prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Förbättringar såväl i denyttre miljön som i arbetsmiljön kan i många fall åstadkommas endast i sambandmed nyinvesteringar eller vid genomgripande ombyggnader. Industriinvesteringarna har visat enobmten stegring . En rad olika åtgärder har bidragit till dennautveckling. borttogs alla restriktioner för affärsbankemas utiåningtill industrin. Ett starkt ökat utrymme bereddes industrin påobligationsmarknaden. steg summan för utgivnaindustriobligationer från drygt 700 milj. kr. till inemot 1,8 miljarder kr.Denna summa har legat på samma höga nivå även . hade investeringsfonderna förindustrin i praktiken släppts helt fria. Vidare beslöts ett extra skatteavdragpå för företagens investeringar i maskiner och inventarier, vilket avdragsedermera höjdes till . För alt ytterligare stimulera en fortsatttillväxt av industriinveste-ringama föreslog regeringen att detextra skatteavdraget för industrins maskininvesteringar och inventarieanskaffning ut- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 21 sträcktestill att gälla för beställningar gjorda ända fram till den 1 juli 1973samtidigt som avdraget höjdes till . Vidare föreslogs vid samma tillfälleatt ett tillfälligt skatteavdrag på skulle införas för industrinsbyggnadsinvesteringar. Motbakgrund av de stimulansåtgärder som vidtagits, av likviditetsläget inomindustrin och av den allmänna konjunkturbilden, bedöms industriinvesteringarnaöka med . Det faktum att regeringen avser attmedverka till att industrin ges samma utrymme påobligationsmarknaden som bör ytterligare öka sannolikheten fördenna utveckling. Ettpå gmndval av kapitalmarknadsutredningens betänkande utarbetat förslag om rättför AP-fonden att förvärva aktier kommer att föreläggas under våren1973, Vidare förbereds sådana förändringar i aktiebolagslagen att konvertiblaskuldebrev och skuldebrev med optionsrätt vid nyteckning av aktier får användasi , Härjämte prövas den civil- och skatterättsliga regleringen av s, k,vinstandelslån. Omfattningenav den tekniska forskningen och det tekniska utvecklingsarbetet är av betydelsebåde för företagens investeringsvilja och investeringamas faktiska avkastning.Under en följd av år har styrelsen för teknisk utveckling fått kraftigt ökaderesurser. Detta är fallet även i det nu framlagda budgetförslaget. I dettaaviseras dessutom insatser i form av särskilda medel för att stimuleraindustriellt utvecklingsarbete. För att ytterligare stimulera den svenskaindustrins utvecklingsförmåga och förnyelse kommer regeringen också attframlägga förslag om ett generellt extra skatteavdrag för forsknings- ochutvecklingsarbete. Fråganom företagsvinsternas storlek och utveckling har otvivelaktigt betydelse förinvesteringsutvecklingen. Det är de framtida avkastningsmöjligheterna som ärdet grundläggande kriteriet för om en investering kommer till stånd eller ejsamtidigt som de gångna årens brutto-vinster står för en väsentlig del avfinansieringen av nyinvesteringarna. 1 jämförelse med förhållandena i andraländer är beskattningen av företagens vinster i låg. Den är utformadså att den är relativt sett förmånligare för de företag som fortsätter altexpandera, dvs. låter de uppkomna vinstmedlen stanna inom företaget och genomnyinvesteringar fortsätta att arbeta där. Den är däremot väsentligen mera oförmånligom vinsterna delas ut. Erfarenheterna av detta skattesystem har klart visat attdet stimulerar till en snabb kapacitetsutbyggnad. Företagensvinster var pressade . Detta förhållande var ingalunda begränsat tillSverige utan kännetecknade flertalet länder i . Utvecklingen under1972 förefaller emellertid att ha iime-burit en klar förbättring i svenskaföretags vinstsiluation och bedömningarna tyder på att demia kommeratt beslå och ytterligare förslärkas under detta år. Detta innebär enligt minmening en vinst-och avkastningssituation som väl bör möjliggöra ettförverkligande av den fömtsatta investeringsutvecklingen. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 22 Svårigheterna att stabilisera prisnivånhar i alla länder vuxit påtagligt . De snabbt stigandepriserna är sålunda inte en isolerad svensk företeelse utan en rad andra länderhar befunnit sig i samma situation sedan 196970. , som under1960-talet hade en ökning av konsumentpriserna på i genomsnitt ,har exempelvis fått vidkännas en ökning på . beräknarman där en prisökning på . I har prisstegringarna varitrekordhöga. beräknas konsumentpriserna ha ökat och fram tillnovember 1972, då ett långt pris- och lönestopp infördes,beräknas priserna ha stigit med . ISverige var den genomsnittliga prisstegringen per år.Under 1971 steg konsumentpriserna , varav kunde hänförastill omläggningar i beskattningen. Enbetydande del av de prisökningar som drabbar den svenska ekonomin kommer viaimporten. Prisutvecklingen för importen i sin helhet var visserligen under 1972genomsnittligen ganska lugn efter den kraftiga stegringen . Mendetta berodde till stor del på att oljeimporten haft en kraftigt vikandeprisutveckling. På övriga områden fortsatte prisstegringarna. förutsesen mera allmän uppgång av imporlprisema. Livsmedelsprisernahar stigit snabbare än prisema på andra varor. Av marknadsskäl har dennautveckling främst kommit till uttryck i prisbildningen på ett fåtalgrundläggande livsmedel, framför allt den för bamfamiljema viktiga mjölken.Regeringen har bedömt det nödvändigt att partiellt begränsa de prismässigaverkningar som det senast träffade jordbmksavtalets tillämpning medför genomatt införa prisstopp på mjölk, grädde, ost, kött, fläsk ochcharkuterivaror. Prisstoppetmedför ingen förändring i de belopp som enligt jordbruks-överenskommelsentillfaller jordbraket. Så länge prisstoppet varar kompenseras jordbruket iefterhand enligt liknande grander som tillämpades under prisstoppsperioden197071. För att täcka de härav föranledda utgifterna framläggs för ijanuari förslag om skattehöjningar på bensin och motorbrärmolja. Dethar varit möjligt alt upprätthålla en intemationellt sett högsysselsättning i den svenska ekonomin tillsammans med en prisutveckling somlegat i nivå med den som gällt i de länder med vilka vi har vår huvudsakligautrikeshandel. Avgörande härför har varit den ekonomiska politikens inriktningpå selektiva åtgärder, som gett hög effektivitet i styrningen av den ekonomiskaaktiviteten, som rörligheten och produktivitelshöj ningen i detsvenska näringslivet befrämjats. Pålängre sikt kommer resultatet av nästa avtalsrörelse på arbets- 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 23 marknadenatt få en avgörande betydelse för såväl den inhemska prisutvecklingen som förden svenska ekonomins konkurrensförmåga. Det ligger i arbetsmarknadsparternaseget intresse att omsorgen om den fulla sysselsättningen och om den externabalansen i vår ekonomi får prägla utformningen av det kotrmiande avtalet. När det visadesig att den tendens till förbättring av arbetsmarknadsläget som kommit tilluttryck under första delen av året hade brutits, sattes ytterligare en radsysselsättningspolitiska åtgärder in. De åtgärder som vidtagits för att bekämpaden höga arbetslösheten innebär att de arbetsmarknadspolitiska instrumentenutnyttjas i en större omfattning än . Det antal personer somunder innevarande vinter bereds direkt sysselsättning genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av beredskapsarbeten,arbetsmarknadsutbildning och skyddad verksamhet beräknas uppgå till ca125 000. Härtill kommer effekterna av de påslag som gjorts inombyggnadsverksamheten i form av s. k, oprioriterat byggande, frisläpp avsmåhusbyggande, ökade miljövårdsinvesteringar,frisläpp av investeringsfonder och tidigarelagt offentligt byggandesamt att de olika nu nämnda åtgärdema har betydande indirekta effekter. Antalet sysselsatta på den svenskaarbetsmarknaden har under en följd av år fortsalt att växa. beräknas antalet sysselsatta personer ha ökat med ca 170 000.Det är den ökade kvinnligasysselsättningen som svarar för uppgången. Denna utveckling har inneburitatt andelen sysselsatta av befolkningen i vårt land nu ligger högre an i någotannat västligt industriland. Den viktigaste förklaringen till detta torde varaatt den kvinnliga förvärvsverksamheten ligger utomordentligt högt iförhållande till andra länder. Den förhållandevis högaungdomsarbetslösheten utgör f. n. ett allvarligt problem. Inte minst frånsociala utgångspunkter är det viktigt att de ungdomar som slutar skolan snabbtkan få en fast anknytning till arbetsmarknaden. Nya tendenser har gjort sig gällande påungdomsutbildningens område. Antalet ungdomar som direkt efter ungdomsskolanfortsätter postgymnasial utbildnmg har minskat inte oväsentligt. Även i frågaom totalantalet studerande har en nedgång ägt rum. Detta har lett till ett imotsvarande grad ökat arbetskraftsutbud från ungdomens sida. harpersonalrekryteringen legat på en förhållandevis låg nivå vilket i första handpåverkar situationen för de nytillträdande på arbetsmarknaden. Det relativaarbetslöshetstalet för ungdomar har härigenom kommit att ligga väsentligt högreän tidigare. Den genomsnittliga arbetslöshetstiden är dock förhållandevis kortför ungdomar och kortare än för andra grupper. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 har arbetslösheten blandungdomar successivt minskat enligt arbetskraftsundersökningarna. Endast enmindre del av de ungdomar som redovisassom arbetslösa enligt arbetskraftsundersökningarna är registrerade vidarbetsförmedlingarna. Ökade möjligheter för arbetsför-medlingama att få kontaktmed de arbetslösa ungdomarna bör självfallet öka förutsättningarna att minskaungdomsarbetslösheten. Erfarenheterna från de särskilda kurser som omfattararbetsmarknadsinformation med praktik har i det hänseendet visat sig positiva.Införandet av kontantstöd vid arbetslöshet, där ungdomarna skall stå tillarbetsmarknadens förfogande, torde i delta sammanhang bli av betydelse genomden fortlöpande kontakt med arbetsmarknadsmyndigheterna som då blir ettvillkor för stödet. Den helt dominerande delen av de arbetslösaungdomarna saknar annan utbildning än grundskola. Detta understrykerutbildningsfaktorns betydelse för ungdomarnas sysseJsättningsförhållanden. Avstor betydelse är därvid att utbildningen i högre grad än kan inriktaspå att tillgodose de krav och behov som finns på arbetsmarknaden för attdärigenom underlätta ungdomens utträde i arbetslivet. Antalet äldre arbetslösa låg under 1972på ungefär samma nivå som . De relativa arbetslöshetstalen för deäldre ligger enligt ar betskraftsundersökningarna något lägre än förandra grupper. De äldre har dock ofta relativt långvariga arbetslöshetsperioderoch möjlighetema att finna altemativa sysselsättningar är mer begränsade.Detta kommer till uttryck bl, a. inom tjänstemannakassorna där antalet långtidsarbetslösaäldre är förhållandevis stort. Undersenare år har en rad olika åtgärder vidtagits för att förbättra den äldrearbetskraftens sysselsättningsmöjligheter. De s, k. äldrelagarna . är ettexempel på detta. Verksamheten med s. k. anpassningslag, i vilkaarbetsförmedlingen, företagen och de anställdas organisationer samarbetar föratt arbetsplacera äldre arbetskraft och personer med handikapp har utvecklatssnabbt. Antalet sådana grupper uppgår f. n. till ca 1 600, Det nya stödet tillhalvsicyddad sysselsättning som infördes har ännu inte fått den avseddaomfattnuigen, delvis beroende på ett begränsat rekryteringsbehov från mångaföretags sida. Det är dock väsentligt att man i samband med en nu förväntad ökningav nyrekryteringen i förelagen också uppmärksammar möjlighetema att anställaäven äldre och handikappad arbetskraft. Antalet kvinnor i arbetskraften har somtidigare nämnts ökat i betydande omfattning . Mellan 1970och uppgick ökningen av antalet gifta kvinnor i arbetskraften till drygt40 000. Till största delen har detta ökade utbud också kunnat omsättas i enökad sysselsättning för kvinnorna. Antalet sysselsatta gifta kvinnor harsålunda kunnat öka med 33 000, varav 13 000 , Denökning av arbetslösheten bland kvinnorna som skett 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 25 tycksi allt väsentligt vara ett uttryck för ett mer aktivt arbetssökande äntidigare. Detta kan illustreras genom att lägga samman de tal som enligtarbetskraftsundersökningarna redovisas beträffande de öppet resp. latentarbetssökande; medan de förra ökat har de senare minskat. Sammantaget lågantalet arbetssökande kvinnor på samma nivå som under högkonjunkturåret1970 och klart lägre än . Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna har i allt större omfattning kommit attinriktas på åtgärder som syftar till att underlätta kvinnornas utträde påarbetsmarknaden och skapa nya sysselsättningsmöjligheter för dem. Av de 130 000 personer som beräknas delta iarbetsmarknadsutbildning under innevarande budgetår beräknas närmarehälften vara kvinnor. Även antalet kvinnor i beredskapsarbeten har ökat. Ettcentralt mål för regeringens politik är att höja sysselsättningen. Steg försteg har medlen härför byggts ut och effektiviserats. De samhälleligasträvandena kommer att underlätttas av den förutsedda, fortsattakonjunkturuppgången. Det är dock inte möjligt att mera exakt förutse i vilkentakt som konjunkturförbättringen resulterar i en minskning av arbetslösheten.Det kan dock redan nu noteras att omfattningen av varsladedriftsinskränkningar och nedläggningar visat en klar tendens att sjunka.Främst till följd av det minskade bostadsbyggandet torde dock en nedgång avsysselsättningen inom byggnadsverksamheten äga mm även . Beredskapenmot arbetslösheten måste därför hållas på hög nivå trots den förbättring ikonjimkturen som kan avläsas. Ensnabb stmkturomvandling av näringslivet är en avgörande förat-sättning för enfortsatt hög framstegstakt och reformpolitik. För att kunna upprätthålla full sysselsättning under dennaomvandlingsprocess är det nödvändigt att samhället genom aktivaingripanden gör det möjligt för den enskilda människan att utnyttja de nyaarbetstillfällen som uppkommer. Den satsning på rörlighetsfrämjande åtgärdersom kännetecknat arbetsmarknadspolitiken torde i självaverket vara en av de viktigaste förutsättningarna för att vi kunnat kombineraen i jämförelse med andra länder snabb produktivitetsutveckling med låg arbetslöshet. Enbetydande del av den inrikes omflyttningen avser flyttningar inom den egnaregionen eller landsändan. För att de problemdrabbade delarna av landet skallkuiuia hävda sig mot andra regioner understödjer samhället utvecklingen avbärkraftiga regionala och kommunala centra. Skall denna politik bliframgångsrik är det nödvändigt med en fortsatt omflyttning till de orter inomregionerna där det finns förutsättrungar för att skapa mer effektivakonkurrens- och produktionsbetingelser. Härigenom kan omflyttningen i störreutsträckning begränsas till att ske inom länen. Skall det vara möjligt för arbetskraftenatt i ökad utsträckning stanna i den egna regionen är det vidare nödvändigt meden ökad yrkesmässig Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 26 rörlighetså att man kan gå från de arbetstillfällen som försvinner till de nya arbetensom kan erbjudas. Erfarenheterna visar också klart att möjligheterna att fåfortsatt arbete på hemorten är avsevärt större för de arbetslösa som genomgåttomskolning än för dem som inte gjort det. Isyfte att stimulera rörligheten föreslås i årets statsverksproposition höjdaförmåner i fråga om såväl utbildnings- som flyttningsbidrag. Även den kraftigaförstärkningen av arbetsförmedlingarnas resurser bör ses i detta sammanhang. I försörjningsbalansen sammanfattas denproduktionstillväxt och resursanvändning som i den preliminäranationalbudgeten förutses för . Bmttonationalprodukten som ökademed väntas 1973 öka med , bl, a. till följd av en väntadökad tillväxttakt för den privata konsumtionen och exporten samt av ett omslagi lagerinvesteringama. Defasta investeringarna, dvs, investeringama utom lagerinvesteringarna, antasytterligare öka något 1973. Därvid förutsätts en fortsatt snabbexpansion av näringslivets investeringar komma till stånd, somstatens och kommunernas investeringar samt bostadsbyggandet något minskar iomfattning. Totalt förutses byggnadsinvesteringarna minska medanmaskininvesteringama bedöms öka mycket kraftigt. Näringslivetsinvesteringar förutses öka . För industrins del räknas med en uppgångmed , bl. a. som ett resultat av de särskilda stimulansåtgärder somvidtagits . Detta skulle då innebära att industrinsinvesteringar ökat oavbrutet . Industriinvesteringarna skulledärmed 1973 vara större än 1968. förväntas särskilt kraftigauppgångar inom bl, a. exportinrik-tade verksamheter som järn- och stålverk,kemisk industri och verkstadsindustri. Däremot kan massa- ochpappersindustrins investeringar nu väntas falla tillbaka efter det attbranschen under en följd av år snabbt modemiserat och byggt ut sin kapacitet.Investeringarna i handelsflottan beräknas fortsätta att öka. Handelnsinvesteringar fömtses bli i stort oförändrade. Somett led i den aktiva konjunkturpolitiken ökade de statligamyndigheternas och affärsverkens investeringar. Uppgången detta år bars framförallt upp av ökade byggnadsinvesteringar. beräknas den statligainvesteringsverksamheten kunna fortsätta på i stort sett samma höga nivå, menmed en starkare inriktning på maskininvesteringar inom i första handaffärsverken. Tillföljd av statliga stimulansåtgärder, bl, a. förhöjda bidrag tillmiljövårdsinvesteringar och omfattande beredskapsarbeten, kunde kommunerna år1972 öka sina investeringar. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen förår 1973 har skett med beaktande av de begränsade förutsättningarna förytterligare skattehöjningar. Återhållsamheten i utgiftsprövningen har främstkommit att avse nya investeringsutgifter. Det minskade bostadsbyggandet medförockså minskade kommunala följdinvesteringar. De statliga stimulansåtgärder somtillkännagavs kan dock beräknas medföra att de korrununalainvesteringarnas nedgång begränsas tiU . Investeringarna i bostäder som år 1972ökade något kan antas komma att minska något 1973. Antaletfärdigställda lägenheter beräknas uppgå till 93 000 och antalet påbörjade till88 000. Lagerinvesteringarna minskade ,men endast hälften så mycket som . Denna gynnsammareutveckling bör ses mot bakgrund av det statliga lagerstödet. Lagercykelnberäknas för såväl industri som handel passera en nedre vändpunkt och för 1973fömtses en ökning av lagerinvesteringarna med ca . Den privata konsumtionen ökade mindre änväntat 1972. Detta berodde framför allt på att den förutsedda minskningen avhushållens sparkvot i stort sett uteblev. Med hänsyn till att hushållensdisponibla inkomster beräknas öka förhållandevis snabbt 1973 har det intebedömts som sannolikt att hushållens sparkvot nu skulle återgå till den tidigarelåga nivån. Under sådana omständigheter förutses för en realkonsumtionsökning med . 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 28 Konsumentpriserna väntasunder loppet av 1973 öka med . Uppgången 1973 väntas bli mindre än1972, trots att återverkningarna från den intemationella prisutvecklingen nukan väntas bli starkare. Den offentligakonsumtioneit beräknas komma att öka med i volym,Koirununernas konsumtionsökning är större än de två föregående åren, varförnågon allmän standardsänkning för pågående verksamheter knappast kan ha blivitresultatet av kommunemas restriktiva budgetprövning. Även den statliga konsumtionenförutses komma att öka något snabbare 1973 än . Uppgången väntasframför allt infalla . Till följd av uppgången iproduktionstillväxten i och samt den fortsatta expansionen iFörenta staterna beräknas världshandeln öka med 11 å , vilket ärnågra procentenheter snabbare än 1972. Den ökande aktiviteten i världsekonominväntas resultera i att priserna på såväl råvaror som industrivaror återigenstiger. Den svenska exporten väntas öka med i volym. En starkökning av pappersefterfrågan och en fömtsedd uppgång av de utländskapapperstillverkarnas massalager väntas möjliggöra en fortsatt snabb ökning avpappers- och massaexporten. Stegring av investeringarna inom industrin i våraavnämarländer väntas leda tUl en väsentligt ökad export av verkstadsprodukter.Efterfrågeläget kan fömtses komma att medge viss höjning av exporlprisnivån. Importen beräknas 1973öka med i volym och därmed tillväxa betydligt snabbare än 1972.Det är bl, a, den fömtsedda uppgången i den privata konsumtionen, denförväntade stegringen av industriproduktionen och omslaget ilagerinvesteringama som ger upphov till denna uppgång. Det är sannolikt attimportpriserna till följd av det internationella marknadsläget kommer attdrivas uppåt . 47 730 44 230 2 220 1930 - 895 -1280 - - 1 880 - Bytesbalans 965 495 575 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 29 Exporten och importen förutses sålunda ivolymtermer utvecklas i huvudsak parallellt. En fortsatt förbättring avbytesförhållandet gör emellertid att handelsbalansens överskott kan väntas ökamed . Ökningen av världshandeln väntas ledatill en förbättring på fraktmarknaden, vilket beräknas positivt påverkasjöfartsnettot. Detta antas öka med i runt tal 100 milj. kr. Turistnettot beräknas försvagas i ungefärsamma takt som de närmast föregående åren. Nettoutgiften kommer därmed attuppgå till inemot . Transfereringarna ökar med drygt 400milj, kr,, främst som en följd av ökat bistånd till utvecklingsländerna ochökade räntebetalningar. Sammantaget förutses en mindreförstärkning av bytesbalansen och överskottet beräknas till 575 milj. kr. I fjolårets reviderade finansplan räknadejag med att statens upplåningsbehov under /72 skulle komma attuppgå till . Som framgår av tabell 5 blevbudgetunderskottet nägot mindre, eller . Utgifterna blevlägre än beräknat, bl. a. till följd av vissa förskjutningar i utbetalningarnaav de stora medelspåslag på tilläggsstater som gjordes ikonjunkturstimulerande syfte under /72. Underskottet på statsbudgeten förinnevarande budgetår kan beräknas bli mycket stort, eller drygt 7,2 miljarderkr. Utvecklingen på såväl inkomst- som utgiftssidan bidrar till detta kraftigaunderskott. De totala statsinkomsterna /73 kan nu beräknas bli ca . lägre än som angavs iden reviderade finansplanen. Den huvudsakliga förklaringen härtill är detnumera kända taxeringsutfallet för , vilket visade att debeskattningsbara inkomsterna blev lägre än beräknat. Regleringen avden slutiiga skatten för sker under /73.Taxeringsutfallet fick till följd att mycket stora utbetalningar avöverskjutande skatt . gjordes i november och december1972 medan inbetalningarna av kvarstående skatt blir lägreän vad som tidigare hade beräknats. Skillnaden mellan inbetald kvarstående Totalbudgeten 1971/72- (Milj. -1973/74 (avrundade belopp) 1971/72 Utfall 1973/74 Statsverksprop. Inkoraster 51 830 Utgifter 55 500 60 515 66 245 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 30 skattoch utbetald överskjutande skatt fömtses nu bli ca . större och statsinkomsterna motsvarande mindre än kalkylerna i den revideradefinansplanen angav. Även preliminärskatteinbetalningar-na har under de senasteterminerna legat under den nivå som det tidigare fanns anledning att räkna med.Från ingången av tas vidare den preliminära skatten ut efter deninkomst som ligger i mitten av varje inkomstintervall i skattetabellerna istället för som tidigare efter det högsta värdet inom varje intervall. kan detta beräknas få till följd att 600 milj. kr. mindre flyterin till statsverket i preliminärskatter. Jagvill också i detta sammanhang erirua om att några av de i konjunkturstimulerandesyfte insatta åtgärdema leder till uteblivna statsinkomster. Företagen får enligtsärskilda regler vid taxering göra vissa avdrag för investeringar i maskineroch inventarier och ocksä för byggnadsinvesteringar enligt de villkorsom beslutat. I vissa fall har företagen också möjligheteratt få nedsättning av energiskatten. I inkomstberäkningen för såväl budgetåret1972/73 som 1973/74 har hänsyn tagits härtill. Utgifterna under /73beräknas nu bli inemot . högre än som angavs i den revideradefinansplanen. Den alldeles övervägande orsaken härtill är kostnadema för desysselsättningsskapande åtgärder som vidtagits.