prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Frågan kvarstår likväl oradenna förbättring var av tillfällig natur, eller ora ökade underskott återkommer att uppslå i samband med den högkonjunktur som allraänt väntas för åren1973 och 1974 i den finska ekonorain. Exportens vamsararaansättning raedtonvikten på råvaror måste betraktas som förhåUandevis ogynnsam i ett skededå den internationella konjunkturen lämnat uppgångsfasen. Härtill kommer entämligen begränsad utbudsdaslicitet för den skogsbaserade delen av exporten.Med dessa fömtsättningar kan inte uteslutas att den finska högkonjunkturen iett tidigt skede raedför tydliga överheltningstendenser inora vissa sektorer iekonorain och delar av landet saratidigt som den inhemska handlingsfrihetenraed avseende på strukturfrågorna i ekonorain kraftigt beskärs av hänsyn tillden externa balansen. Utvecklingeni den norska ekonomin har under den senaste internationellakonjunkturavraattningen präglats av en järaförelsevis hög och järanproduktionstillväxt. Den mindre dämpning i bruttonationalproduktensökningslakt lUl som noterades 1972 var helt att hänföra till den svagainhemska efterfrågeutvecklingen. Exportefterfrägan har däremot varit starkareän väntat och har successivt tUltagit under loppet av året. Trots den totaltsett förhållandevis svaga efterfrågetUlväxlen i ekonomin 1972 fortsatte dekraftiga pris- och kostnadsstegringarna. Därför införde den norska regeringen iseptember 1972 allmänt prisstopp, vilket var i kraft till utgången av året. Denekonoraiska politiken har 1972 genereUt sett varit expansiv och har bl. a.tagit sikte på investeringsstiraulérande åtgärder. frisläpptessålunda industrins investeringsfonder saratidigt sora även tillgången påinvesleringskrediler varit god . Vidare har den lätta kreditpolitikenfortsatt alt understödja en orafattande lagerproduktion. Ävenden offentiiga sektorns inflytande på ekonorain såsora det koraraer tilluttryck genom köp av varor och tjänster har verkat i expansiv riktning 1972.Övrig inhemsk efterfrågan har däremot utvecklats betydligt svagare, och försåväl den privata konsumtionen som för de fasta investeringarna noterades enraarkant nedgång av tillväxttakten 1972. Industrinsinvesteringar, exerapelvis, beräknas ha minskat något jämfört med , vilkettill en del synes ha berott på en tvekande attityd från företagens sida införÉG-avgörandet . De positiva verkningarnapå den norska varuexporten av den internationella konjunkturuppgången kom somvid flera tidigare tillfällen snabbt. Exporten ökade sålunda i volym1972. Importen av varor ändrade sig inte , vUket också ärnaturligt med tanke på den inhemska efterfrågans svaga tUlväxt. Denna utvecklingav export och import resulterade i en förbättring av handdsbalanssaldot (exkl.fartyg) med . tUl ett underskott ora ca 6 railjarder1972. Även bytesbalanssaldot förbättrades avsevärt 1972. Konjunkturläget i dennorska ekonorain präglades liksora under huvuddelen av 1972 av en stigande exportefterfrägan och en saratidigt fortsatt svag utvecklingav den inheraska efterfrågan. Industriproduktionen föreföll att ha kommit in iett mer expansivt skede och dess tUlväxt uppgick sista kvartalet 1972 tiU ca10 % uttryckt i årstakt. Den viktigaste drivkraften bakora denna uppgångutgjorde utlandsefterfrågan, raedan aktiviteten inora i synnerhet konsurationsvaruindustrinvar därapad. Inte heller investeringsvamindustrin visade av orderingången attdöraa några klara tecken till återhämtning. Enligt den officiellanorska prognosen för den ekonoraiska utvecklingen förutses en ökning avtotalproduktionen raed . från efterfrågesidan innebär prcgnosenatt en väsentlig ålerhäratning väntas för i synnerhet den pri\'atakonsurationen, men även för de privata investeringarna. Den offentligakonsurationen beräknas fortsätta att öka relativt snabbt. På den externa sidanförutses liksora 1972 en expansiv exportutveckling saratidigt sora iraporten ilinje med prognosen för de olika efterfråge:korapononenterna väntas stigasnabbt. Trots att bytesförhållandet förutses utvecklas betydligt raindre ogynnsamtän 1972 väntas en sådan utrikeshandelsutveckling för bytesbalans-saldots delinnebära en markant försäraring järafört raed 1972. En bedömning av dentolalekonomiska balansen i den norska ekonomin 1973 är förknippad raed fleiaosäkerhetsraoraent. Inte minst gäller detta kapacitetsreservernas storlek iutgångsläget. En annan viktig faktor är effekten på kapacitelsi:Ulväxten avpensionsålderssänkningen från 70 till /1973. En vissosäkerhet knyter sig dessutora till prognoserna för den privata konsurationenoch industriinvesteringarna. Med utgångspunkt från den senasteinvesteringsenkäten förefaller sålunda den officiella prognosen för industrinsinvesteringar hgga något i överkant. Även ora slagnation präglatdetaljhanddsora-sättningen , torde inle minst med tanke på destora transfereringsökningarna till hushållen 1973 den privata konsurationenkoraraa att utvecklas avsevärt raer expansivt än 1972. 1 Revideradnationalbudget för 55 prognosenar dock täraligen osäker fraraför allt genora de pris- och inkorastantagandensora ligger till gmnd för den. Under alla omständigheter framstårkapacitelsutryraraet i ekonorain sora förhållandevis begränsat 1973, varför även vid en raåttlig ökning av efterfrågetillväxten risker för överhettningi ekonorain 1973 inte torde kunna uteslutas. 3 Utrikeshandeln 3.1 Exporten Efter en kraftig tillväxt 1969 och 1970 stagnerade exporten1971, en tendens sora i huvudsak bestod också under första hälften av 1972.Hösten 1972 skedde eraellertid en markant omsvängning och raellan tredje ochfjärde kvartalen noterades en volyramässig uppgång motsvarande en årligtillväxt på i säsongrensade tal. Härigenom kom exportvolymen alt ökaungefär 19711972. Utvecklingen 1973bekräftar bilden av alt exporten f. n. befinner sig i ett skede av snabbexpansion. Uppgången, sora berörde alla viktiga grupper i det svenskaexport-varusortiraentet, var i huvudsak en återspegling av det begynnandeuppsvinget i den västeuropeiska konjunkturen och den fortsatta expansionen iFörenta staterna. SärskUt betydande ökningstal noterades 19711972 förprodukter av råvamkaraklär sora raalra, järn och stål samt skogsprodukter,vilket sararaanhänger med att expansionen för dessa ligger tidigare ikonjunklurförloppel än för verkstadsindustrins produkter. För de sistnämndablev exportvolymen oförändrad 1971 1972, trots en påtaglig uppgång raot slutetav . Utvecklingen av exporten till de viktigareavnäraarländerna uppvisar en täraligen splittrad bild, till en delreflekterande skillnaden i konjunklurfasning mellan olika länder. Beräkningarav den volymraässiga utvecklingen av export (exkl. fartyg, flygplanoch vapen) till ett antal länder, järate ländernas totala iraport, redovisas itabeU 1. Dessa länder mottog 1972 av export. De raest markanta ökningarna 19711972 har skett iexporten till , och . För Storbritanniensdel förefaller den svenska iraportandden alt ha ökat inte oväsentligt. Utvecklingeni den brittiska ekonorain har gynnat viktiga grenar av vår exportmdustri.Sålunda har det höga bostadsbyggandet raedfört stor iraport av trävaror frånSverige och den slora konsurationsefterfrågan har motsvarats av en kraftigtökande svensk export av personbilar, papper m. ra. Till harexportökningarna beställ frärast av järn och stål särat verksladsprodukler,dock i raindre grad personbilar. 1 Volymutvecklingen av exporten till olika länder mästetas med reservation, beroende på att det inle finns några länderfördeladeprisindices att deflatera värdeutvecklingen med. Föreliggande beräkningar hartillgått så att exporten i löpande priser till länder i fråga har uppdelats i17 varugrupper. Totalprisindex för resp. varugrupp har därefter använts föralt deflatera exporten till alla länder av vamgruppen i fråga. Beräkningarnakan slå fel dels därför att varusammansättningen inom varugmppen är olika förolika länder, dels därför alt prisutvecklingen för exakt samma vara kan varaolika i exporten till olika länder. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 57 Tabell3:1 export till olika länder och ländernas import 1970 1972 -0,6 -0,8 -0,6 -0,4 -0,7 -3,2 -2,1 -5,1 -4,5 -0,2 Anm.Importutvecklingen avser "nationalräkenskapsnivå". Källor: ,nationell statistik och uppskattningar inom . Anmärkningsvärtlåga ökningslal har präglat exporten lill viktiga länderinora EG (de europeiska geraenskaperna), frärast ochNederländerna. Vår export dit har knappast ökal alls 19701972 trots attländerna uppvisat betydande iraport-ökningar och trots också alt den svenskakronan sjönk i värde raed orakring genteraot dessa länders valutor vidslutet av 1971. Denordiska länderna raotlar i runt tal av den svenska exporten. UtveckUngenav exporten till och Danraark har 1972 varit ogynnsara ur svensksynpunkt. Vad anbelangar, kan detta förklaras av en allraänt svagutveckling av den norska iraporten i saraband raed stagnerande konsuration ochraaskininvesleringar (exkl. fartyg) . För Danraarks del har trots eniraporlökning på den svenska exporten rainskat (raedräknas ävenflygplan blir rainskningen ännu större). Nedgången är helt koncentrerad tUl utförselnav verksladsprodukler. Tänkbart är därför att den kraftiga minskningen i dedanska industriinvesteringarna 1972 har drabbat iraporten från hårt verksladsprodukler utgör en större procentandel i Danraarks import från Sverigeän i den totala danska importen. Exportökningen till 1972 var hänförbartill gruppen övriga varor, dvs. i första hand konsumtionsvaror, vilket ärnaturUgt mol bakgrund av den expansiva finska konsurationsefterfrågan. Utförselnav verksladsprodukler lill synes däreraot ha rainskat något i volym. För19721973 har prognoser funnits tillgängliga för volyraulveck- lingenav iraporten av varor och tjänster för de i tabell 1 näranda länderna. Dessaprognoser har sedan vägts saraman raed ländernas andelar av exportsora vikter, varvid erhäUils ett mätt på vad sora kan kallasraarknadstillväxten för den svenska exporten, dvs. den exportvolyraökning soravore möjlig om "i genomsnitt" behöll sina marknadsandelar iländerna. I den följande tablån visas resultatet av denna beräkning; dessutoraanges raotsvarande beräkningar , 1971 och 1972 med de faktiskaimportökningslalen dessa år. Slutligen redovisas i tablån också ökningstalenför den svenska exporten till de inäranda ländema särat den totala exporten. 1969- 1970- 1971- 1972- 1970 1971 1972 1973 i% 10,1 4,8 7,4 12,1 Sverigesexport' till de berörda länderna,volymökning i % 10,9 4,3 5,2 Sverigestotala export,' volymökning i % 9,9 3,5 5,8 Källor:OECD, nationella institut och konjunklurinstitulet. Ävtablån fraragår att inte synes helt ha kunnat utnyttjamarknadstUlväxten , såsora denna raätts. I viss raän torde dettakunna förklaras av att investeringsvaror från verkstadsindustrin utgör enstörre procentandel av export än i de olika ländernas totala iraport,saratidigt sora det internationella konjunkturuppsvinget frärastberörde konsuration och byggnadsinvesteringar raaskininvesleringarnautvecklades svagt i åtskilliga länder. väntas eraellertid en vissorasvängning i denna utveckling raed kraftigt ökande raaskininvesleringar iflera för svensk export viktiga länder. Härigenom bör förutsättningar finnasför att vår export 1973 skall kunna stiga i en takt som motsvarar elleröverstiger marknadstUlväxten. En del av de förlorade iraportanddarnaskulle därigenora kunna . HuruvidaSveriges export koramer att över- eller underskrida del utryrarae sora angesav raarknadstillväxten 19721973, beror dels på utbudsraöjligheterna, delspå exportindustrins konkurrenskraft. Någon risk för all ulbudsfaklorer i raerbetydande grad skuUe begränsa exportutvecklingen synes för de viktigastevarugrupperna endast föreligga för trävaror och järnmalm (se vidare denvarugruppsvisa genomgången i detta kapitel och produklionskapillel). Vadbeträffar kon-kurrensförraågan torde denna till stor del hänga sararaan raedden relativa prisutvecklingen, sora i sin tur är avhängig bl. a. kostnadsutvecklingenoch förändringar i växelkurser och tullnivå. Prisutvecklingenför den svenska exportindustrin i förhållande till Bil.1 Reviderad nationalbudget för 59 andraländer är svår att på ett tillfredsställande sätt belysa statistiskt. Vissaindikatorer tyder dock på att prisnivån i den svenska exportindustrin stegnågot mer än norraalt i förhållande tUl konkurrentländerna 19711972. Dettakan raöjligen ytterligare bidra tUl att förklara varför den svenska exportenunder 1972 inle tycks ha kunnat utnyttja det "exportutrymrae" soraenligt tablån ovan stod tUl buds. Betydandeförändringar i valutakurserna har raed täta radlanrum ägt rum sedan hösten1971. Ett primitivt men enkelt sätt att raäta nettoeffekten av den svenskakronans uppskrivningar gentemot vissa valutor och nedskrivningar genteraotandra är att väga saraman valutakursändringar mot olika länder raed ländernasandelar i export, På detta satt kan kronans "effektiva" re-eller devalvering anges i grova drag. Resultaten avsådana beräkningar avseende förändringar i kronans värde i förhållande tillOECD-ländernas valutor för vissa tidsintervall redovisas i tablån nedan. 1971 -0,5 1973 1,9 31jan. 1973-31 mars 1973 -2,5 30aprU 1971 --1,1 Nettoeffektenför hela perioden är en mindre devalvering gentemot . Gentemotråvamländernas valutor har kronans värde stigit ; dessa har iallraänhet följt dollarkursen i större eller mindre utsträckning. Kronanskursförändringar gentemot dessa länder torde dock ha mindre betydelse för desvenska exportindustriernas konkurrensläge, eftersora dessa länder och Sverigeendast i begränsad utsträcknmg uppträder på sararaa varuraarknader. Inberäknatkursförändringarna gentemot råvamländerna synes emellertid kronans "effektivavärde" ha hållits ungefär oförändrat . Lägetpå valutaområdet är eraellertid efter oron i raars raycket oklart och det är f.n. oraöjligt att säga hur kronans ställning kan koraraa att förändras underåterstoden av 1973. Enytterligare faktor sora kan komma att påverka den svenska konkurrenskraftenutomlands är avtalen raellan EG- och EFTA-länderna. För den svenska exportensdel leder avtalen tiU två delvis varandra raot-verkande konsekvenser; ettförbättrat konkurrensläge genteraot ursprungliga till följd avtullsänkningarna sora påbörjades och ett försäraralkonkurrensläge på de förutvarande EFTA-länderna i förhållande tUl deursprungliga exportindustri. Hänsyn tUl dessa faktorer har lagilsi de olika varugrupps-prognoserna där så varit raöjligt. Några raer betydandeeffekter torde dock i allraänhet inte vara att vänta bl. a.raed hänsyn tUl att av tullarna avvecklas under detta år (förpapper Tabell 3: 2 Exportutvecklingen för olika varugrupper 1971 1973 Procentuella förändringar från föregående är -0,8 -11,2 -8,2 -9,3 -5,0 -6,5 -5,0 -3,4 -3,3 -17,8 -2,7 "7,9 "7,0 -3,0 -5,0 -5,4 -3,7 ' Volymutvecklingen för exporten och importen enligtutrikeshandelsstalisliken avviker från den som redovisas inationalräkenskaperna främst genom att prisdeflatorerna för verkstadsprodukterär olika. " Prisförändringen för verkstadsprodukter kan endasttill viss del hänföras till rena prisökningar. De prisförändringar somredovisas i tabellen är de implicita prisförändringar som framkommer medledning av utrikeshandelns varuvisa uppgifter om exporterad kvantitet ochmotsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringeninom olika varupositioner. Därigenom registreras inte endast faktiskaprisförändringsir utan även kvalitetsförändringar och förändringar ifördelningen av varor av olika kvalitet inom olika varugrupper. Anm. 1971 och exportvärden enligtutrikeshandelsslatistiken. Samtiiga uppgifter avser prognoser.Värdeuppgifterna är avrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och deprocentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . och specialstål mindre än så). Härtill koraraer attluUarna bl. a. efler tullsänkningarna i samband med Kennedyrundan 19681972redan i utgångsläget för flertalet varuslag är väsentligt lägre än de tullarsom rådde och vilkas avvecklande inom EFTA och EG utgjordeförutsättning för de stora integrationseffekler på handelsutbytet som skettunder loppet av 60-talet. De i det följande redovisade varugruppsvisaexporlprognoserna iraplicerar en ökning i den totala exporten exkl. fartyg19721973 på drygt 121/, vilket raed hänsyn till den kalkylerade"raarknadstiU-växten" på skulle innebära någon ökning i densvenska andelen av avnämarländernas iraport efter rainskningen 19711972. Enkraftig stegring i exporten av verkstadsindustrins produkter har härvidemol-selts raot bakgrund av de ökniagar i industriinvesteringar och industriproduktionsora väntas ske i de flesta viktiga avsältningsländerna. Höga ökningslalnoteras vidare för skogsindustriella produkter, i synnerhet raassa och papper,medan utförseln av trävaror av kapacilelsskäl inte väntas kunna stiga i taktmed efterfrågan. För järn och stål samt malra fömtses tillväxttal av rainstsararaa 1 Revideradnationalbudget för 61 betydandestorlek sora 19711972. Exporten av övriga varor beräknas öka raycket starkt,särskilt raot bakgmnd av att den danska iraportavgiften avskaffades den 1 aprU1973. Under1974 emotses en fortsatt hög aktivitet i den västeuropeiska ekonomin.Industrins investeringsefterfrågan väntas öka starkt raed hänsyn till det högakapacitetsutnyttjande sora då torde råda, medan tUlväxten i bostadsbyggandetoch den påskjutande effekten av lagercykeln kan koraraa alt därapas något. Motdenna bakgmnd har den svenska exporten bedörats kunna öka raed 9 å 10 %19731974. Ökningstalen för de rävambetonade varugruppema, skogsprodukter, malmsamt järn och stål, har beräknats avta något, medan expansionen inomfärdigvaruområdet väntas fortsätta med i det närmaste sararaa takt sora 19721973. Exportenav trävaror totalt ökade i volym 19711972. För sågade och hyvladebarrträvaror som svarar för huvuddelen av den svenska trävaruexporten uppgick exporten till 8,4 raUj. m 1972, en ökning jämfört raed 1971.Sågvamexporlen steg markant raen föU tillbaka någol underdet andra, frärast till följd av en kraftig lageravveckling i importörledet. Bakgrundentill den starka exportökningen av barrträvaror är den stora efterfrågan frånbostadssektorn i våra viktigaste avnämarländer, särskUt . Dessutom harde svenska marknadsandelarna, sora steg , ökat ytterligare 1972. Densvenska utförseln av trävaror kunde ökas relativt kraftigt 19711972 framförallt genom stora lager vid början av 1972. Saratidigt rainskade konkurrensenfrån övriga stora leverantörer. Bostadsbyggandet ökade raarkant i Förentastatema och . Detta medförde starka prisstegringar på trävarorvarför det kanadensiska utbudet i allt högre grad flyttades över till dessaländer från den europeiska marknaden. Vidare hölls utbud tillbakagenora råvarubrist och hade svårigheter att hållaleveransprograraraet. Leveransprisemapå trävaror föll något men ökade till följd av det förbättrade efterfrågeläget. Prisema somhelhet var dock något lägre än 1971. Bostadsbyggandetberäknas stiga ytterligare något i bl. a. ochVästtyskland medan det förväntas minska i och Nederländema. Västeuropasimport av sågade och hyvlade trävaror beräknas fortsätta öka då raan också kanräkna raed en viss uppdragning av iraportörlagren. Bostadsbyggandet i Förentastaterna väntas däreraot minska och åtminstone raot senare delen avåret är det sannolikt att utbud på den europeiska marknaden komraer att öka. Efterfrågan från torde dock fortfarande vara väntas inte, med hänsyn till den besvärande rä-vamsiluationen,kunna öka sitt utbud nämnvärt 1973 liksom inte heller . Vidare harskogsavverkningarna i överstigit skogstillväxten ochman har aviserat en betydande minskning av avverkningarna, vilketkomraer alt medföra en kraftig nedskärning av export av sågade ochhyvlade trävaror. Den svenska sågverksindustrin befinner sig sålunda i enmycket gynnsam situation. Med hänsyn tUl begränsningar i form avheraraaeflerfrå-gan, lager och kapacitet, beräknas dock exporten av sågvarorendast kunna öka raed 19721973. Exportenav övriga trävaror av vilka raassaveden ulgör huvuddelen minskade kraftigt19711972 till följd av låg aktivitet i den norska massaindustrin. Den nors;karaassaproduktionen väntas åter stiga 1973 varför exporten av övriga trävarorberäknas stiga kraftigt 1973. Totalt sett beräknasdärmed exporten av trävaror öka med 3 1/19721973. Den gynnsamraae>:portsituationen beräknas raedföra en synnerligen kraftig ökningav exportprisindex 19721973 eller raed . reduceradesförbrukarlagren av massa kraftigt i , varför den svenskamassaexporlen rainskade raarkant 1970 1971. Minskningen var dock klart raindreän för konkurrentiänderna och andel av import steg under1971. Lageravvecklingen avstannade saratidigt somden stigande pappersefterfrågan raedförde en uppdragning av pappersproduktioneni . Den svenska massaexporlen steg snabbt under loppet av året ochökningen 19711972 blev 10 1/i volym. Trots denna relativt kraftiga ökningminskade den svenska andelen av massaimport. Orsaken var framförallt ökade aktivitet på den europeiska marknaden. Tillföljd av dollardevalveringen och ett fortfarande relativtsvagt avsättningsläge föll leveranspriserna kraftigt underförsta . Ett raindre prisfall kunde noteras även för andrahalvåret. Mellan helåren 1971 och 1972 blev prisnedgången . Västeuropaspappersproduklion väntas stiga starkare 1973 än 1972 tUl följd av en fortsattstegring i pappersefterfrågan. Man torde vidare kunna räkna med att massalagrensora i stort sett var oförändrade dras upp . Dessutoraberäknas en ytterligare ökad aktivitet i den amerikanska pappersindustrinmedföra att det kanadensiska massaulbudet minskar i , varför densvenska raassaexporten 19721973 beräknas öka mte ramdre än i volyra. 1 Reviderad nationalbudget för Diagram 3:1 Volym- oeh prisutvecklingen för exporten,totalt och uppdelat på varugrupper 19661973 Index; 1968= 100. Total export, exkl. fartyg 140 120 100 80 .''' Papper, papp och träfiberplattor I I \ L 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1966 1967 1968 1969 1970 1971 19721973 Källor: och . Motbakgrund av det raarkant förbättrade avsättningsläget väntas prisema trotsdollardevalveringen stiga starkt 1972 1973 dier med . Tillväxteni den svenska pappersexporlen var relativt kraftig mellan första och andrahalvåren 1971 raen avstannade i det närraaste helt under första halvåret 1972.Under andra halvåret 1972 ökade exportleveranserna ånyo i snabb takt ochökningen 19711972 kora att bli . Såväl 1970 sora 1971 rainskade Sverigesandel av den brittiska pappersiraporten till följd av ett ökande utbud frånNordaraerika. 1972 rainskadeutbudstrycket från Nordaraerika åter och den svenska exporten tUl kunde öka kraftigt 19711972. Exporten till stagnerade raen steg sedan snabbt i takt raed aktivilelsstegringen i den västtyska ekonomin. Beträffande övriga slora avnämarländer hade Sve rige slora exportökningar till säväl och sora lien. Som en följd av det minskade utbudet från kunde pappersexport även tUl övriga och råvamländema öka kraftigt 19711972. Papperspriserna som haft en relativt lugn ut veckling ökade 1972 järafört raed 1971. Medhänsyn till en fortsatt tillväxt i den brittiska ekonorain under 1973 tordeStorbritanniens pappersiraport öka påtagligt 19721973. Vidare koramer förraodligen konkurrensen från Nordaraerika att vara än svagare till följd av en ytteriigare ökning av den inheraska pappers- efterfrågan. koraraer därför förraodligen att få en relativt kraf tig exportökning tUl även 19721973. Den västtyska pappersförbrukningen torde öka i relativt snabb takt också . Dessutora kan kursförändringarna koraraa att raedföra att tillväxten av den västtyska pappersförbrukningen i högre grad kora raer att läckas genora iraport än genora egen produktion. ex port tUl väntas därför öka påtagligt starkare 19721973 än 19711972. Exporten till råvamländerna och övriga väntas stiga markant 19721973 till följd av den ytterligare minskade konkurrensen från Nordaraerika. Totalt kalkyleras exporten av papper exkl. tidningspapper öka med 12 å 13 %> i kvantitet 19721973.