prop · FW03135 · 1973-12-31 00:00:00 — Inom försvaret ärbehovet av investeringar enligt gällande planer mycket stort. Utredningen anserdel därför inle möjligt att inom den normala investeringsramen inrymmakostnader för sådana investeringar som föranleds enbart av all mark eller etablissementavstås till andra samhällsändamål. För sådana ändamål måste medel anvisasutanför den ordinarie medelstilldelningen för försvaret. Utredningen erinrar om att fredsorganisationens viktigasteuppgift är alt producera lillräckligt antal krigsförband med erforderligkvalitet för att lösa uppgifterna vid krig eller krigsfara. Dessa förband skalldärefter genom mobilisering ställas till operativa chefers förfogande. Olikaoperativa krav och principer måste därför beaktas vid lokaliseringen avutbildningsorganisationen. UtbUdningsbelingelserna måste vara goda. Utspriddmobilisering bör kunna genomföras snabbt och säkert. Vidare bör behovet av mobUiserings-och insalsberedskap kunna tillgodoses och anpassas med hänsyn till förändringari del mililärpolitiska läget. Därvid bör även behoven i storstadsregionernabeaktas. För arméns del anser utredningen att följande principiellainriktning bör vara vägledande. De fördelar i fråga om mUjöulbildningoch snabb och säker decentraliserad mobilisering som nuvarandefredsorganisation erbjuder bör las lill vara och om möjligt utvecklas.Utbildning i rätt terräng- och klimalmiljö måste tillmätas stor betydelse.Särskilda krav på miljöutbUdning måsle ställas främst på förband som är avseddaför övre . Utbildningskapaciteten i Övre och Nedre mUitärområdenbör därför behållas i minst nuvarande omfattning. Vidare bör repelitionsutbildningensom regel avse uppgifter enligt krigsplanläggningen. Del bör också finnasmöjligheter alt öva huvuddelen av en brigad vid samma tillfälle och att samövabrigader med andra förband. Med hänsyn till kraven på snabb styrketillväxt inomsärskUl utsatta områden bör vissa fredsförband vara lokaUserade i eller nära deområden där krigsförbanden är avsedda att användas. Därutöver bör, framhåller utredningen, vissa fredsförbandoch ulbUdningsanstaller lokaliseras så all de tillgodoser behovet avinsatsberedda förband med bestämd geografisk fördelning. Sistnämnda krav skallkunna ändras i takt med förändringar i del mUitärpolitiska läget. Sambandet krigsorganisation - fredsorganisation Utredningen begränsar sina synpunkter beträffandesambandet mellan krigsorganisationen och'fredsorganisalionen till förhållandenavid armén. Den framhåller inledningsvis i sitt betänkande att riksdagensförsvarsbeslut och har påverkat utredningens arbete.Förändringar i krigsorganisationen, som blir en följd av besluten, kommer attmedföra all utbUdningens inriktning måste ändras vid ett antal fredsförband.Utgångsvärdena i nämnda hänseenden är i flera fall osäkra. Utredningen räknardock med att en minskning av antalet pansarbrigader är ofränkoin-1ig. Vissafredsförband vid pansartrupperna kan därmed komma att läggas ned varvid deras kasernetablissemenlkan avses för andra uppgifter än de nuvarande. Beträffande luftvärnsförbanden utgår utredningen från attolika alternativ till krigsorganisation kan komma att gälla inom såväl fördelnings-sombrigadförbanden. Utredningen anser att frågan i första hand gäller i vilkenutsträckning robotförbanden skall ersätta eller komplettera eld-rörsluftvärn.Bl. a. är behovet av skjutfäll och investeringar beroende av ställningstagandeti detta hänseende. Möjligheterna att rekrytera personal och behålla anställdaär enUgt utredningens mening en av de viktigaste faktorerna att la hänsyn lillvid nedläggning eller omlokalisering av förband. Sådana åtgärder bör därförvidtas endast när de är nödvändiga med hänsyn till samhällsplanering ochsamhällsekonomi eller när betydande rationaliseringsvinster inom utbildningsorganisationendärigenom blir möjliga. Principbeslut om omlokaliseringar och nedläggningarbör fattas för att underlätta omplacering av personalen. Utredningen erinrar om all Kungl. Maj:l har uppdragit åtöverbefälhavaren att i samråd med försvarels rationaUseringsinslilut lämna förslagtill och vidla åtgärder för att minska antalet anställda inom krigsmaklen underperioden /73-1976/77 med 2 500 och att genom erforderligt utredningsarbete m.m. förbereda ytterligare personalreduceringar . Ibeslutet understryks bl. a. nödvändigheten av att väsentligt reducerapersonalkostnaderna, främst genom att minska antalet sysselsatta i lednings-och förvaltningsorganisationen och påskynda en övergäng till mer ekonomiskaproduktionsenheter. Vidare bör personal i ökad utsträckning fördelas om lillutbildningsverksamheten. Åtgärder enligt beslutet skall samordnas medutredningens verksamhet. Utredningen påminner vidare om att överbefälhavaren iprogram planen för det militära försvaret för åren 1973 1978 ställer ytterligarekrav på personalminskningar. Utredningenuppger sig med hänsyn till dessa förhållanden ha strävat efler all finnalösningar som medför största möjliga personalminskningar och möjligheter attfördela om personal lill utbUdningssektorn utan att effektivitetskraveneftersatts. Behov av att utnyttja redan gjorda investeringar i markoch byggnader Utredningen framhåUer att de investeringar som görs i markoch byggnader är mycket långsiktiga och att försvarets nuvarande mark- ochbyggnadsinnehav representerar betydande värden. Den anser mot denna bakgrundalt omlokaliseringar av förband bör göras endast när man därigenom kan nå storarationaliseringsvinster eller en rationell utbyggnad av samhället. Man börvidare enligt utredningens mening vid utformningen av försvarels framlida fredsorganisalioni första hand ta i anspråk de elabUssemenl och övningsområden som har utveckUngsmöjlig-heler. Utredningen tar i nyårspromemorian upp vissa synpunkter påbegränsningar i fråga om att utnyttja mark och möjligheterna att ökatillgången pä mark. Den framhåller i delta sammanhang alt tätorternas expansionoch kommunikationernas utveckling kan leda lill alt nuvarande lokalisering avmilitära förband, utbildningsanstalter saml flyg-, övnings- och skjutfäll ivissa fall framstår som mindre lämplig. I promemorian närnns , Malmöoch som orter, vilka i första hand bedöms bli berörda av förändringarav arméns fredsorganisation. Utredningentar i promemorian och betänkandet också upp lokaliserings- och regionalpoUtikensbetydelse som utgångspunkt för utredningsarbetet. Den erinrar därvid om altmålen för regionalpolitiken angavs av statsmakterna första gången samtatt målen därefter successivt har konkretiserats. Den regionalpolitiskaplaneringen (länsplaneringen 1967 och länsprogram 1970), den fysiskariksplaneringen och regionala 1 saml Nr 135 trafikplaneringen är exempel på initiativ med centralbetydelse för samhällsplaneringen. Utredningen framhåUer vidare att statensplanverk och har tiUkommit som länsstyrelsernahar organiserats om och departementens planeringsresurser har förbättrats. Avavgörande betydelse för en förbättrad samhällsplanering är vidare enligtutredningens mening den kommunindelningsreform som i allt väsentligt kommer attvara genomförd /74. Utredningenerinrar också om att Kungl. Maj:t har anbefallt samtiiga statsmyndigheter altvid beslul, som rör lokalisering av offentUga investeringar eller på annat sällhar betydelse för den regionala utvecklingen, beakta det prognosmaterial somhar utarbetats i länsplanering 1967. I länsprogram 1970 har nya moment tiUkommit,bl. a. ett åtgärdsprogram och en prioritering meUan kommunerna när det gällerbehovet av insatser. Detta underlag har, framhåller utredningen, självfalletanvänts under del utredningsarbete som har lett fram lUl det nu föreliggande delbelänkandet. Utredningentar även upp de förslag som lämnades lill i prop. 1972:111 om ett regionalpolitiskthandlingsprogram. Beslut i denna fråga har numera fattats av (InU1972:28, rskr 1972: 347, CU 1972:35, rskr 1972:348). Utredningen konstateraratt försvarets fredsanläggningar är lokaliserade till orter som tillhör alla defyra ortslyper storstadsområden, primära centra, regionala centra ochkommuncentra som beslutet anger. 1 det regionalpolitiska handlingsprogramsom beslut innebär tas även försvarets fredsanläggningar upp somfaktorer som påverkar den regionala utvecklingen. De förslag rörande sådanaanläggningar som länsstyrelserna har fört fram i länsprogrammen har av chefenför överlämnats lill utredningen för beaktande. Utredningen redogör även för hur den gör sina avvägningarmellan militära och andra samhälleliga synpunkter. Utredningen understrykerdärvid all den i sitt arbete eftersträvar en allsidig belysning av problemen.Utredningen ser också som sin uppgift att opartiskt söka bedöma tyngden i deanspråk som från olika håll kan riktas mol mark i försvarels ägo. Däremot anserutredningen att det ligger utanför dess befogenhet alt göra en övergripandeavvägning mellan olika samhällsfunktioner. Som enutgångspunkt för sina överväganden anger utredningen också behovet all slrukturralionaliseraförsvarets fredsorganisation. När en sädan rationalisering skall göras skulledet enligt utredningen vara orimUgt att bland de faktorer som därvid börövervägas utesluta de önskemål den civUa delen av samhället har i fråga ommark. Syftet bör i stället vara att undersöka möjUgheterna att nä en lämpligavvägning av de olika markbehoven genom sådana förändringar ifredsorganisationen som från andra synpunkter kan vara önskvärda ellerförsvarbara. Utredningensäger sig vid sina avvägningar mellan mUitära och övriga samhälleliga intressenha observerat hur den senaste konjunkturdämpningen i hög grad har påverkatkommuners och regionala myndigheters uppfattning om förbands och utbUdningsanslallersbetydelse för lokalise- ringspolitiken och kommunernas ekonomi. Kommuner somtidigare har uttalat mycket starka önskemål om att för sin expansion fåtillgång till försvarets mark har visat mindre intresseför detta. Utredningen anser emellertid att konjunkturförhåUandena inte iavgörande grad bör få påverka en långsiktig planering för en rationellfredsorganisation. Utredningen har studerat förhållandena sådana som de kantänkas bU på lång sikt under en normal konjunktursituation. Den har ocksåbeträffande flera orter sökt klarlägga i vilken utsträckning motstridiga mihläraoch civUa intressen kan förväntas bestå eUer förstärkas i fråga om altutnyttja tillgänglig mark. Omlokaliseringar eller nedläggningar av fredsförbandfår, framhåUer utredningen, givelvis konsekvenser för bl. a. sysselsättningoch ekonomin i berörda kommuner, vilket bUr särskUt framträdande under enlågkonjunktur. Dessa förhållanden har utredningen fått belysta av kommuner ochlänsstyrelser som utredningen haft kontakt med. Enligt utredningens mening börman i görligaste mån undvika att avveckla förband i kommuner som i avsevärdgrad är beroende av de fördelar som förbandet geri form av skatteintäkter,sysselsättning och ökad allsidighet i näringsstrukturen. Vid en rationaliseringav fredsorganisationen kan man inte heller underlåta all ta hänsyn till att denökande konkurrensen om marken framträder tydligast eller är att vänta främst ilandels .expansiva regioner. Utredningen anser att det främst är i sådanaområden som förband och utbildningsanstalter bör avvecklas. Dekommunalekonomiska nackdelarna av en förbandsnedläggning blir enligtutredningen också små för en större kommun. En UtveckUng av fredsorganisationen, främst i fråga omarmén, mot färre antal förband kommer enligt utredningen nödvändigtvis att innebäraall avståndet från det förband där den värnpliktige tjänstgör till hans hemorti flera fall bUr längre. Utbyggnaden av inrikesflyget och vägarna samt andraförbättringar av kommunikationerna har gjort att restiden mellan oUka delar avlandet successivt har minskat. Detta kan enligt utredningen delvis motverkaolägenheterna med de ökade avstånden. EnUgt utredningens mening motverkas dessaockså bl. a. av längre sammanhängande ledigheter med fria hemresor för de värnpUktiga. Utredningen tillmäter de värnpliklssociala problemen storvikt och anser att åtgärder bör vidtas för att minska de sociala ölägenheternaför de värnpliktiga vid deras tjänstgöring. Sådana åtgärder kan innebära attförband lokaUseras på lämpUga platser i förhållande tUl de värnphktigasbostadsort, att de värnpliktiga placeras vid lämpUgt belägna förband och attolika slag av förmåner införs. Utredningen anser det också viktigt alt denmilitära miljön anpassas till utvecklingen så att den inte är mera skild frånden civila miljön än som betingas av verksamhetens art. Utredningen sammanfattar sin uppfattning av degrundläggande faktorerna för utredningsarbetet på följande sätt. De stora kostnaderna Uksom konsekvenserna för personalentalar enligt utredningens mening för att en eventuell övergång till en ny ochrationellare utbUdningsorganisation måste ske under en lång period.Förändringar bör i första hand genoraföras när oralokaUsering eller nedläggningav förband blir ofrånkomlig på grund av det civila samhällets UtveckUng, t.ex. genom tätorters expansion och utbyggnad av kommunikationsleder.Förändringar kan vidare behöva genomföras som följd av omstruktureringar inomkrigsorganisationen, eftersom dessa direkt påverkar utbUdningens inriktning ochdärmed fredsorganisalionens utformning. Förändringarna bör genomföras så att erforderUgutbildningseffekt uppnås som driftkostnaderna hålls nere. Förändringamamåste passas in i ett långsiktigt mönster och utgöra etapper inom ramen för ensamlad plan för att utveckla en mera rationell fredsorganisation än dennuvarande. Principer för ekonomiska kalkyler Utredningen har sökt att på ett rättvisande men ändå överslagsmässigtsätt jämföra olika lösningar i fråga om investeringskostnader och åriigadriftkostnader. Den har vidare eftersträvat att ge en uppfattning omkostnaderna och besparingarna . Efter att ha prövat fleramodeller för de angivna beräkningarna har utredningen valt en metod som byggerpå en prognosperiod och en kalkylränta av . Investeringar oeh större iständsältningar Planerade investeringar oeh större iständsältningar förnuvarande förband har i kalkylerna förutsatts bli utförda. De har därvidbetraktats som direkta nyinvesteringar. Utredningen understryker allkostnaderna för de större investerings- och islåndsällningsobjekten i praktikenkommer att fördelas över flera budgetår men att detta inte har någon störrebetydelse för resultaten av de överslagsmässiga beräkningama. Byggnadskostnaderna, dvs. nyinvesteringar och större islåndsättningarinkl. löpande underhåll, beräknas öka . För att understryka kravet på rationaliseringseffekt ochför alt uppväga osäkerheten i fråga om investeringsobjektens Uvslängd och brukningslidhar utredningen vid jämförelse mellan olika alternativ utgått från attinvesteringar och islåndsättningar skall skrivas av på 20 är i stäUet för på 40år som sker i fråga om investeringar enUgt reglerna för försvaretsfastighetsfond. I driftkostnaderna har utredningen räknat in hyror ochkostnader för bränsle, el, vatten, avlopp m. m. saml personalkostnader förcivil personal. Hyrorna för befinlUgt faslighels- och byggnadsbestånd harberäknats med utgångspunkt i fortifikationsförvaltningens beräkningar /74. Kostnaderna för bränsle, el m. m. beräknas bU fördubbladeunder . Vid utredningens beräkningar har vidare antagits attdessa kostnader vid förband som utökas stiger med . per årför varje utökning med 100 värnpliktiga. Utredningen har vid sina personalberäkningar utgått frånöverbefälhavarens rapport om personaUäget oeh räknat med attplanerad omorganisation av staber och förband i lägre regional och lokalinstans skall vara genomförd när utredningens förslag förverkUgas. Maj:thar i prop. 1973:75 lagt fram förslag om organisationsförändringar beträffandevissa av arméns och marinens myndigheter på lägre regional och lokal nivå. För att hålla mobiliseringsförråden vid makt i områden därförband avvecklas har utredningen räknat med del antal anstäUda som mobUise-ringsstyrka,krigsförbandens organisation och materiel kräver. Vid de förband vars värnpliktskontingent måste utökas pågrund av att andra (annat) förband läggs ned har utredningen räknat med attvarje ökning av grundutbUdningskontingenten med 250 man medför att omkring 10civila behöver anstäUas. Personalkostnaderna beräknas bU tredubblade under 20-årsperioden.Utredningen räknar med hänsyn därtill överslagsmässigt med en lönekostnad av70 . per clvU anstäUd och år . Utredningen har schablonmässigt räknat medflyttningskostnader för den personal, som enUgt utredningsförslaget bör stannakvar i organisationen, lill ca . Den räknar vidare medatt nödvändiga avgångar i praktiken kommer att genomföras under . Dekostnader som därvid uppstår beräknas uppgå till . För alt kunna jämföra kostnaderna för olika alternativ harutredningen i sina kalkyler räknat fram investerings- och andraengångskostnader samt driftkostnader till sitt nuvärde. Denna metod,nuvärdemetoden, bygger på att samtliga kostnader och intäkter som hänger sammanmed ett handlingsalternativ hänförs lill år O i kalkylen. Därigenom skapas enenhetlig bUd vid bedömning av de ekonomiska konsekvenserna för skildaalternativ. Värdet av mark och byggnader som har alternativ användningeller kan försäljas har inte tagits upp i kalkylerna, eftersom värdet inte kanberäknas med säkerhet. Detta är nämligen beroende av möjliga alternativa användningar, eventueUa försäljningsvillkor, skyldighetatt återställa viss mark till kommunen m.m. Värdet av friställd mark har inte heller tagits upp ikalkylen för de oUka objekten. Utredningen har emellertid angett ett uppskattattotalbelopp för den mark som genom omlokaliseringama kan frigöras och användaspå annat sätt. Utredningen framhåUer sammanfattningsvis att den är välmedveten om att modellen ger endast överslagsmässiga värden. Kalkylmetodenanses dock ge tillräckligt säkra värden för att de skaU kunna utgöra en del avdet underlag som behövs för att fatta beslut. Det väsentUga har enligtutredningen varit att beräkna den ungefärliga storleken av besparingarna.Genomgående har utredningen strävat efter att redovisa minimivärden för debesparingar som bedöms uppstå om utredningens förslag genomförs. Visst underlag för utredningsarbetet har lämnats av chefenför armén och fortifikationsförvaltningen. Utredningen har också fortlöpandehållit sig orienterad om chefens för armén utredning om arméns utbUdningsorganisationpå sikt. Under utredningsarbetet har även mycket omfattande kontakter tagitsmed de mUitära myndigheterna i övrigt samt med kommuner, länsstyrelser ochandra regionala organ. Utredningen har utgått från att pansartruppernaskrigsorganisation kommer att minska. Den har också beaktat frågan om vUkenutbildningsorganisation sora skaU behållas vid pansartrupperna. Denanser vidare att hänsyn måste las främst tiU operativa, beredskaps- och utbildningsmässigafaktorer samt till kostnaderna. Av betydelse är ocksä enligt utredningensmening regionalpolitiska och arbetsmarknadspoUtiska synpunkter. Utredningen bedömer alt en rationellutbildningsorganisation inom pansartrupperna kräver att minst trepansarregementen utgår eller ges annan utbildningsinriktning. PansarutbUdningenvid livgarde (P 1) och (P 10) bör efter handupphöra och av krigsorganisatoriska skäl ersättas med infanteriutbUdning. Utredningen kommer i sina överväganden in på frågor somberör (P 4) i tUl vilket förband pansartruppsko-lan(PS) är knuten. Utredningen finner det därvid i och för sig möjligt och frånflera synpunkter även lämpligt att samla all grund- och befälsutbUdning inompansartrupperna till pansarregementena i . Därigenom kommer enligtutredningen bl. a. ulbildningsbefäl, fordons-park, verksläder, övnings- och skjutfäUsamt förläggningar all utnyttjas rationellt. Detla innebär emellertid alt P 4måste läggas ned och att ett för pansarutbUdningen särskUt lämpligtpansarövningsfält i och Kråks skjulfält inle längre kan utnyttjas. Moten nedläggning av P 4 kan enligt utredningen anföras även andra skäl. a.måste befäl vid P 4 flytta till eller omskolas till annat truppslag.Vidare kommer krigsförband ur pansartrupperna att rekryteras, utbildas och mobiliseras iVästergötland minst till början av 1980-talel av bl. a. operativa oeh ulbildningstekniskaskäl. Vid repelitionsutbUdning i måste då anställd krigs-placeratbefäl tillföras från . Övnings- och skjutfälten i skulle även bUhårt belagda, sannolikt mer än , bl. a. på grund av att även pansartruppernasskolor i sådant fall måste förläggas dit. Att lägga ned P4 och ersätta det medt. ex. ett infanteriregemente skulle slutligen även innebära all mililärområdesverksladeni skulle behöva inskränka sin verksamhet väsentligt. Utredningen erinrar i sammanhanget om alt försvaretsmaterielverk har en försöksstation (FÖS) i och provningscentral iKarlsborg (PC). PS - främst dess försöksavdelning - FÖS och PC genomför vissagemensamma tekniska försök. En förutsättning för denna samordningar att de treenheterna Ugger nära varandra. Utredningen anser all pansarutbildning bör bedrivas iSkövde även i framliden av främst operativa skäl men också med hänsyn- lillberedskapen och utbildningens krav. Även regionalpolitiska skäl talar för ensådan lösning. Eftersompansarutbildningen vid P 1 bör upphöra anser utredningen vidare att PKASsnarast bör flytta från . Det bedöms naturligt att flytta skolanantingen till eller tiU . Helst bör PKAS och PS vara lokaliserade ianslutning tiU samma förband. Därigenom skulle bl. a. lärare ochutbildningslokaler kunna utnyttjas rationellare än om skolorna är skilda åt.Utbildningen skulle också bättre än nu kunna samordnas mellan de skildautbildningsnivåerna. Utredningen bedömer alt tiUgången på övnings- och skjutfälli inle motsvarar de behov som skulle uppslå, om fälten måste utnyttjas avbåde pansarutbildningsförbanden och pansarlruppskolorna. Om pansarlruppskolornalokaliseras lill skuUe befälet som utbildas där behöva genomföra bl. a.fältövningar och vissa Iruppförings-övningar i . För att utbildningen skaUbU allsidig mäste emellertid sådana övningar bedrivas även i terräng och iområden som ligger långt från en eventuell skola i . Att lokalisera skolornalill samma plats kan också enligt utredningen medföra för stor belastning päövningstruppen. Genom att inle flytta PS från sparasinvesteringskostnader och andra engångskostnader. Dessutom kan nuvarandesamverkan med FÖS och PC fortsätta. Utredningen bedömer att merkostnader skulleuppstå om denna samverkan bröts. Utredningen anser det fördelaktigare att lokalisera pansarlruppskolornauppdelade på (PS) och (PKAS) än alt samordna dem endera i Skövdeeller . Handlingsfriheten i det längre perspektivet las därmed också lillvara menar utredningen. I nyårspromemorian bedömer utredningen utvecklingen iUppsala i fråga om markanvändning samt framför sina synpunkter och förslagrörande de förband och miUtära skolor som är lokaUserade lill Uppsala.Utredningen finner därvid att en utbyggnad av akademiska sjukhuset på AKS;s område är ofrånkomlig. Denna berör ocksä indirekt FGS.Norra delen av området bör successivt överlåtas tiU kommunen under senare delenav . Återstående del av AKS.s område med bl. a. försvarsområdetsstabsbyggnad kan komma att behöva överlåtas 1985.Utredningen finner vidare att en rationell samhällsutveckling innebär att såstora delar av S 1 :s mark behöver disponeras för andra ändamål att S 1 medanslutna skolor måste omlokaliseras. 1 betänkandet anger utredningen bl. a. att det f. n. inleär möjligt att förutse hur befälsutbUdningen kommer att vara utformad iframliden och om en skola med AKS.s nuvarande elevantal och målsättning kommeratt finnas kvar . Den lösning i fråga om förläggningsort och lokaler somnu väljs för AKS:s lokaUsering måsle därför kunna passas in i ett nytt utbildningssystemför armén. En lösning som är helt avpassad för nuvarande förhållanden gerenligt utredningen ringa flexibilitet . Utredningen har genomfört en omfattande studie rörande AKS:sframtida lokalisering.