prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Mot bakgrundav den kraftiga likvidilelspåspädningen i ekonorain i saraband raed valutakriseni frarastär eraellertid de åtgärder sora tagit sikte pålikviditelsulvecklingen som förhållandevis begränsade. Det är därför oklarthuruvida skattehöjningarna, eller ens slabiliseringslånet, koraraer att fånågon raera påtaglig kontraktiv effekt på ekonorain 1973. Mol denna allraänna bakgrund finns det skäl att anta attkonjunktur-förloppet i komraer att präglas av ensuccessiv ökning av tillväxten med investeringarna som den mest expansiva efterfrågekomponenten.Den gynnsamraa orderulvecklingen /1973 liksom denförhåUandevis höga kapaciletsutnytljandegraden vid ingången till 1973motiverai" sannolikt en uppjustering av de ännu i noveraber 1972 täraligenlågt liggande investeringsplanerna i industrin . Utvecklingen avraaskin- och ulmslningsinvesleringarna 1973 och 1974 lorde av planerna attdöraa eraellertid bli avsevärt raindre expansiv än under högkonjunkturen19681969, då dessa ökade med 10 resp. i fasta priser. TUlsammans raed enslagnation i bostadsbyggandet särat en viss uppgång jämfört raed 1972 itillväxten för övriga byggnadsinvesteringar innebär detla alt de saralade fastainvesteringarna 1973 kan förutses öka raed 5 ä , dvs. betydligt snabbare än1972. Med ett påtagligt uppsving i lagercykeln och en fortsalt privatkonsura-lionslUlväxl ora 3,5 å skulle detta raedföra en raarkant ökning avden totala inhemska efterfrågan. På den externa sidan kan vad exporten beträffar denökande aktiviteten i avnäraariänderna 1973 förutses utöva det största inflytan- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 45 Visserligen skedde en uppskrivning avD-raarken med i genomsnitt , men detta lorde inle redan första året få någonmer avgörande betydelse för den volyramässiga exportutvecklingen. I ställettalar tidigare erfarenheter för alt den externa balansen i ett inledande skedefrämst komraer att påverkas genora den omedelbara förbättringen ibytesförhållandet. Detla hindrar emellertid inle att volyraeffektema påutrikeshandeln av växdkursjusteringama i deceraber 1971 torde koraraa alt bliavsevärt raer uttalade än 1972, och att västtyska produkter härigenomtrots en förhållandevis expansiv exportutveckling kan väntas förloramarknadsandelar 1973. För iraportens del torde såväl det väntade uppsvinget iden inheraska ekonorain 1973 som effekterna av de senaste årensväxelkursförändringar innebära en åtrainstone lika expansiv utveckling sora1972. Sararaanfattningsvisskulle detta betyda att totalproduktionen i den västtyska ekonorain 1973 kanväntas öka raed saratidigt sora en eftersträvad sänkning avarbetslösheten inträffar. Huruvida raålen ora en raer balanserad utveckling avprisstegringarna och utrikeshandeln kan uppnås frarastår däreraot sora raerosäkert. Den i delta avsnitt skisserade bilden över konjunkturutvecklingen iVästtyskland 1973 tyder på alt någon markerad dämpning avprisstegringama inle skulle vara att vänta före utgången av 1973 somden gynnsamraa expoiikonjunkluren kan raedföra en viss ytterligare ökning avbylesbalansöverskollet 1973. I likhet med de närmast föregående åren karakteriseradesden franska ekonomin 1972 av snabb och jämn expansion. TotalproduktionenstUlväxt uppgick i volyraterraer tUl . Delvis till följd avekonoraisk-politiska stimulansåtgärder förstärktes den inhemskaefterfrågetillväxten under loppet av 1972, vilket tillsammans raed en mycketgynnsam exportutveckling kora att raedföra en successiv förbättring avkonjunktursituationen. Detta avspeglade sig bl. a. i en stabilisering av lägetpå arbetsmarknaden. Även ora arbetslösheten tenderade att dröja kvar på i;n högnivå, kunde sålunda registreras en påtaglig ökning av antalet lediga platser. Den privata konsurationen utvecklades fortsatt expansivt1972. Dess tiUväxt på raotsvarande ungefär de disponibla inkomsternasreala ökningstakt, vilket innebar alt hushållens sparkvot stannade på en högnivå. Även de fasta investeringarnas utveckling spelade en viktig roll för deninhemska efterfrågans snabba tillväxt. Den offentliga sektorns investeringar, liksombostadsbyggandet, ökade betydligt kraftigare än 1971, medan nedgången itillväxten för investeringarna i de privata företagen blev raindre raarkerad änväntat. Härigenora kunde en uppgång noteras i de fasta investeringarnasökningstakt 1972 raed 1,5 pro- Även lagerinvesteringamautvecklades expansivt 1972 och bidrog lill skillnad lill en höjningav den inheraska efterfrågetillväxten. Sora fraragått inledningsvis utgjorde den gynnsararaa exportutvecklingenen väsentlig faktor för alt hålla aktiviteten i ekonorain på en hög nivå 1972.Beroende frärast på fortsalt stor konkurrenskraft för franska produkter och godtUlgång på produktionskapacitet i industrin noterades i likhet raed de närraastföregående åren betydande andels-vinster på exportraarknaderna. Saratidigtökade efterfrågetUlväxlen på avsätlningsraarknaderna. Exportökningen uppgicksålunda till i volyra, vUket är raer än1971. Även importen uppvisade en hög tillväxttakt i volym vilketraed tanke på den expansiva inhemska efterfrågeutvecklingen emellertid inle ärsärskilt förvånande. För handdsbalanssaldot innebar denna utveckling enytterligare förstärkning av del kraftiga överskott som registrerades 1971.Bytesbalansen förbättrades i ungefär samraa grad och uppvisade 1972 ettöverskoll raotsvarande ca 750 railj. Liksora i raånga andra västeuropeiska länder visade priseroch kostnader en tilltagande ökningslakt under loppet av 1972. Konsuraentpriserna,exerapelvis, steg över löpande 12-raånadersperioder raed raotslutet av året. Med anledning av denna oroande utveckling beslöt de franskarayndigheterna i deceraber 1972 alt genoraföra ett omfattandeanliinflalionsprogram raed verkan från ingången av 1973. Huvudpunkterna iprograraraet var en sänkning av raervärdeskal-lens norraalsals från 23 lill och på livsraedel från 7,5 till 7 %. är vidare skattenpå bl. a. nötkött suspenderad. Statens inkomstbortfall vilket för 1973beräknas uppgå till ca 7 mUjarder franc har föranlett en särskUd upplåning avungefär samraa orafattning. Detta sker genom ett 15-årigt statslån, sominnefattar en devalveringsgaranti genora att det är relaterat till den gemensaramaeuropeiska räkneenheten för valutor. var trenden i efterfrågetillväxtenuppåtriktad såväl inora landet sora på exportraarknaderna. Detta fraragick bl.a. av den franska konjunklurbaromeler . FuUt ka-paciletsulnytljanderapporterades från ell ökat antal förelag. Även inom investeringsvaruinduslrin sorn dittills noterat den svagaste utvecklingen hade situationenförbättrats påtagligt. En raotsvarande undersökning företagen av den franskaarbetsgivareföreningen avslöjade all ökningen i orderingången visserUgen varitstörst , raen att ordertUlströmningen fortfarande i början av1973 totalt sett låg på en hög nivå. Särskilt från exportraarknaderna fortsatteökningen. Sora trängsta sektor har vid baroraetemndersökningarna nästan genomgåendeangivits maskinkapacitel och yrkesutbildad arbetskraft. Mol bakgrund av den senaste konjunktumtvecklingen tordedet inte 1 Reviderad nationalbudget för 47 finnas anledning att på några mer väsentiiga punkterrevidera den prognos för ekonomins utveckling sora fraralades av denfranska regeringen i saraband raed budgetförslaget . Totalproduktionenstillväxt kan sålunda förutses uppgå till ineraot 1973, järasides raed attarbetslösheten successivt nedbringas. Under sådana förutsättningar lorde tillskillnad inga särskilda stiraulansåtgärder krävas, utan risk skullesnarare föreligga för att åtrainstone inora vissa sektorer ett alltförstarkt tryck uppkommer på produktionsresurserna. En sådan senare utveckling ligger avgjort inte i linje medde franska myndigheternas strävanden raot raindre pris- och kostnadsökningar iekonomin. En osäker faktor i denna bild är effekterna på den totala efterfråganav det ovan berörda antiinflationsprograraraet. Den åtstramning avkreditpolitiken sora ingår sora en del i pragrararaet har av den franskaregeringen antagils kompensera den ökning i den privatakonsurationsefterfrågan, vilken kan förmodas bli den oraedelbara effekten avmervärdeskallesänkningen. Det kan ifrågasättas ora en så starkt återhållandeeffekt verkligen kan uppnås. I varje fall torde det inte kunna uteslutas attnettoeffekten på efterfrågan blir expansiv. Även ora tillväxtraålet har enjämförelsevis hög prioritet i den franska ekonomin är det därför inteosannolikt att restrLktiva åtgärder måste tUlgripas ora raålsättningama påpris- och koslnadsorarådet skall kunna uppfyllas 1973. Den italienska ekonomin präglades av denrecession som inleddes Lvå år tidigare. Visserligen visadeproduktionsutvecklingen tydliga tecken lill en återhämtning mol slutet av1971, men den gynnsararaa trenden bröts . verkade åter en viss uppgång i den inhemska efterfrågangöra sig gällande som expansionen i exportefterfrägan fortsatte raedtilltagande styrka. De avtalsförhandlingar för drygt hälfien av Italiensindustriarbetare som inleddes medförde i likhet med de närmastföregående 1969 omfattande strejker över hela arbetsraarknaden. Följden blevbetydande produktionsbortfall de sista raånaderna 1972 och industriproduktionenberäknas för helåret ha ökat raed endast 2,. Totalproduktionens tillväxt iekonorain uppgick till ca J %. Den ekonoraiska politiken har generellt sett varitfortsatt expansiv 1972. Politikens expansiva inriktning underlättades av engynnsara utveckling av den externa balansen och en likaledes gynnsara kostnadsutvecklingi exportsektorn. Medan penningpolitiken varit lätt ända från utgången av 1970,beräknas budgetpolitiken börjat utöva ett expansivt inflytande först . Denna inriktning av finans- politikenförstärktes våren och soraraaren 1972 genora i första hand skattelättnader förinvesteringama och höjningar av pensionerna. Settfrån den inheraska efterfrågesidan har i likhet raed 1970 och 1971 de statsägdaförelagens investeringar ökats kraftigt. Dessa investeringar svarar för drygt20 % av den totala investeringsvolyraen i och har t.o. 1972 vuxit raed raätl i fasta priser. Trots denna snabbaexpansion kunde inte förhindras att de totala fasta investeringarna 1972rainskade för andra året i följd. Nedgången beräknas ha varit 1972,järafört raed en 4-procentig nedgång 1971. Däreraot noterades 1972 ett visstuppsving i lagerinvesteringama, vilkas ökning utgjorde av bruttonationalprodukten.Även den privata konsumtionen utvecklades förhållandevis expansivt 1972, ochdess volymtillväxt uppgick till , alt järaföra raed 1971. Denitalienska utrikeshandeln kännetecknades av en kraftig expansion ochresulterade i en markant förbättring av handdsbalanssaldot. Exporten ökadevärderaässigt raed , raedan iraporlök-ningen uppgick till 13,5 %.Saratidigt noterades en kraftig förbättring i tjänsleutbytet raed utiandet.Bytesbalansen kora härigenora alt 1972 uppvisa ett överskott raotsvarande ca 3railjarder dollar. Förelagens bedöraning avkonjunkturläget präglades av en viss optimisra. Visserligenutgjorde de i stor utsträckning fortfarande olösta löneförhandlingarna inoraindustrin en viktig negativ faktor, men de positiva effekterna avmervärdeskattens införande vid årsskiflet 1972/1973 synes ha utövat detdorainerande inflytandet vid företagens bedöraning. Oraläggningen av denindirekta beskattningen till mervärdeskatt innebär nämligen avsevärdaskattefavörer för investeringarna jämfört med det tidigare systemet. Samtidigtminskade företagens sociala kostnader med ungefär hälften, eller 8 tiU avlöne-suraraan. Vidare frarakora vid baroraetemndersökningar alt orderlägetundergått en påtaglig förbättring från soraraaren 1972. Vad gäller kapacitetsutnyttjandeti industrin låg del i genorasnitt endast något högre än , dådet lägsta värdet noterades sedan statistiska raälningar inleddes i dettaavseende. Inora konsurationsvaruindustrin hade den senaste utvecklingen gåttraot ett ökat kapacitetsutnyttjande, vilket dock motsvarats av en försämringinom investeringsvaruinduslrin,. Mot denna bakgmnd torde möjligheter föreliggaatt den utdragna slagnationen i den italienska ekonorain bryts och att denekonoraiska aktiviteten tilltar under loppet av 1973. Utsikternaför en påtaglig omsvängning av investeringsutvecklingen för såväl företagensinvesteringar sora för bostadsbyggandet liksora en fortsatt expansivexportefterfrägan förefaller goda. Även konsurationsefterfrågan väntas förbliförhållandevis stark, vilket tillsararaans raed en fortsatt expansivekonoraisk politik raycket väl kan leda 1 Revideradnationalbudget för 49 tillatt det raål sora rayndighetema satt upp för totalproduktionens tillväxt 1973- 4,5 ä kan uppfyllas. Denekonomiska utvecklingen i Danraark har präglats av en successiv ökning avproduktionstUlväxten, parallellt raed att arbetslösheten efter handnedbringats från den täraligen höga nivån vid årets början. Efterfrågan inoralandet har liksora 1971 kännetecknats av en svag investeringsverksarahet ochdepressiva lagerrörelser, raedan exporten uppvisat en expansiv utveckling. Igenorasnitt ökade totalproduktionen raed , alt järaföraraed inle fullt 1971. I likhet raed utvecklingen i de flesta andravästeuropeiska länderna har prisstegringarna tilltagit under loppet av 1972.Mellan genorasnitlsvärdena och 1972 noterades en uppgång ikonsuraentpris-index på att järaföra raed 19701971. Motbakgrund av de slora externa betalningsunderskolt sora rått ekonoraiska poUliken varit inriktad på att hålla tillbaka den inheraskaefterfrågans tillväxt. Strävan har sålunda varit all frigöra resurser för enförbättring av den externa balansen i första hand genora en utbyggnad avexportindustrin ulan att saratidigt arbetslösheten steg i landet. I vad raändenna politik i viktiga hänseenden varit fraragångsrik 1972 är dock oklart.Visserligen förbättrades den externa balansen påtagligt, raen detla torde tUlstor del få tillskrivas den extra iraportavgiften sora infördes i oktober 1971särat raöjligen även en härav oberoende fortsalt nedgång i lagerinvesteringama.Däreraot synes kapaciletsulbyggnaden i industrin ha varit svagare än önskvärtoch industriinvesteringarna ökade endast svagt järafört raed 1971. Deninheraska efterfrågetillväxten har i stället burits upp av den privatakonsumtionen, sora ökade raed järafört raed 1971. Likaså noterades enexpansiv utveckling av bostadsinvesteringarna, vUka ökade raed ivolyra. Även den offentliga konsurationen expanderade kraftigt, och desstUlväxt uppgick i likhet raed 1971 tUl i volyraterraer. Betydligt svagareutvecklades de fasta investeringama exkl. bostadsbyggandet. Efter att 1971 harainskat med ett par procent, noterades visserligen 1972 en viss ökning avdessa, men investeringsvolymen 1972 blev likväl kvar nivå. Lagerinvesteringarnaminskade 1972, men genom att de nedåtgående lager-rörelserna började hejdasunder loppet av året, blev lagercykelns neddragande effekt påefterfrågetillväxten betydligt raindre än 1971. En väsentlig faktor bakora denfortsatt svaga lagemtvecklingen var raed all säkerhet den extrairaportavgiften, vilken synes bidragit till en kraftig neddragning aviraportvamlagren. Sorafraragått inledningsvis har aktivitetstillväxlen i den danska eko- 4 1973.1 saml Nr 125. noraintilltagit markant under loppet av 1972. Tillgängliga indikatorer tyder på attdenna gynnsamraa trend i konjunkturutvecklingen fortsatt de första månadema1973. Vid en baroraeterundersökning för industrin noterades sålunda en kraftigökning i produktion och orderingång som ett ökat antal företagj-apporterade brist på arbetskraft. Investeringsutvecklingen hade avundersökningen att döma vänt och för återstoden av 1973 pekadeinvesteruigsplanema på en raarkant uppgång. Vissasärskilda förhåUanden med återverkningar på den ekonoraiska utvecklingenförsvårar en prognos för den danska ekonorain 1973. Ett är de omfattandeförändringarna i den statliga budgetpolitiken fr. o. ra. det budgetår sorainleddes den . Syftet raed budgetåtstraraning-en har angetts vara attrainska den offentliga sektorns anspråk på resurser frärastarbetskraft då industrin behöver expandera för att skapafömtsättningar för en förbättring i den extema balansen. Åtgärderna synes äventa sikte på en mera allraän förstärkning av statsbudgeten. Den danskaregeringen strävar sålunda mot att uppnå en minskning av statsutgifterna raed 1raUjard danska kronor /74. De planerade åtgärderna berör frärastundervisningsområdet och de sociala utgifterna. Härutöver gällerigångsättnings-stopp för offentiiga byggnads- och anläggningsarbeten från den 1april tiU den 1 noveraber 1973. Slutiigen har regeringen föreslagit altraoras-reslitulionen upphävs för bosläder påbörjade efter Ytterligare besparingsåtgärderoch vissa skattehöjningar emotses Verkningarna av de beslutadeåtgärderna förutses i första hand komraa till uttryck i en därapning avaktiviteten i byggnads- och anläggningssektorn. Ett annat förhållande somförsvårar en bedömning av den ekonoraiska utvecklingen är den tre veckorlånga arbets-raarknadskonflikten sora inleddes . Även orakonflikten inte i och för sig på ett avgörande sätt ändrat konjunktumtsikternatorde den ha medfört ett betydande produktionsbortfall, sora förraodligen intehelt kan tas igen före utgången av 1973. Det kan därför finnas anledning attnågot nedjustera den siffra över totalproduktionens tillväxt sora under andraförhållanden kunnat bedöraas som trolig. Ävenora sålunda vissa osäkerhetsraoraent föreligger vad gäller den ekonomiskautvecklingen i , torde allraänt sett en ökning av den totalaproduktionens tillväxt vara att vänta. Den inhemska efterfrågan kan förutsesöka väsentligt snabbare än 1972. I första hand är detla en följd av det väntadeuppsvinget för lagerinvesteringama men även ett resultat av en avsevärtgynnsammare investeringsutveckling. Däremot torde den offentliga sektomsdirekta efterfrågan utvecklas svagare än 1972. Anledningen härtUl är bl. a.den ovan nämnda föränd-rmgen i statens budgetpolitik. Mot bakgrund av bl. a.resultatet av de nyUgen avslutade löneförhandlingama för stora grupper påarbetsmarknaden, finns det skäl att räkna med en åtramstone Uka snabb 1 Revideradnationalbudget för 51 tillväxtav den privata konsurationen sora 1972. Exporten kan väntas uppvisa en fortsattsnabb expansion raed tanke på de utsikter sora föreligger förefterfrågetUlväxlen på avsättningsmarknaderna 1973. Härtill komraer den storaförbättringen av bytesförhållandet till följd av att prisanpassningen för jordbmksproduktertill EG:s prisnivå genoraförs till redan första året av medlerasskapet.Saratidigt som den inheraska efterfrågan totalt sett förutses öka starkt, stårdet emellertid klart att en stor del av denna efterfrågan koraraer att riktasig mot importen. Härtill komraer tidsförskjutningarna i importen raed anlednmgav iraportavgiften, som var i kraft till den . Även om utsikterna ärgynnsamma för exporten kan den externa balansen 1973 ånyo väntas uppvisa ett betydandeunderskott med åtföljande behov av fortsatt utländsk upplåning. Totaltsett skulle prognosen innebära att bruttonationalprodukten kan väntasöka med dr)'gl . Även om delta inle väsentligt överstigerkapacitetslUlväxten i ekonomin, torde under sådana oraständigheter även debegränsade arbetskraftsreserver sora fanns vid ingången av året få tas ianspråk. Denekonoraiska aktiviteten i präglades av en viss ålerhäratning efterrecessionen 1971. Detla var i huvudsak en följd av den uppåtgående internationellakonjunkturen, men även tUl en del resultatet av en expansiv ekonoraisk politik.Totalproduktionens tillväxt uppgick lUl och industriproduktionen ökaderaed . Trots en uppgång i tillväxttakten järafört med 1971 förblevsysselsättningslägel förhållandevis svagt och särskilt i landets norra ochöstra ddar noterades en fortsatt hög arbetslöshet. Pris- och kostnadsökningarnavar 1972 betydligt större än de närraast föregående åren. Denekonomiska politiken har 1972 varit fortsatt expansiv efler den oraorienteringsom skedde i samband med konjunkturavraattningen 1971. Detla har bl. a.korarait till uttryck i generella lättnader på kreditraarknaden raed enallraän räntesänkning raed 3/. Även denoffentliga sektorns anspråk på reala resurser i ekonorain har verkat i klartexpansiv riktning. De offentliga konsurationsutgiftema ökade sålunda med 5,6 %medan investeringsutgiftema ökade med inemot i volym. Speciellt kan nämnasde insatser som gjorts för att förbättra sysselsättningsläget i landet.Budgetulgiflerna för sådana åtgärder ökade sålunda med 1971 föralt i det närraaste fördubblas 1972. Huvuddelen av dessa utgifter avsåg beredskapsarbeten,vilka fjärde kvartalet 1972 engagerade av den totala arbetskraften.Vidare har en ökad satsning skett på omskol-ningsaktivileter för att ökarörligheten på arbetsraarknaden. 1972 genomgick17 000 personer dvs. Settfrån efterfrågesidan har hushållen vid sidan av den offentliga sektom utövatdet raest expansiva inflytandet inora landet. Trots betydande prisstegringar konsumentprisindex ökade 1972 växteden privata konsurationen raed i volym. Bakom denna kraftiga tUlväxt låg förutora relativt stora förtjänstökningar en kraftig ökning av transfereringairna till hushållen. Bidragande har även varit en sänkning av hushållens sparkvot. Däreraot stagnerade den privata investeringsefterfrågan för andra året i följd, trots att konjunk turdepositioner och investeringsfonder fått tas i anspråk . SärskUt svagt utvecklades raaskin- och ulmslningsinvesleringarna vUka beräknas ha rainskat raed i volym 1972. Likaledes noterades en fortsatt mycket svag utveckling för lagerinvesteringarna. ErUigtpreliminära beräkningsir ökade den finska varuexporten raed i värdeoch raed 16 ä i volyra 1972. Ökningar noterades för alla varugrupper.Särskilt stor blev ökningen för raetall- och verksladsprodukler, vilket dockskall ses mot bakgrund av de orafattande strejkerna inora denna sektor 1971raed åtföljande begränsningar av leveransraöjlighelerna delta år, Vamiraportenutvecklades betydligt lugnare än exporten. Värdemässigt beräknas den sålunda haökat raed medan volymtillväxten stannade vid . Kraftigast blevökningen för konsurationsvaruiraporten, raedan iraporten av investeringsvaroruppgick till ungefär samma belopp som 1971. Genom denna gynnsamma utveckling avutrikeshandeln noterades trots en 2-pro-centig försämring avbytesförhållandet en rainskning av handels-balansunderskotlet raed 780 railj.raark tUl 1 130 milj. 1972. Bytesbalansen förbättrades i raotsvarande raån. publicerade nationalbudgeten återger de finskamyndigheternas syn på konjunktumtvecklingen . Återhämtningen iekonorain, sora påbörjades , väntas accelerera 1973 ochden totala produktionstUlväxten beräknas uppgå till . Av efterfrågekoraponenterna väntas exporten utvecklas mest expansivt, även om prognosen innebär en något långsararaare tillväxt än 1972. Den privata konsurationen väntas öka i långsararaare takt än 1972, eller raed i volym. Allt efter som sysselsättningsläget i landet förbättras beräknas de offentliga investeringarna nedbringas i omfatt ning som utrymme bereds för en återhämtning av investerings aktiviteten i den privata sektorn. Volyraraässigt väntas de privata fasta investeringama öka raed 7 å och en omsvängning i positiv riktning fömtses även för lagerinvesteringama. Denna utveckling för de olika efterfrägekomponenterna beräknas medföra en betydligt snabbare im portökning än 1972. Då ökningen av iraporten eraellertid inte väsentligt väntas översliga exportlillväxlen, innebär prognosen ett ungefär oför- 1 Revideradnationalbudget för 53 ändrathanddsbalanssaldo järafört raed 1972. Detla skulle innebära att det externaunderskottet raera varaktigt kvarhålls på en nivå avsevärt lägre än den soranoterades 1970 och 1971. Denfinska ekonorain har även präglats av obalanser i fleraviktiga hänseenden. a. har dessa gällt arbetsmarknaden, sora även mider årmed relativt svag ekonomisk tillväxt t. ex. 1971 uppvisat överhettning ilandets södra ddar. Probleraen har vidare gällt den extema balansen, vilkeneraellertid 1972 undergick en avsevärd förbättring.