prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — Sådan utfallande pension bör därför ipensionsavdragshänseende järaställas raed tjänstepension, som uppbärs avpensionerad anställd. Även LO frarahåller att frivillig pension sora tecknats avföretagare inle kategoriskt kan undanlas från avdragsreglerna. Bestämmelsernabör enligt LO:s mening ulforraas så att alla pensioner som har saraband med förvärvsarbeteskall orafattas av avdragsbestäraraelserna. För de fall då dagpenning utgått och förtidspensiondärefter beviljas retroaktivt för samraa tid föreslår utredningen allförtidspension inle skall betalas ut för retroaktiv tid. För de undanlagsfalldär dagpenningen är lägre än förtidspensionen anser utredningen altöverskjutande pension skall betalas ut retroaktivt. Endast RFV har erinringarmot utredningens förslag i denna del. Enligt verkets mening leder utredningens förslag lill altden från ATP-synpunkt viktiga frågan när pensionsfallet skall anses hainträffat blir beroende av storleken av pensionen resp. dagpenningen. Om pensionenär lägre än dagpenningen skall pensionsfallet anses ha inträffat först vid denlidpunkt då pensionen avlöser dagpenningen. Är pensionen däremot högre ändagpenningen skall pensionsfallet anses ha inträf- Prop.1973: 56 158 fat när pensionen börjar utgå. På samraa sätt skallförhållandet mellan dagpenning och pension bli avgörande för pensionensbegynnelsetid. Tidpunkten från vUken pension börjar utgå är av betydelsei flera olika hänseenden, frarahåller RFV, Sålunda beräknas i fråga oratiU-läggspension antagandeår fr, o, ra, det år då förtidspension börjar utgå.Ulgår pensionen inte retroaktivt kan den försäkrade under vissa förhållandengå raiste ora ett antagandeår. Föreligger rätt lill huslrulillägg går hustrunmiste om tillägget för retroaktivtiden. Pensionens begynnelsetid är även avbetydelse för frågan ora sjukförsäkrings- och pensionsavgifter skall erläggasför visst år särat för beräkningen av raedelpoäng och poängår enligt 15 kap. 2§ lagen ora allmän försäkring samt vid omdebilering av tilläggspensionsavgiflerenligt samma lag. RFV kan med hänsyn till det anförda inte tillstyrkautredningens förslag om samordning. RFV förordar i stället att avdrag vid första utbetalningenskall kunna göras från retroaklivbeloppet för utgiven dagpenning resp. kontantarbetsraarknadsstöd eller från det f. n, löpande oraställningsbidraget. Vadbeträffar det särskilda avräkningsförfarandet sora då behövs bör raotsvaranderegler sora nu tillärapas i fråga ora saraordning mellan sjukpenning ochpension kunna användas. Utredningens förslag att ersättningsrätten för den somföre arbetslösheten har haft eUer därander får deltidsarbete bör regleras såfullständigt sora raöjligt godtas av saratiiga reraissinstanser. Nästan allareraissinstanser insläraraer även i utredningens förslag att en aUraänförutsättnmg för ersätlningsrätt i dessa fall bör vara att arbetsutbudet omfattari genorasnitt 17 tiraraar och minst per arbetsdag.Utredningens huvudförslag som bygger på ett scheraatisktveckoberäkningssyslera, dvs, oraräkning enligt tabell till hela och halvadagpenningbelopp , har också raoltagils positivt av reraissinstanserna. Samorganisalionen, TCO, LO och Svenskakoinmunalarbetareförbun-dei lar eraellertid upp vissa problera som hängersamraan med utredningens förslag om dellidsarbetare. Samorganisalionen anser alt det är tillfredsställande attbestäramelser för deltidsarbetande förs in i lagstiftningen. Genora attraedleraskap för deltidsarbetande inte har varit förutsett i tidigarelagstiftning har besläraraelserna ora sådana arbetstagares ersätlningsrättfått karaktär av improvisation, vilket har medfört svårigheter ochosäkerhet för försäkringens funktionärer och har ullöst missnöje bland berördaraedleraraar. Den föreslagna arbetsutbudsbestäraraelsen anser organisationenväl avvägd. Utredningsförslaget utgår från en norraalarbetsvecka av 40tiraraar. Den föreslagna oraräkningstabellen bygger på oraräkning till hela ochhalva ersätlningsdagar och sträcker sig upp till 36 tiraraar. redningensförslag ulgår eraellertid ersättning först vid en arbetslöshet om sex tiraraaroch därutöver. Efiersom tabellen även skall tiUämpas på deltidsarbetande anserSaraorganisalionen att en arbetslöshet, sora ligger mellan börberättiga tUl halv ersättning. För de fall det inte är lärapligt att använda denföreslagna oraräkningstabellen anser Saraorganisalionen i likhet medutredningen all AMS skall ha rätt alt utfärda andra regler. Vidare anserSaraorganisationen att utredningens förslag ora dubblering av ersättningstidenper vecka i fråga ora deltidsarbetande är alltför restriktivt. Dennarestriktivitet frarastår sora onödig särskilt i förening raed förslaget ombegränsning av ersältningstiden , sora kan raedges förlängd tUl150 dagar. Då den senaie regeln synes oraöjUggöra, alt raedleraraar, på vUkaoraräkningsförfarandet tUlärapas, skall kunna utsträcka ersättningsliden utöverde föreslagna , yrkar avslag på utredningensförslag ora dubblering av dagantalet. Detla är en förutsättning för altoraräkningsförfarandet skall kunna tillämpas för alla raedleraraar.Begränsningsregeln ora 50 resp. tillstyrks. ÄvenTCO anser alt arbetslöshet sora omfattar tresex tiraraar bör berättiga tUlersättning. LO och påpekar att tabellkon-struklionen förutsätter attraedleraraama arbetar bestärat antal dagar och/eller tiraraar . IKomraunals kassa finns eraellertid ett stort antal raedleraraar sora arbetaroregelbundet antal dagar och tiraraar eller varje raånad. För attkunna beräkna deras ersättning raåste i besläramelserna införas regler oragenorasnitlsberäkning av antalet tiraraar eller raånad raotsvarandedet kassan f. n. har. Utredningens förslag oraen dubblering av ersättningstiden i fråga ora deltidsarbetande anserLO innebära en försäraring i järaförelse raed nuvarande regler och iförhållande till andra medlerasgrap-per, LO föreslår därför att bestäraraelsemaora sådan dubblering utgår och alt antalet ersätlningsdagar beräknas på grandvalav det dagantal som utgått efler omräkning enligt tabell. Utredningens förslagatt slopa möjligheterna att dra in ersättningsrätten för vissa dagarkritiseras av AMS, LO, TCO och . Enligt AMS bör nuvaranderaöjligheter för kassa och AMS alt dra in ersättningen för en arbetslös dag ivecka, då raedlera i har utfört arbete i sådan utsträckning alt heldagpenning inle har kunnat utgå för någon av dagarna, kvarstå. Vidare bör det, framhållerAMS, vara möjligt för kassa ätt om särskilda skäl föreligger föreskriva altdagpenning inte skall utgå för dag, för vilken medlera kan anses gottgjordgenora seraesterersättning. Prop.1973: 56 160 utom visar erfarenheten att det finns behov av att AMSgenereUt för kassorna kan införa begränsning av ersättningsrätten i sambandraed seraesterersättning. Även LO, TCO och anser att det börfinnas möjlighet för kassa att föreskriva, att dagpenrung inle får utges fördag för vilken medlera kan anses gottgjord genora seraesterersättning. Erfarenhetenvisar enligt att det kan föreligga behov för arbetslöshetskassaalt ha denna raöjlighet att inskränka ersättningsrätten. Flertalet reraissinstanser har ingen erinran raotutredningens förslag att den som i anslutning lill avslutad utbildning står tremånader lill arbetsmarknadens förfogande skall vara ersättningsberättigad.Några remissinstanser, , , , kommerskollegium, CSN, UKÄ, SFS ochUppsala studentkår, lai: bl, a, upp frågan ora kvalifikationstidens längd. Deflesta av dessa instanser föredrar att sätts . Utredningens förslag att genomgången arbetsraarknadsutbildningoch därefter skyldighet att stå tre raånader till arbetsraarknadens förfogandeskall kvalificera lill ersättning godtas av flertalet remissinstanser, AMS,och har vissa invändningar raot förslaget, AMS anser alt vissa villkor i fråga ora utbildningensorafattning bör kunna stäUas på sådan utbUdning, sora skaU vara kvalificerandeför kontant arbelsraarknadsslöd. Studietid raed efterföljande lid tiUarbetsmarknadens förfogande bör enligt styrelsen inte undersliga tiden förarbetsvillkoret, dvs, fera raånader, AMS föreslår dessutom, att avtid för arbetsprövning och arbetsträning skall jämställas med arbetad lid säratalt tid som inte kan utnyttjas bör vara överhoppningsbar vid beräkning avramlid. Även tar upp arbelsprövningen ocharbetsträ-ningen. Rådet framhåller alt samraa bidrag sora utgår vid arbetsraarknadsutbildning,även utgår tUl dera sora genoragår arbetsprövning och arbetsträning. En stordel av dera sora har genoragått arbetsprövning resp. arbetsträningrekoraraenderas alt söka arbete. Andra går vidare tillarbetsmarknadsutbildning. Arbetsträning och arbetsprövning företer storalikheter med arbetsraarknadsutbildning. föreslår därför,att genoragången arbetsträning eller arbetsprövning sora resulterat i enrekoramendalion om arbetsplacering skall likställas raed arbetsraarknadsutbildningsora kvalifikatidnsvUlkor för kontant arbetsmarknadsstöd. Tanken att arbetsmarknadsutbildning utan föregåendeförvärvsarbete skall kunna vara kvalificerande för stöd kan inle helt biträdasav LRF. Detta allrahelst sora utredningen inle har föreslagit något krav pårai- Prop.1973: 56 161 nimitid eller viss yrkesinriktning för dessa kurser. Denpositiva vUja tUl anpassning efter arbetsmarknadens behov och till de aktuellaraöjlighelerna att finna stadigvarande arbete, sora utredningen finner befogatatt kräva, kan inte alltid anses vara för handen. Det är befogat att iakttaförsiktighet vid utsttäckandet av stödforraen tiU sådana nämndaarbetstagare, vilkas anknytning tUl arbetsmarknaden är osäker. Utredningensförslag att ersätlningsrätt skall föreligga för växelarbetande jordbrukaretrots att han inte lämnar jordbraket får ett positivt raollagande hosreraissinstanserna. Även utredningens förslag att jordbrukaren skall vara född år1920 eller tidigare, att jordbruket skall ha varit hans huvudsakligasysselsättning , att jordbrukaren skall lämnaförhandsdeklaration ora vUken tid av året hans arbetsutbud avser, särat attstödet skall utgå efler en kvalifikationstid av två raånader godtas i huvudsakav reraissinstanserna. , , Svenska lantarbetareförbundei ochSvenska skogsarbelareförbundel påpekar eraellertid betydelsen av att det blirklarlagt att den arbetslöse slår till arbetsmarknadens förfogande. Lantbruksstyrelsenframhåller att förslaget kan försvåra och fördröja den för jordbruket angelägnastrukturrationaUseringen. Liknande synpunkter fraraförs av fleralantbruksnärander. Utredningensförslag att ersättningsperioden skall vara , 300dagar raellan 55 och och därefter tidsobegränsad godtas avflertalet reraissinstanser. AMS, LO, och tvålänsarbetsnämnder ifrågasätter eraellertid ora inte ersättningstiden bör varatidsobegränsad . LRF anser alt ersättningsperioden bör vara300 dagar upp till och raellan 55 och . Enligt i är alltför kort ersättningstid.Statens handikappråd anser alt de handikappades ersättningstid bör vara längreän utredningen har föreslagit. Denförlängning av stödtiden som föreslås för den sora fyUt 55 årkoraraer enligt AMS i raånga fall att bli otUlräcklig. Förslaget innebär pådenna punkt en uppenbar försämring i förhåUande till de regler som f. n. gäUeri fråga ora oraställningsbidrag till 55-åringar, sora blivit arbetslösa pågrund av strukturella förändringar. AMS anser att stödtidens längd bör varadensararaa for kassaersättning och för kontant arbetsmarknadsstöd. Vidareifrågasätter styrelsen ora inte åldersgränsen för inle tidsbestämt stöd börändras från föreslagna tUl och möjlighet skapas för utförsäkradkassaraedlera, sora fyllt , att bli berättigad lill kontantarbetsraarknadsstöd. Utredningens förslag att helårsstöd skall motsvarabasbeloppet enligt lagen ora allraän försäkring raed ett basbelopp på 6 400kr. per dag med femdagarsvecka godtas av flertalet remissinstanser.Många remissinstanser bl. 11 1973.1 saml Nr 56 Prop.1973: 56 162 , , flera länsarbetsnämnder,RFV, . Riksförbundetför utvecklingsstörda barn, och kommerskollegium ansereraellertid att stödet är alltför låst och flera av dessa instanser frarahålleratt det kommer att leda lill att den arbetslöse raåste få stödet kompletteratmed socialhjälp. Enligt AMS bör k a r e n s t i d inte tillämpas i fråga omkontant arbetsmarknadsstöd. Utredningen har enligt styrelsen inte berörtfrågan hur det skall förfaras raed dera sora uppbär oraställningsbidrag raenviU gå över tiU kontant arbetsraarknadsstöd. Styrelsen förutsätter dock altövergång från oraställningsbidrag till kontant arbetsraarknadsstöd skall kunnaske och i så fall utan någon ny prövning av arbetsvillkoret, vUket annarsskulle kunna medföra att raånga utestängdes från denna raöjlighet. Utredningens förslag till statsbidragskonstruktion tiUstyrkseller läranas ulan erinran av så gott sora saratliga reraissinstanser, LO understryker att statsbidragssysteraet raåste vara såutforraat, att en väsentlig ökning av ersättningsnivån kan ske för saratiigakassor utan att avgifterna från de enskilda raedleraraama behöver höjas. Vidofrånkoraliga höjningar bör tillskapas garantier för att stalsbidragssysteraetraotverkar en ytterligare differentiering av avgiftsnivån. Även utredningens förslag ora en särskildarbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen tillstyrks eller lämnas utanerinran av flertalet reraissinstanser, SAF, Föreningen . , , samtUga handelskamrar som har avgivit yttrande,LRF, SHIO och är eraellertid kritiska till att ta uten särskild arbetsgivaravgift till försäkringen, SAF anser att det är principiellt felaktigt att ta ut enkollektiv arbetsgivaravgift till en frivillig försäkring, vars förmåner inteautoraaliskt koraraer alla anställda tUl del. Föreningen frarahåller, attfrågan ora arbetsgivarfinansiering skulle koraraa i ett annat läge ora den avföreningen förordade allraänna arbetslöshetsförsäkringen genomförs. Enspecialdestinerad arbetsgivaravgift till en sådan försäkring skulle inle mötanågra principiella invändningar. Det skulle enligt SAF framstå som särskilt stötande, orade avtalsbundna arbetsgivarna genora en arbetsgivaravgift får vara raed och betalaförsäkringsersättningen till arbetstagare vid förelag, vilka inte skulle haavtalsenlig skyldighet alt utge ersättning för de första arbetslösa dagarna ochdärigenom sakna incitament att undvika raindre välmotiverade friställningar.Föreningen uppger att det vilande förslaget om ersättning vid avsked ochperraittering skulle kunna sättas i fara om enarbetsgivaravgift till den föreslagna försäkringen nu skulle beslutas. Även deövriga kritiska remissinstanserna anser det principiellt felaktigt att samtligaarbetsgivare skall betala avgift till en försäkring som är frivillig och inteorafattar raer än ett begränsat antal arbetstagare. 6.2Yttranden över sjukpenningutredningens förslag Detövervägande antalet remissinstanser tillstyrker eller har ingen erinran ihuvudsak raot utredningens förslag om beskattning av dagpenning frånarbetslöshetsförsäkringen. Länsstyrelseni påpekar emellertid att utredningen vid uppräkningen aversättningsbeloppen inte beaktat att beloppen på grund av skalteprogressionen iraånga fall inte koraraer att raedföra den avsedda nettoinkorasten. Detlaproblem bör enligt raening närraare övervägas i saraband raedatt stödet vid arbetslöshet inordnas i beskatlningssysleraet. SACOframhåller att beskattning av dagpenningen leder till lägre korapensalion justörre inkomst man går raiste ora. Påsikt är det enligt Svenska metallindustriarbetareförbundel nödvändigt attöverenssläraraelse föreligger mellan sjukpenning och arbetslöshetsersättningbåde beträffande korapensationsgrad och den övre in-koraslnivå vid vilkenersättning upphör att utgå. Förbundet poängterar därför viklen av en utredningsora dels undersöker möjligheter för en arbetslöshetsersättning som kompenserarinkomster upp tUl 7,5 gånger basbeloppet och dels ger en kompensationsgrad somså nära raöjligt ansluter sig tUl korapensationsgraden inorasjukpenningförsäkringen, TCOanser det beklagligt att sjukpenningutredningen inte har haft möjlighet attlill behandUng ta upp frågan ora slopande av klassplace-ringssysteraet ocksåinora arbetslöshetsförsäkringen. Korapensationsnivån bör enligt TCO:suppfattning även vid inkorastbortfall på grand av arbetslöshet vara enhetlig.Högsta dagpenninggrandande inkorast bör besläraraas till 7,5 gångerbasbeloppet. Samorganisationenförordar en överarbetning i fråga ora vad sora för fraratiden skall gälla sora högsta stalsbidragsberätligande dagpenning belopp. I kan inte finna att tillräckliga skäl har anförts för en högre maximal ersättningsnivå 1 arbetslöshetsförsäkringen än den som har föreslagits för den allraänna sjukförsäkringen. Inspektionen ställer sig därför negativ lill förslaget att höja överförsäkringsgränsen inom arbetslöshetsförsäkringen från tUl av dagsinkomslen. Begränsningenav högsta ersättningsbelopp vid arbetslöshet till av den tidigaredagsinkorasten finner SAC oraotiverad och föreslår en korapensationsgrad av . 1973: 56 164 TCO påpekar att flertalet arbetslöshetskassor i ettinledningsskede koraraer att möta stora administrativa svårigheter omutredningens förslag genomförs och arbetslöshetsersättningen införs ibeskattningssystemet. Många kassor saknar tekniska föratättningar att på etttillfredsställande sätt klara skatteavdrag, redovisning och kontrolluppglfter.TCO föratsätter att hänsyn tas till arbetslöshetskassomas speciellasvårigheter. Även utredningens förslag ora beskattning av det kontantaarbetsmarknadsstödet raottas positivt av flertalet reraissinstanser. i anser dock attersättningarna vid arbetslöshet har beräknats alltför schablonraässigt.Inkomslborlfallsprin-cipen har här i raindre grad fått göra sig gällande än ifråga ora sjukpenningförsäkringen. Alldeles särskilt är detta förhållandetbeträffande det kontanta arbetsraarknadsstödet, som av utredningen haruppräknats genorasnittligt efter ett förhöjt basbelopp så att efterskatteavdrag återstår ett belopp sora ungefär motsvarar det av KSA-utredningenföreslagna skattefria beloppet. Hänsyn har enligt mening intetagits till beskattningskonsekvenserna vid olika inkomstlägen. i framhåller attutredningen inte beaktat att ersättningsbeloppet på grand avskatteprogressionen i raånga fall inte komraer att raedföra den avseddanettoinkorasten. Även påpekar att ersättningen i det kontantaarbetsraarknadsstödet efter skatt i flertalet fall blir lägre än de . perdag sora föreslår. Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har ingenerinran mot utredningens förslag att ersättning vid arbetslöshet skallhänföras till pensionsgrundande inkorast för tiUäggspension, i , sora i och för sig finnerdet riktigt och värdefullt alt tilläggspension beräknas även på de förmåner somutgår i stället för oförskyllt bortfall av arbetsinkorast, ifrågasättereraellertid ora det är rationellt att raedelst ändring av beskattningssysteraetuppnå en mera liUfredsstäUande beräkning av den pensionsgrandande inkorasten.Länsstyrelsen frarahåller att den s,k, 15-års-regeln i aUmänhet ger denförsäkrade ett visst skydd mot direkt inverkan på tilläggspensionen avtUlfälliga inkorastbortfall. Enligt raening hade det bortundersökas ora motsvarande trygghet kunnat beredas vederbörande genom annanreforra. Ingen remissinstans har någon erinran raot de avutredningen gjorda kostnadsberäkningarna. påpekar dock attvariabelvärdena snabbt påverkas av förändringar i arbetsraarknads- siluationen. Prop.1973: 56 165 Reraissinstansernagodtar i huvudsak utredningens förslag tUl statsbidragskonstruktion. TCOfrarahåller emellertid att grandreglerna för dagpenningbidrag bör bli föreraålför översyn. Några reraissinstanser,bl. a. AMS, LO, TCO och SAC, understryker vikten av att de ökadeadrainistrationskostnaderna, sora en oraläggning till beskattning raedför förarbetslöshetskassorna, beaktas vid utforraningen av förvaltningsbidraget. Måletför den svenska arbetsmarknadspolitiken är att i största raöjliga utsträckningbereda alla arbetssökande en tryggad försörjning genom produktivt arbete. Ettväsentiigt medel för att nå delta raål är en väl fungerande arbetsförraedling.Genora arbetsförraedUngen läranar samhället kostnadsfri service av informativoch konlaktskapande art. Förraedlings-organen skaffar och ger inforraation oraläget på arbetsraarknaden och väntade förändringar där särat förraedlar kontaktraellan arbetssökande och arbetsgivare. Den grundläggande platsförraedlandeverksaraheten har efter hand kompletterats raed nya arbelsraarknadspolitiskaraedel. Genora denna successiva utbyggnad och differentiering av arbetsmarknadspolitikenfinns numera en rik arsenal av raedel sora kan utnyttjas för att stödja denenskilde vid inträde på arbetsraarknaden eller vid nödvändiga byten avarbetsplats eller yrke. Flyttningsbidrag rainskar den ekonoraiska bördan för densora av arbetsraarknadsskäl tvingas söka sin utkorast på annan ort. Statenraedverkar också vid inlösen av egna hera eller bostadsrättslägenheter när denarbetssökande inte kan beredas arbete på heraorlen. GenoraarbetsraarknadsutbUdning kan arbetsutbudet kunskapsraässigt bringas i bättreöverensstämmelse ra.ed efterfrågan på arbetskraft och de arbetssökande fåmöjlighet att söka sig en tryggare och i övrigt bättre anställning än tidigare.UtbUdning i form av omskolning och fortbildning har fått en allt störrebetydelse som ar-betsmarknadspolitiskt medel på grund av den ökande takten inäringslivets strukturomvandling, Sarahälletvidtar också åtgärder för att skapa sysselsättning. Det sker i första hand föratt raöta brist på sysselsättningstUlfäUen på grund av variationer isysselsättningen av konjunkturskäl eller av säsongraässig art. Men sarahälletingriper för att skapa sysselsättning oavsett konjunktur- ellersäsongvariationer. Orsaken till detta kan vara förändringar i sysselsättningenpå en ort eller en strävan att bereda arbete för handikappade eller eljestsvårplacerad arbetskraft. Till de selektiva åtgärder soraarbetsmarknadspolitiken arbetar raed i sådana situationer hör be- Prop.1973: 56 166 redskapsarbeten av skilda slag. Vidare har halvskyddad ochskyddad sysselsättning för personer raed skilda handikapp blivit en alltraer utbyggdoch differentierad verksarahet. Det priraära raålet för arbetsraarknadspolitiken är alltsåatt raed utnyttjande av dessa olika raedel bereda sysselsättning åt den som ärutan arbete. Det tar emellertid oundvikligen i många fall viss lid innan ettnytt lärapligt arbete kan erbjudas den sora har raist sin anställning. Sådanasituationer inträffar givetvis särskUt i lägen raed allmän brist påarbetstillfällen men kan inträffa även när det lokalt sett råder stor efterfråganpå arbetskraft. För nytillträdande på arbetsraarknaden kan svårigheterföreligga att trots yrkesutbildning oraedelbart få ett arbete. Blir väntetidenlång, är det en uppgift för arbetsraarknadspolitiken att medverka till attlösa de ekonomiska svårigheter sora väntetiden raedför för den arbetssökande.Härvid är kontant stöd den åtgärd som står tUl buds, F, n. finns tre former av kontant stöd vid arbetslöshet.Dessa är försäkringsersättning, koraraunalt kontantunderstöd och statligtomställningsbidrag. Huvudformen är den statsunderstödda frivilligaarbetslöshetsförsäkringen. Den handhas av arbetslöshetskassor sora iallraänhet är organiserade av de försäkrades fackliga organisationer på olikayrkesoraråden. Kassorna är erkända av AMS som är statlig tiUsynsrayndighet fördera. En förutsättning för erkännande och därraed även för statsbidrag är attkassan tUlärapar de bestäraraelser som finns i förordningen (1956: 629) oraerkända arbetslöshetskassor (kassaförordningen). Antalet raedlemraar i deerkända arbetslöshetskassorna är f. n. orakring 2,4 railj. I korthet gäller följande bestäraraelser för försäkringen.Ersättning från arbetslöshetskassa utgår raed ett för dag beräknat belopp,dagpenning. Den är avsedd att raed högst 11/12 eller korapensera inkorastbortfalloch motsvarar en femtedels veckolön. Ersättning får utgå endast till arbetslöskassamedlem som fyllt och är arbetsför och i övrigt oförhindrad att åtasig arbete. Även ålderspensionärer får tillhöra försäkringen raen måstevidkännas visst avdrag från kassaersältningen.