) Med direkt gmndskoleanknutna studievägar avseslinjer och specialkurser om som för inträde fordrar enbartgenomgången grundskola. = Procent av antalet 16-åringar 1973 (108 343). Med linjeanknutoa specialkurser avses sädanaspecialkurser vilkas läroplaner antingen svarar mot utbildningar igymnasieskolans linjesystem eller har utbildningsmål som kan hänföras tillsamma yrkesområde som viss linje i gymnasieskolan. SÖ:s bedömning av antaletintagningsplatser (helårsplatser) /74 pä sådana specialkurser igymnasieskolan som är kortare än eller vilka fordrar tidigare gymnasialutbildning eller viss ålder framgår av följande tabell. Ekonomisk speciaUcurs (Ek) om tre terminer 3 900 Teknisk speciaUcurs (Te) 600 Kurser inom industri och hantverk 4570 Handels- och kontorskurser 4310 Kurser i husUgt arbete 2970 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 246 Vårdkurser under avveckling 4000 Vårdkurser som skall bestå 6000 SÖ konstaterar att dentendens till minskning av antalet sökande till de tre- och fyraåriga linjernaav gymnasieskolan som kunde iakttas och , har varitmärkbar även innevarande läsår. Minskningen har särskilt drabbat dennaturvetenskapliga linjen. Totalt gick antalet behöriga förstahandssökande tilldessa linjer ned från 34 374 /72 tiU 29 946 /73. Endastpå den samhällsvetenskapliga linjen var totalantalet behörigaförstahandssökande större än totalantalet platser. Även efterfrågan påutbildning på de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna minskade.Antalet behöriga förstahandssökande gick ned från 24 979 /72 tiU 21051 /73. Endast på den sociala linjen var totalantalet behörigaförstahandssökande större än totalantalet platser. Efterfrågan på utbildningpå övriga tvååriga linjer i gymnasieskolan varierade starkt. Totalantaletsökande tUl dessa utbildningsvägar ökade emellertid med ca 11 000. EnUgt SÖ:s mening är detför tidigt att dra några definitiva slutsatser om elevutvecklingen. SÖ anserdärför att gymnasieskolan även inför nästa läsår skall dimensioneras så att ca30 % av årskullen 16-åringar får möjlighet att gå vidare till tre- ochfyraåriga linjer medan går vidare till tvååriga ekonomiska, sociala ochtekniska linjer. Övriga grupper i gymnasieskolan bereds plats på de meryrkesförberedande studievägarna i gymnasieskolan. SÖ:s ställningstagandeinnebär att antalet intagningsplatser på de tre- och fyraåriga linjerna ökasmed ca 900. Ökningen skall enligt SÖ främst falla på den naturvetenskapUgalinjen men även på den treåriga ekonomiska och på den fyraåriga tekniskalinjen. Intagningskapaciteten till de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniskalinjerna kan däremot hållas oförändrad. Beträffandedimensioneringen av övriga tvååriga linjer föreslår SÖ en mindre ökning avantalet elevplatser på de bygg- och anläggningstekniska, el-teletekniska,fordonsteknisfca, trätekniska och verkstads-tekniska linjerna.Intagningskapaciteten på vårdlinjen planerar SÖ att öka med ca 1 150elevplatser. Liksom föregående år föreslås en minskning av organisationen inomområdena distribution och kontor samt konsumtion. Minskningen föreslås totaltomfatta ca 2 300 elevplatser. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 247 SÖanmäler att minskningen innevarande år inom nämnda områden, på grund avkvardröjande ungdomsarbetslöshet, inte torde kunna bli möjlig i den omfattningsom planerats. Försöksverksamheten med tvåårig musiklinje föreslås slutiigenöka med en klass. SÖ avser att göra en uppföljning av undervisningen påmusiklinjen under det kommande läsåret. Förövriga studievägar inom den direkt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolanberäknar SÖ praktiskt taget oförändrad intagningsfrekvens. Totalt innebär denav SÖ beräknade organisationen att antalet elevplatser i gymnasieskolansdirekt grundskoleanknutna del ökar från ca 101000 /73 tUl ca 102000 /74. Liksom föregående läsår har SÖ satt detta tal irelation till antalet 16-äringar i landet. SÖ betonar emellertid att detta inteskall tolkas som att ifrågavarande procenttal anger den andel av en årskull somberäknas vinna tUlträde till de olika utbildningarna. Även äldre elever t. ex.sådana som genomgår arbetsmarknadsutbildning återfinns inom gymnasieskolan. Vadsom dock enligt SÖ bör noteras är den beräknade totala ökningen från 92,8%1972/73 till 1973/74, dvs. en ökning med drygt en procentenhet. För övriga specialkurser beräknar SÖ entotal ökning med ca 3 000 ärselevplatser. Ökningen sammanhänger främst med attSÖ nästa läsår planerar att starta ett antal s. k. högre specialkurser. Antaletelevplatser inom områdena industri och hantverk samt konsumtion har därförräknats upp. SÖ planerar vidare en ökning av antalet elevplatser på sådanaspecialkurser som ingår i försöksverksamheten med kombination av gymnasieskole-och universitetsutbildning. Slutligen beräknar SÖ en ökning av den 14 veckorlånga lastbilsförarutbildningen i gymnasieskolan. SÖ hänvisar till debedömningar och beräkningar som låg till grundför bl. a. prop. 1971: 65 (: 12, rskr 1971: 209) angående körkortoch körkortsregistrering. För /74 beräknar SÖ att behovet avutbildningsplatser inom lastbilsförarutbildningen skulle utgöra ca 3 000platser, vUket innebär ett ökat intag motsvarande ca 660 helårsplatser. Iövrigt har SÖ räknat med i stort sett oförändrad intagningskapacitet tilldenna del av gymnasieskolan. Totalt innebär SÖ:s förslag ca 31 600ärselevplatser vid dessa kurser /74. SÖ hemställer om bemyndigande att liksominnevarande år få göra viss omfördelning av elevplatser mellan linjer ellergrupper av linjer om det visar sig nödvändigt. SÖ bör därjämte efter särskildframställning få bemyndigande att utöka antalet elevplatser om arbetsmarknadssituationenså erfordrar. I särskild skrivelse den 28 september 1970har hemställt att SÖ skulle erhåUa bemyndigande attföranstalta om planering av en variant för utbildning av vårdpersonal förutvecklingsstörda vuxna Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 248 inomgymnasieskolans vårdlinje, gren för psykiatrisk vård. SÖ har den 23 mars 1971avgett yttrande i ärendet. Maj:t uppdrog åtSÖ att i samråd med dåvarande medicinalstyrelsen, statens förhandlingsnämndoch överväga förutsättningarna för att i sambandmed en omprövning av vårdyrkesutbildningen på grundval avyrkesutbild-ningsberedningens förslag inordna mentalsjukvårdsutbildningen idess helhet under SÖ samt att till Kungl. Maj:t inkomma med redovisning förövervägandena och de förslag, vartiU dessa kunde leda. SÖ har i skrivelse den18 redovisat uppdraget. Av skrivelsen framgår att utbUdningen ipsykiatrisk vård enligt Kungl. Maj:ts uppdrag successivt inordnas under SÖ. Ioch med gymnasieskolans tillkomst har möjligheter skapats för utbildning avpersonal inom psykiatrisk vård dels på vårdlinjens psykiatriska gren, dels påspecialkurser. Genom beslut uppdrogKungl. Maj:t åt SÖ att i nära samverkan med berörda myndigheter och utredningaröverväga möjlighetema, att i ökad utsträckning samordna utbildningarna päbamavårds-omrädet. SÖ har med skrivelse den 3 juU 1972 överlämnat en delredovisningav det i denna fråga hittiUs utförda arbetet. Enligt beslut av1972 års riksdag (prop. 1972: 1 bU. 10, UbU 1972: 2, rskr 1972: 68) får 250 klasser av deneftergymnasiala utbUdningen ekonomisk specialkurs anordnas i gymnasieskolanunder innevarande läsår. Utbildningen omfattar tre terminer. Terminskurs 3anordnas försöksvis och är av påbyggnadskaraktär. Intagning i terminskursernasker både . /73 anordnas terminskurserna 1 och 2 på 21orter i landet och terminskurs 3 på 20 orter. SÖ anser att utbUdningen fylleren viktig uppgift som ett alternativ till universitetsutbUd-ning. SÖ föreslår attsammanlagt 260 klasser av den ekonomiska specialkursen, inkl. sådan kurs somingår i kombinerad gymnasieskole-och universitetsutbildning, får anordnas nästaläsår. På vissa orter i landet anordnas f. n. s.k. tekniska specialkurser. Dessa kurser är två- eller treåriga och främstavsedda för elever med grundskoleutbildning eller motsvarande som efter praktikönskar återvända till studier. Innevarande läsår har SÖ medgett att 19intagnings-klasser av ifrågavarande utbildning anordnas. SÖ räknar med att intagningennästa läsår skall bli av ungefär samma omfattning som /73. Försöksverksamhet med kombination avgymnasieskole- och universitetsutbildning, s. k. kombinationsutbildning, haranordnats /70. Utbildningen erbjuder en kortare, meryrkesinriktad utbildning som skaU kunna vara ett altemativ till sedvanligauniversitetsstudier. EnUgt beslut av Kungl. 1973:1 BUaga 10 249 avelever innevarande budgetår omfatta ca 40 undervisningsgrupper om vardera 30studerande. SÖ framhåller att de arbetsmarknadsmässiga erfarenheterna avkombinationsutbildningarna är relativt begränsade, eftersom de förstakurserna avslutades . En enkätundersökning som genomförts avarbetsmarknadsstyrelsen visar emeUertid att många utbildade har fåttarbete inom de områden kombinationsutbildningen syftar till. Inför nästa läsårföreslår SÖ en ökning av intagningen i kombinationsutbildningen motsvarande ca750 helårsplatser på gymnasieskolans specialkurser. Ökningen faller bl. a. påspecialkurser inom distributions- och kontorsområdet. Liksom föregående århemställer SÖ om bemyndigande att inom gymnasieskolans totala ram i samråd meduniversitetskanslersämbetet bestämma antalet utbildningsplatser förkombinationsutbildningen i gymnasieskolan. I särskild skrivelse den 31 oktober 1972har rektorn vid Fridhems-plans gymnasium i i egenskap avordförande för den s. k. Samrådsgruppen för kombinationsutbildningar iStockholm framfört vissa synpunkter rörande kombinationsutbildningen. /69 pågår i Lundförsöksverksamhet med pedagogiskgymnasieskolklinik. I den vid kliniken bedrivna undervisningen deltardels elever från , dels elever med anpassningssvårigheterfrån Lunds gymnasieregion. Enligt SÖ har erfarenheterna av verksamheten varitgoda. Under nästa läsår beräknas sammanlagt ca 40 elever ges undervisning vidkliniken. SÖ uppskattar kostnaderna för verksamheten tUl . Fr. o. m. /70 bedrivs enbegränsad försöksverksamhet med särskild gymnasial utbildning i glesbygder(prop. 1969: 1 bil. 10 s. 229, SU 1969: 35,rskr 1969: 103). Utbildningen bedrivs i form av lärarhandledda självstudierunder jämte ett avslutande år vid gymnasieskolan. Under innevarandeläsår finns denna särskilda gymnasiala undervisning i , ochStrömstad. Korrespondensundervisning på gymnasial nivå finns f. n. i ,, och . Kommunerna har möjlighet att övergå tillsärskild gymnasial undervisning i glesbygd. I enlighet med Kungl. Maj:ts uppdragden till SÖ angående den fortsatta planeringen av gymnasieskolansorganisation har SÖ med skrivelse till Kungl. Maj:t överlämnaten utredning om den fortsatta planeringen av gymnasieskolan. Utredningen beröri vissa delar utbUdningen i glesbygd. SÖ föreslår att försöksverksamheten medsärskild gymnasial utbildning i glesbygd får fortsätta ännu någon tid.Verksamheten bör utökas att omfatta ytterligare några kommuner samt ytterligarenågra studievägar. SÖ beräknar medelsbehovet för ifrågavarande /74 tUl ca , vilket innebär en kostnadsökning Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 250 Därvid har, i enUghet med glesbygdsutredningens förslag, medelberäknats för att göra det möjligt för huvudlärare vid s. k.modergymnasieskolor att göra regelbundna besök vid skola med gymnasialutbildning i glesbygd. Enligt SÖ kommer kommunerna ochungdomsorganisationema att få stort behov avheltidsanställda fritidsledare. Detta har bl. a. dokumenterats av SÖ:sutredning om ungdomsledarutbildning (SULU), som också redogjort för denförsöksverksamhet med ungdoms- och fritidsledarutbildning som ägt rum sedan år1969. SÖ finner det angeläget att en vidgad försöksverksamhet kommer tiU ståndoch beräknar under förevarande anslag det ökade medelsbehovet till 2 040 000kr. Kostnadema hänför sig till höjda statsbidrag för ledarinstituten vidgynmasieskolan, resekostnader för lärare och handledare, deltagarnas kostnadför resor under praktiktjänstgöringen samt tiU ett behov av ökad lärartUldelning. I särskUd skrivelse den 23 augusti 1972har och gett sitt stöd till SÖ:s framställning samt därutöver hemstäUt atten översyn av innehållet i kombinationsutbUdningen görs med syfte att samordnadenna utbildning med övrig utbildning av fritidsledare. Reguljär gymnasial utbildning för gravthörselskadade anordnas i kommuns gymnasieskola.Utbildningen är öppen för elever från hela riket. I första hand skall eleversom genomgått specialskolans högstadium beredas plats på utbildningen. Endastom särskilda skäl föreligger får gravt hörselskadad i annat fall beredasinträde till utbildningen. Innevarande läsår beräknas ca 130 gravt hörselskadadeelever följa utbildningen vid gymnasieskolan. Enligt av skolstyrelsen i Örebroinhämtade förhandsönskemål har totalt 312 elever anmält att de eventueUt skullevilja delta i utbUdningen nästa läsår. SÖ föreslår emellertid attorganisationen nästa läsår dimensioneras för ca 200 elever. För de övrigaelever som anmält sitt intresse för utbildningen kommer SÖ att initieraarbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning på andra orter än Örebro.Beträffande fördelningen av eleverna på gymnasieskolans olika studievägarföreslår SÖ att av eleverna bereds plats på de tre- och fyraårigalinjema, på de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska Unjerna samtövriga elever på de mer yrkesinriktade studievägarna i gymnasieskolan. SÖföreslår att de gravt hörselskadade elevema, efter prövning i varje särskiltfall, ges möjlighet tUl förlängd utbUdning motsvarande ytterligare ett läsår.Med hänsyn till det ökade elevantalet föreslår SÖ att ytterligare enspeciallärare för den enskilda talträningen med eleverna knyts fast tillverksamheten. För arvode m. m. till annan personal än studierektor Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 251 ochlärare föreslår SÖ att ytterUgare . Ökningen innefattarmedel för skrivhjälp, för tillfäUigt anställda teckenspråktolkar, för entjänst som kurator samt för ersättning för det merarbete verksamheten medförför annan personal inom kommunen. SÖ framhåller vidare att den ordinarietimtilldelningen för stödundervisning i gymnasieskolan inte räcker förifrågavarande elever. SÖ föreslår därför en extra timtilldelning förstödundervisning av dessa elever motsvarande , vilket medför enkostnad av . för nästa läsår. Vidare föreslår SÖ att . anvisasför sjukvårds- och flyttningskostnader. Det hörselpedagogiska centmm som SÖunder anslaget Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader föreslagit skulle bUinrättat i , skulle även betjäna den gymnasiala utbUdningen för gravt hörselskadade.För den händelse förslaget emellertid inte skulle bifallas, föreslår SÖ attmedel i stället beräknas under detta anslag för en tjänst som hörselingenjör,tre tjänster som hörseltekniker och för en halv psykologtjänst. I särskildskrivelse har SÖ slutUgen hemställt att Kungl. Maj:t delsutfärdar bestämmelser rörande vissa lärartjänster för ifrågavarande utbUdning,dels vidtar åtgärder för lösning av vissa frågor av avtalsmässig karaktär somaktualiserats. I avvaktan på Kungl. Maj:ts ställningstaganden tUl dennaframstäUning har SÖ inte räknat med några merkostnader för ifrågavarandetjänster. Försöksverksamhetenmed gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade elever anordnas sedan den1 vid i kommun. Maj:ts beslut den14 har en särskUd styrelse styrelsen för vårdartjänst inrättatsmed uppgift bl. a. att i samråd med SÖ planera den framtida, mer permanentautformningen av nämnda verksamhet. Innevarande läsår beräknas totalt ca 90gravt rörelsehindrade och andra svårt handikappade följa utbildningen vidIngemundskolan. SÖ räknar med oförändrad intagning nästa läsår. För omkostnaderför verksamheten föreslår SÖ att ytterligare .