prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — t. o, m. steg konsumentprisema ,vUket är drygt en halv procenteiUiet mer än ökningen under loppet av 1971. Med aiUedning av den oroandeprisutvecklingen beslöt den franska regeringen att genomföraett omfattande antiinfla-tionsprogram med verkan från den ,1973,Huvudpunktema i programmet är en sänkning av mervärdeskatten ochrekommendationer tiU arbetsmarknadens parter om återhåUsamhet med löneökningar.Mervärdeskattens normalsats sänks sålunda från 23 tiU och på livsmedelfrån 7,5 tUl fr. o. m. 1,1.1973, suspenderasvidare bl. a. skatten på nötkött. För att säkra målet om större prisstabilitethar regeringen beslutat rekommendera företagen att fuUt ut låtaskattesänkningama slå igenom i priserna. Företag som inte berörs avskattesänkningama har uppmanats att håUa prisemaoförändrade. Det omedelbara resultatet av åtgärderna väntas bli ett prisfallpå industriella färdigvaror med jämfört med decembemivån 1972, Denfranska statens intäktsbortfall vilket i årsrat väntas uppgå till ca 7,6miljarder franc, eller av bruttonationalprodukten avses tiU huvuddelenkompenseras med ett l5-årigt statslån. Exportefterfrågan har 1972 varit oväntatkraftig och i likhet med 1971 har ökat sina andelar påutlandsmarknadema. Varuexporten beräknas ha ökat med i volym jämförtmed 1971, Även för varaimporten uppskattas ökningen 1972 tUl ,Till skillnad har prisökningarna mätta i fransk valuta varit tämligensmå för både exporten och importen. Förändringen i handelsbalansens saldo blevunder sådana omständigheter rent marginell. Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 54 denförbättring som registrerades i bytesbalansen var förhållandevis begränsad. Vid slutet av 1972 var som framgåttovan trenden i efterfrågetillväxten uppåtriktad såväl inom landet som påexportmarknadema. Detta gällde både investeringsvara- och konsumtionsefterfråganoch kom bl, a. till uttryck vid den franska konjunkturbarometerhösten 1972, Resultatet av denna enkät visade sålunda att kapacitetsbegränsningarutgjorde det viktigaste hindret för produktionsutvidgningar i företagen. Isynnerhet rådde brist på yrkesutbildad arbetskraft. Enprognos för den ekonomiska utvecklingen framlades av den franskaregeringen i samband med att budgetförslaget presenterades i oktober1972, Enligt denna förutses produktionstUlväxten i ekonomm 1973 bli något högreän 1972 eller mellan 5,5 och . Detta motsvarar ungefär den tillväxt somuppnåddes och skulle sannolikt innebära att arbetslöshetensuccessivt minskade något. Till skUlnad från de två föregående åren räknar manfrån fransk sida med att det 1973 inte kommer att krävas några ytterligarestimulansåtgärder för att uppnå en tillfredsställande hög tiUväxt. Merai detalj innebär prognosen för den franska ekonomins utveckling att deninhemska efterfrågan fortsätter att öka kraftigt som exporten ochimporten föratses uppvisa ungefär samma ökningstal som 1972. Den privatakonsumtionen väntas växa något snabbare än 1972 främst som en följd av attsysselsättningseffekten på hushållens disponibla inkomster föratses blistörre än året innan. Löneökningarna väntas bli av samma omfattning som 1972.Genom att bostadsbyggandet och de offentliga investeringama beräknas öka någotlångsammare och övriga investeringar i oförändrad takt, väntas de totala fastainvesteringarna inte öka fullt lika snabbt som 1972. Däremot firms anledningatt räkna med en viss uppgång för lagerinvesteringarna, nära nog stagnation i denitalienska ekonomin visade den totala produktionen klara teckentiU en återhämtning, Derma utveckling bröts dock delvis under första halvåret1972, något som i viss utsträckning torde kunna förklaras av den politiska orosom gjorde sig gällande. Från och med tiUtog emellertid den inhemskaefterfrågan successivt och totalt beräknasbmttonationalprodukten ha vuxit med i volym. från den inhemska efterfrågesidanhar framför allt de offentliga företagens investeringar visat en kraftigökning, i volym. De offentliga myndighetemas investeringar däremotberäknas ha sjunkit med i volym, i första hand som en följd avadministrativa svå- Bil.1 Preliminär nationalbudget 55 righetermed igångsättningen av beslutade projekt. De offentliga kon-simitionsutgiftemaväxte i ungefär samma takt som den totala produktionen.Statsbudgeten torde emellertid ha utövat ett visst expansivt inflytande, inteminst beroende på en kraftig utökning av pensionsförmånerna. TillgängUga indikatorer över bostadsbyggandetpekar mot att botten i bostadskonjunkturen passerades , Totaltberäknas visserligen bostadsinvesteringama ha minskat i volym 1972,vilket emellertid kan jämföras med en nedgång om 1971. Förbättradevinstmarginaler samt en successiv minskning under årets senare del avoutnyttjad kapacitet synes ha medfört en retardation även av takten iinvesteringsnedgången inom övriga delar av den privata sektom. Sammanfattashela investeringsaktiviteten i samhällsekonomin indikerar föreliggandeberäknar en nedgång 1972 om i volym att jämföra med 1971. GenereUt kan sägas att den italienskaekonomin vid ingången av 1973 upplevde en tilltagande inhemsk efterfrågan såvälfrån den privata som den offentliga sektom. En viss lageruppbyggnad hade kommitigång hksom en påtaglig ökning av denprivata konsumtionstUlväxten, Några restriktioner från den extema sidanvar inte märkbara. Bytesbalansöverskottet uppgick tiU ca , främst föranlett av en snabb ökning av den italienska exporten, Föratsatt att återkommande störningar iform av t. ex. politiska och sociala oroligheter inte inträffar framstår enfortsatt och accelererande tillväxt av den ekonomiska aktiviteten under loppetav 1973 sålunda som mycket sannolik. Takten i ett sådant utvecklingsförlopp ärdock ännu svår att kvantifiera. En av de främsta svårighetema torde därvid varaosäkerheten om effektema av de 3-åriga löneavtal som slutits under hösten1972, De nya avtalen berör ca hälften av arbetskraften inom industrin. Här harförutsatts en ökning av timförtjänsten inom industrin på i genomsnitt 15 %1973, Statsbudgeten väntas komma attutöva ett expansivt inflytande på samhällsekonomin. Ett skäl härför är dentemporära minskning av de indirekta skatteinkomsterna som antas följa avinförandet av mervärdeskattesystemet /1973. Vidare trädde enytterligare höjning av pensionsutbetalningama i kraft vid samrna tidpunkt.Denna senare höjning motsvarar ca en halv procent av brattonationalprodukten. Det nya mervärdeskattesystemet innebär enjämfört med äldre system mera gynnsam skattebehandling av privata investeringarinklusive lagerinvesteringar. Detta förhållande torde ha medfört att ettflertal företag senarelagt investeringsutgifter tUl 1973. En uppgång av deprivata fasta investeringama framstår mot en sådan bakgrand som trolig.Även bostadsbyggandet väntas fortsätta att stiga under loppet av Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 56 1973,inte minst med tanke på den reform av byggandets finansiering innebärandeökade statliga åtaganden som börjat tillämpas. En osäkerhetsfaktor utgördock de kostnadsökningar som kan antas slå igenom i byggpriserna i samband meddet nya löneavtalet inom byggbranschen. Deninhemska efterfrågekomponent som väntas komma att utöva det mest expansivainflytandet är den privata konsumtionen. Bidragande härtUl är, utöver denyligen ingångna löneavtalen, en förutsedd nedgång av hushållens sparkvot. Deökade disponibelinkomstema hos hushållen kan dock till en viss del antas blireducerade av förhåUandevis kraftiga prisstegringar. En uppgång avkonsumentpriserna om 6 ä varav mellan två och tre procentenheterförklaras av indirekta skattehöjningar framstår inte som osannolik. Omde ovan antydda utvecklingslinjerna infrias torde en ökning av den totalaproduktionsvolymen 1973 om vara att förutse. En förutsättning för ensådan i stort gynnsam ekonomisk tillväxt är, som ovan nämnts, att inga markantaoroligheter av social eller pohtisk art tillträder. Påden extema sidan talar starka skäl för en fortsatt snabb export-tUlväxt avminst samma storlek som 1972. Den tilltagande aktiviteten i den inhemskaekonomin kan väntas medföra en viss acceleration av importtiUväxten.Överskotten på såväl handels- som bytesbalans förutses dock växa, för bytesbalansens del till 3,5 a 4 mUjarder dollar,motsvarande av bruttonationalprodukten. Den italienska ekonominskulle sålunda, om prognoserna infrias, vara tillbaka i ett läge motsvarandeåren närmast . Den danska ekonomin har sedan mitten av1970 karakteriserats av den anpassningsprocess som krävs för att kommatillträtta med ett stort betalningsbalansunderskott. Den ekonomiska politikenhar sålunda varit inriktad på att håUa tUlbaka den inhemska efterfråganstillväxt i syfte att frigöra resurser för en förbättring av den extema balansen.Strävan var dock vidare att den totala efterfrågan i ekonomin inte fick bli såsvag att arbetslösheten ökade väsentligt. 1 motsats till 1971, då flerafaktorer samverkade till att centrala ekonomisk-politiska mål inte kundeuppfyllas, har resultatet av den ekonomiska pohtiken 1972 i många avseendenvarit lyckat. Sålunda har en kraftig reduktion av betalningsbalansunderskottetskett jämsides med att ett förnyat uppsving kunnat registreras för deninhemska ekonomiska aktiviteten. Den totala produktionstillväxten beräknas 1972ha uppgått tiU . Den relativt höga arbetslösheten harkvarstått även under en stor del av 1972, men har densuccessivt nedbringats. Bil.1 Preliminär nationalbudget 57 Prisstegringamahar liksom i de flesta västeuropeiska ländema varit rätt betydande. Med hänsyn till såvälbetalningsbalansutveckluig som produktion och sysselsättning har denexportframgång som kunde noteras 1972 varit av stor betydelse. Exportintäktemahar ökat kraftigt på nästan alla områden. SärskUt gäUer dettaindustrivaruexporten, vUken ökade jämförtmed . Härav torde kuima hänföras tiUvolymsidan. Den totala exporten beräknas ha ökat i värde 1972.Importen däremot har uppvisat en svagare utveckling. Som en följd av bl. a. dentUlfäUiga importavgiften, som infördes , beräknas importen ivolymtermer ha varit ungefär oförändrad från Värdemässigtkan ökningen 1972 uppskattas tiU . mantaget medförde denna export- och importutveckling att bjesbalansen var i jämvikt. beräknas visserligen en viss försämring ha inträffat, men underskottet väntas Ukväl inte ha överstigit en mUjard danska kronor jämfört med 3,2 mUjarder 1971. Medan det således från exporten utgåttklart konjunkturstimulerande impulser 1972, har tiUväxten av den slutligainhemska efterfrågan varit ungefär oförändrad jämfört med 1971.Utvecklingsmönstret för de olika efterfrågekomponenterna har varit detsamma som1971. Sålunda noterades en markant ökning för bostadsbyggandet, medanföretagens investeringar uppvisade en avsevärd minskning räknat i volymtermer.Totalt beräknas de fasta investeringama ha ökat Även denprivata konsumtionens tUlväxt var moderat - 1972 jämfört 1971 och den offentliga sektorns efterfrå gan efter varor och tjänster beräknas ha ökat något mindre än 1971. På lagersidan registrerades en fortsatt neddragning. En viktig faktor i detta sammanhang torde ha varit den tillfälliga importavgiften, vilken förorsakat en kraftig minskning av importvarulagren av såväl rå- som färdigvaror. Den totala inhemska efterfrågan beräknas 1972 ha ökat i samma takt som 1971. över året uppvisade emellertid utvecklingen en klart stigande trend , vilket bl. a, kommit till ut tryck i en förbättrad situation på arbetsmarknaden och en uppgång av importen , Vid ingången av 1973 tyder tiUgängligakonjunkturindikatorer på att den ekonomiska aktiviteten i är på väguppåt. Vid baro-meterandersökningar noterades sålunda en kraftigtökad orderingång från hemmamarknaden till den danska industrin somexportorderingången indikerade en fortsatt snabb exporttUlväxt, Endast enminoritet av företagen önskade mindre färdigvarulager. Vidare tyder som nämntsovan utvecklingen på arbetsmarknaden och för importen i riktning mot enförstärkt inhemsk efterfrågetUlväxt. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 58 Vid folkomröstningen i oktober 1972säkrades det danska inträdet i EEC, Resultatet väntas få stor betydelse för dendanska ekonomms utveckling , bl, a. genom att det kan antas utöva ettväsentligt inflytande på företagens bedömningar av de framtida ekonomiskavUlkoren, Investeringsdispositionema väntas nämligen härigenom påverkasmarkant. Vidare tUlkommer den stora förbättringen i bytes-förhåUandet förutrikeshandeln, som är en följd av att prisanpassningen för jordbraksproduktertiU EEC:s prisnivå genomförs till redan första året av medlemskapet. Dådessutom det internationella konjunkturuppsvinget kan väntas fortsätta,framstår sålunda utsikterna som ljusa för en fortsatt expansivexportutveckling. kan därför anses föreligga för en fortsattframgångsrik omställning av den danska ekonomin i den riktning sominledningsvis berördes i detta avsnitt. 1973 framstår utan tvekan som det år envaraktig förbättring av betalningsbalansen skulle kunna uppnås utan alltförstora påfrestningar på den inhemska ekonomin. Prognoser från dansk sida pekar på enväsentligt ökad aktivitet i ekonomin 1973, Det är i första hand företagensinvesteringar och exporten som väntas öka kraftigt, men även den privatakonsumtionei» beräknas växa någon procentenhet snabbare än 1972. Däremot väntasbostadsbyggandet minska i volym 1973, vUket dock för de totalabygggnadsinvesteringama kan antas uppvägas av betydande ökningar i övrigabyggnadsinvesteringar. Den offentliga sektorns efterfrågetillväxt uppskattastill , vUket är något lägre än tUlväxten ds. senaste åren.Sammanfattaingsvis väntas sålunda en betydande ökning av efterfrågans tUlväxt iekonomin 1973 som det står klait att en väsentlig del av dennaefterfrågeökning kommer att rikta sig mot importen. Även om den inhemskaproduktionen inte kommer att öka fullt lika mycket som efterfrågan, torde ändådess tUlväxt uppgå tili 1973. Slopandet av den tUlfälligaimportavgiften är ytterligare en faktor som talar för en snabbimporttUlväxt jämfört med . Uppskattningar för bytesbalansutfallet 1973pekar mot ett underskott på ca 2 mUjarder danska kronor. Detta är visserligenen försämring med en miljard jämfört med , men mot bakgrund av att importavgiftendå var i kraft och de stora underskott som registrerades 1970 och 1971 tordeett sådant utfall få betraktas som tämligen tillfredsställande, I likhet med utvecklingen i finska ekonomin 1972 kännetecknats av en snabbare produktionstUlväxt än1971. Utan undantag har exporten fungerat som drivkraft vidkonjunkturuppgångar, vilket i utpräglad grad gällt även vid det uppsving som 1 Preliminär nationalbudget 59 Däremot har den inhemska efterfrågan uppvisat en fortsatt svag tUlväxtoch för andra året i följd noterades stagnation för de fasta investeringama.Pris- och kostnadsökningarna har hksom 1971 varit stora, men en viss dämpninghar gjort sig gällande . Den totala produktionen beräknas1972 ha ökat med jämfört 1971. Denekonomiska politiken har varit fortsatt expansiv efter den om-orientering somskedde i samband med konjunkturnedgången . Beslut fattadessålunda att konjunkturdepositioner och investeringsfonder fick tasi anspråk. Effektema av dessa åtgärder beräknas i huvudsak ha infallit under1972. Läget på kreditmarknaden lättades väsentiigt , och denlätta kreditpolitiken har fortsatt också , vUket bl. a. kommit tilluttryck i en höjning av kvoterna för affärsbankernas skulder hos centralbanken.Vidare sänktes räntorna allmänt med 3/, Ävenden offentliga sektorns anspråk på reala resurser i ekonomin dvs. köp avvaror och tjänster har verkat i klar expansiv riktning 1972, Den offentiigakonsumtionen beräknas sålunda ha ökat med , eller en procentenhet merän 1971, Ännu kraftigare tUlväxt uppvisade de offentliga investeringama, vilkaberäknas ha ökat med 1972. Totalt uppskattas den offentliga sektornsefterfrågeökning tUl , vUket är mer än 1971. En imotsvarande grad svagare utveckling noterades emeUertid för övrig inhemskefterfrågan och totalt beräknas den interna efterfrågetUlväxten varitoförändrad , Förutom de privata fasta investeringama har lagrenuppvisat en fortsatt svag utveckling. Liksom i många andra länder 1972 är detsärskilt för industrins investeringar som den största nedgången inträffat.Trots relativt stora prisökningar beräknas den privata konsumtionen ha ökat medca jämfört 1971. En starkt bidragande orsak tUl denna ökadekonsumtions-tillväxt har varit att en viss sänkning av hushållens sparkvotinträffade . Denextema balansen utvecklades på ett för den finska ekonomin gynnsamt sätt.Den ökade ekonomiska aktiviteten i flera viktiga avnämarländer medförde enkraftigt stigande efterfrågan på träförädlings-produkter, vUka upptar ca 50 %av exporten. De största ökningama noterades emellertid för metall- ochverkstadsprodukter genom ökade leveranser tUl i första handstatshandelsländema. Totalt beräknas varaexporten ha ökat i volym1972, jämfört med en mindre nedgång 1971. Även för importen noterades enuppgång efter stagnationen 1971, Importen av konsumtions- och insatsvaror ökaderelativt snabbt medan däremot investeringsvaraimporten minskade kraftigt. Totaltberäknas importvolymen ha ökat med . Även om en viss Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 60 försämringav bytesförhållandet inträffade , beräknas en förbättring avhandelsbalansen ha skett med ca 350 mUjoner finska mark tiU ett underskott påca 1 500 mUjoner. Bytesbalansen förändrades i motsvarande grad. Den publicerade budgetenför 1973 väntas få en kon-traktiv efterfrågeeffekt på ekonomin. SärskUt gäUerdetta , då den konjunkturappgång som inleddes väntasha vunnit en betydande styrka. Totalt sett för året beräknas den offentligasektoms efterfrågan öka , eller mindre än ökningen1972. För övrig inhemsk efterfrågan föratses däremot ett markant uppsving, ochexporten väntas uppvisa en fortsatt stark ökning. Of-ficieUa prognoser tyder påatt den privata konsumtionen kommer att öka . Därvid väntas liksom 1972en fortsatt nedgång av hushåUens sparkvot. De privata fasta investeringamaberäknas öka efter en 2-procentig minskning 1972. Någon mera påtaghgtiUväxt av dessa investeringar väntas dock komma till stånd först andrahalvåret. Understödd av en fortsatt konjunktumppgång på de viktigasteavsättningsmarknadema beräknas den finska exporten öka i volym. Ilinje med derma utveckling för de olika efterfrågekomponenterna förutses enimporttUlväxt på i volymtermer. Sammanfattningsvis skuUe den ovan skisseradebUden av ekonomin 1973 irmebära en total proditiitionstiUväxt på och enökning av industriproduktionen med 8 a . Varken arbetsmarknaden eller dentekniska kapaciteten för ekonomin som helhet torde utgöra några hinder fören produktionstillväxt av denna omfattning. EmeUertid kan de betydandeskillnader som föreligger regionalt inte minst vad gäller arbetsmarknaden ge upphov tUl överhettningstendenser i de expansiva regionerna på ett tidigtstadium, parallellt med att stor arbetslöshet kvarstår i de norra och östradelama av landet. Ett stort osäkerhetsmoment i detta sammanhang utgörmigrationsutvecklingen gentemot . Karakteristiskt för den ekonomiskautvecklingen i den senaste 1 O-årsperioden har varit i hur ringa gradproduktion och sysselsättaing påverkats av konjunktursvängningar i Västeuropa.Detta förhållande har även gällt den avmattaing som är på väg attöverviimas. Produktionstillväxten i har sålunda de båda senaste årenlegat i nivå med utvecklingen och beräknas 1972 ha uppgått tUlca jämfört 1971. De viktigaste bidragen tillproduktionsökningen 1972 har kommit från exportsektorn och den offentligasektom, medan däremot övrig inhemsk efterfrågan utvecklats svagt. SärskUtgäller detta de fasta investeringama exklusive bostadsbyggandet men även i vissmån den privata konsum- 1 Preliminär nationalbudget 61 tionen.Totalt sett har emellertid den inhemska efterfrågan visat en stigande trendunder loppet av 1972 efter den dämpning som noterades . Dejämfört med 60-talet betydande prisstegringama har fortsatt och allmäntprisstopp infördes . Det senast gällande prisstoppet upphävdesi och hade då varit i kraft . Den ekonomiska pohtiken 1972 har syftattiU att mUdra verkningarna av den intemationeUa avmattaingen. Det har vidaregällt att skapa föratsättningar för att de återhållande effekterna påkapacitetstUlväxten avpensionsålderssänkningen inte skuUe medföra överhettnings-tendenseri ekonomin 1973. Stimulansåtgärdema har därför i första hand tagit sikte på attupprätthåUa investeringama. I detta syfte frisläpptes industrinsinvesteringsfonder. Vidare har en omfattande lagerproduktion inomexportföretagen underlättats av den förda kredit-poUtiken. Den genereUt settlätta kreditpolitiken torde även ha medverkat till att företagensinvesteringsplaner kunnat upprätthållas relativt väl. Exklusive sjöfartssektom ökade de fastainvesteringarna 1972 med i volym jämfört 1971. Den starkasteexpansionen uppvisade de offentiiga investeruigama och byggnadskkvesteringama.Däremot beräknas industrins investeringar ha stannat kvar nivå.Sjöfartssektoms investeringar vilka år brukar uppvisa storavariationer minskade 1972 med efter en nästan lika stor ökning1971. Likaledes blev lagerinvesteringama avsevärt mindre än 1971. En viktigorsak härtUl synes vara en betydande neddragning av lagren av importeradeinsatsvaror. HärtUl kommer att avsättningen på exportmarknadema varit större änväntat, vUket medfört en svag utveckling av exportvaralagren. Även om den privata konsumtionen uppvisaten återhämtning under loppet av 1972, beräknas dess tiUväxt i genomsnitt föråret ha stannat vid jämfört 1971. Efterfrågan utveckladesmycket svagt , vilket bl, a, kom tUl uttryck i en nedgång avinköpen av varaktiga konsumtionsvaror. Bakom den svaga efterfrågeutvecklingenligger i första hand en låg tUlväxt av hushållens reala disponibla inkomster.Visserligen har löneökningarna varit fortsatt stora 1972, men prisökningarnahar varit betydande och uppvisat en stigande trend över året. För att uppnå enmera tillfredsställande prisutveckling återinfördes allmäntprisstopp med verkan' från Dethar senare beslutats att prisstoppet slopas / 1973, I genomsnittt beräknas konsumentprisema ha stigit med , medan motsvarande siffra var . Verkningarna på den norska varaexportenav den internationella kon-junkturappgången kom som vid flera tidigaretillfällen snabbt. Exportvolymen beräknas 1972 ha ökat med ochökningen var relativt jämnt fördelad mellan olika varagrupper. Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 62 att ha stagnerat, vUket tUl en del torde hänga sammanmed lagerutveck-Imgen förimporterade msatsvaror. Fastän prisutvecklmgen för exporten var påtagligtogynnsam bidrog denna totalt sett positiva utveckling av varuhandeln tiUhuvudparten av den förbättring, ca 2 500 mUjoner norska kronor, avbytesbalansen som noterades 1972. Förbättringen av bytesbalansen bedömsemellertid ha varit av tillfäUig karaktär, TUlgängUga konjunkturindikatorer ochutvecklingstendenserna för de olika efterfrågekomponentema i slutet av 1972tyder på att den norska ekonomin kommer att utvecklas i riktnuig mot fulltkapacitetsutnyttjande , På samma sätt verkar det förhållandet att pensionsåldern sänks från 70 tUl vid årsskiftet1972/1973, vUket beräknas innebära en sänkning av kapacitetstillväxtenmed ungefär en halv procentenhet 1973, En produktionsökning av denstorleksordning att risker för en överhettning i ekonomin kan uppstå 1973 tordedärför inte kunna uteslutas. En prognos för denekonomiska utvecklingen presenterades i den norska nationalbudgeten som lades fram . I dennaförutses en kraftig återhämtning för den inhemska efterfrågan. Den privata konsumtionenväntas öka med och en vändning beräknas ske för investeringama.Därvid väntas i första hand sjöfartssektoms investeringar uppvisa storaökningar. Totalt beräknas de fasta investeringama öka med inemot 1973,jämfört med en mmskning på 1972. I likhet med 1972 väntas 1973 enförhållandevis begränsad lagemppbyggnad. På den extema sidan kanexportefterfrågan väntas vara fortsatt stark och exportvolymen fömtses ökakraftigt om än mte lUta mycket som 1972, För importen däremot väntas en markantomsvängning tUl följd av den väntade inhemska efterfrågeexpansionen.