prop · FW0342 · 1973-12-31 00:00:00 — Hava tioår förflutit frän det pantbrev eller annan inteckningshandling, om vilken detej är känt var den finnes, blivit uppvisad för anteckning om innehav ellereljest företedd i inteckningsärende och vill den intecknade egendomens ägareäska att inteckningen, ehuru han ej kan förete handlingen, måtte dödas, göreansökan därom, då fråga är om pantbrev, hos den rätt, under vilken fastighetenlyder eller i skeppets hemort eller i den ort, där skeppsbygget utföres, ocheljest hos rätten i den ort, där vederbörande inskrivningsmyndighet är. Kandet antagas att pantbrev tillkommit på sådant sätt eller kommit ur ägarens handunder sådana omständigheter som utesluter giltig pantsättning, mä ansökangöras utan hinder av att angivna tid ej förflutit. Sedan ansökningen, därså ske kan, på sätt om stämning i tvistemål är stadgat delgivits den senast antecknadeinnehavaren av handlingen, utfärde rätten offentlig stämning, som skallkungöras på sätt i 6 § sägs samt innehålla beskrivning av handlingen ävensomtillkännagivande att, om någon in- Prop.1973: 42 77 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse han bör därom, vid äventyr att in- nehar handlingen ellerhar känneteckningen eljest dödas, hos rätten dom om att den finnes i behåll,göra anmälan sist å dag som för han bör därom, vid äventyr att ärendetsfullföljande utsattes. Så- inteckningen eljest dödas, hos rätdan dag må ejsättas tidigare än ten göra anmälan sist å dag som eflerkungörelsens för ärendets fullföljande utsattes, införande i allmännatidningarna. Sådan dag må ej sättas tidigare än efter kungörelsens införande i allmännatidningarna. Fullföljes ej ansökningen å utsatt dag, vare denförfallen. Finner rätlen, vid prövning av ansökningen, någonomständighet ej hava förekommit som utgör skälig anledning att låtainteckningen fortfarande gälla, förordne rätten att inteckningen må, på däromhos vederbörande inskrivningsmyndighet gjord ansökan, dödas utan handlingensföreteende. Rätten skall underrätta inskrivningsmyndigheten om ansökansom i första stycket sägs för anteckning i fastighetsboken eller annan inskrivningsbokvarom fråga är. Vad nu sagts om ansökningen skall ock gälla rättens slutligautslag i ärendet; dock må, då ansökningen avslagits, anteckning ej verkställasförrän utslaget vunnit laga kraft. 14 §3 Bestämmelserna i 110 §§ äga, såvitt de angåpantbrev, motsvarande tillämpning i fråga om vilandebevis. Bestämmelserna i 13§ om dödande av inteckning äga motsvarande tillämpning i fräga omvilandeförklarad inteckningsansökan. Bestämmelserna i 10 och 13 §§ om annan inskrivningsbok änfastighetsbok äga, i fråga om pantbrev för skepps- eller skeppsbyggnadsinteckning,motsvarande tilllämpning på skepps- och skepps-byggnadsregistren. Denna lag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Lag om ändring i lagen (1895: 64 s. 1) om handelsbolag ochenkla bolag Härigenom förordnas, att 55 § lagen (1895: 64 s. 1) omhandelsbolag och enkla bolag skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 55 §1 Vad i denna lag är föreskrivet Vad i denna lag är föreskrivet skall ej äga tillämpning å aktie- skall ej äga tiUämpning å aktie bolag eller rederier. bolag eller partrederi. ' Senaste lydelse 1970: 1012. ' Senaste lydelse 1903: 101. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ej heller göres genom denna lag ändring i vad om bolag förverksamhet av visst slag eljest är i lag eller författning särskilt stadgat. Denna lag trader i kraft den dag Konungen förordnar. Lag om ändring i lagsökningslagen (1946: 808) Härigenomförordnas, att 1 och 2 §§ lagsökningslagen (1946: 808) skall ha nedan angivnalydelse. För fordran som grundar sig å skuldebrev eller annatskriftligt fordringsbevis och är till betalning förfallen må gäldenärenlagsökas enligt vad nedan sägs. Om för fordran som avses i första stycket skriftligen upplåtits panträtt i fast egendom, kan borgenären genom lagsökning söka betalning ur egendomen. Har borgenären för fordringen inteckning i fartyg eller luftfartyg eller reservdelar till luftfartyg eller företagsinteckning, kan han genom lagsökning söka betalning ur den egendom vari inteckningen gäUer. Om för fordran som avses i första stycket skriftligenupplåtits panträtt i fast egendom, skepp eller skeppsbygge, kan borgenärengenom lagsökning söka betalning ur egendomen. Har borgenären för fordringeninteckning i luftfartyg eller reservdelar till luftfartyg ellerföretagsinteckning, kan han genom lagsökning söka betalning ur den egendom variinteckningen gäller. Vad i denna lag sägs om gäldenären tiUämpas vid lagsökningenligt andra stycket på ägaren av den egendom ur vilken betalning sökes. Lagsökningskall göras skriftiigen hos allmän underrätt. Ansökningen skaU innehållauppgift om borgenärens namn, personnummer, yrke, hemvist, postadress och telefonnummersamt gäldenärens namn och, där så kan ske, dennes personnummer, yrke, hemvist,postadress och telefonnummer, så ock fordringens belopp och den ränta somfordras. Borgenären an-give ock de omständigheter som betinga rättens behörighet, om Lagsökningskall göras skriftligen hos allmän underrätt. Ansökningen skall innehållauppgift om borgenärens namn, personnummer, yrke, hemvist, postadress ochtelefonnummer samt gäldenärens namn och, där så kan ske, dennes personnummer,yrke, hemvist, postadress och telefonnummer, så ock fordringens belopp och denränta som fordras. Borgenären an-give ock de omständigheter som betinga rättens behörighet, om Mednuvarande lydelse avses såvitt gäller 2 § lydelsenenligt proposition 1973:30. ' Senaste lydelse 1971:496. 1973: 42 79 dennaej framgår av vad eljest an- denna ej framgår av vad eljest an- föres. Vid ansökningen skall fogas föres. Vid ansökningen skall fogas styrkt avskrift av handling vara styrkt avskrift av handling vara fordringen grundas och, då betal- fordringen grundas och, då betal ning enligt 1 § andra stycket sökes ning enligt 1 § andra stycket sökes ur fast egendom, av handling var- ur fast egendom, skepp eller igenom panträtt i egendomen upp- skeppsbygge, av handling varige- lålits. nom panträtt i egendomen upp låtits. Ansökningenskall jämte avskrift som angives i första stycket avlämnas i två exemplar ochvara egenhändigt undertecknad av borgenären eller hans ombud. Är endast ettexemplar ingivet, ombesörje rätten mot stadgad avgift erforderlig avskrift, ochgälle den i målet lika med huvudskrift. Dennalag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Ominteckningshandling som rör fartyg vid ikraftträdandet utgör pant för fordran,får lagsökning äga ram enligt 1 § andra stycket första punkten i dess nyalydelse, även om fordringen ej grundas på skriftiigt bevis ellerpanträttsupplåtelsen ej skett skriftligen. Målet skall hänskjutas tillrättegång, om det görs invändning som hänför sig till fordringen ellerpanträttsupplätdsen samt borgenärens rätt är stridig. Lagora ändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar Härigenomförordnas, att i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten alt utbekommaallmänna handlingari skall införas en ny paragraf, 22 a §, av nedan angivnalydelse. 22a § Handling angående skeppsbyggnadsavtal vilken inkommit till denregistermyndighet som avses i 2 § sjölagen (1891: 35 s. 1) i ärende omregistrering eller inskrivning må, såvitt den avser pris och betalningsvillkor,ej utan samtycke av parterna i avtalet utlämnas förrän förflutit frånden dag handlingen inkom. Dennalag träder i kraft den dag Konungen förordnar. I Lagen omtryckt 1971: 203. 1973: 42 80 Lag om ändring i luftfartslagen (1957: 297) Härigenom förordnas, att 11 kap. 3 och 4 §§ luftfartslagen(1957: 297) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 3 §1 Borgenär, som har fordran å Borgenär,som har fordran å bärgarlön eller å ersättning för bärgarlöneller å ersättning för kostnader som avses i 2 §, njute kostnadersom avses i 2 §, njute i fartyget eller godset luftpanträtt ifartyget eller godset luftpanträtt med förmånsrätt enligt 4 § första medförmånsrätt enligt 4 § för- stycket i förmånsrätfslagen (1970: månsrättslagen(1970: 979), så- 979), såframt bärgarlönen eller er- framtbärgarlönen eller ersättning sättningen hänför sig till åtgärder enhänför sig till åtgärder vilka vilka slutförts här i riket. slutförts här i riket. I första stycket avsedda fordringar skola, var iförhållande till fordringens belopp, njuta lika rätt om de härröra av sammahändelse; eljest skall yngre fordran äga företräde framför äldre. Utan borgenärens samtycke må icke, innan betalning fördennes fordran eller säkerhet därför blivit ställd, luftfartyget lämnadet ställe, där åtgärderna för bärgningen eller bevarandet slutfördes, ellergodset av ägaren tagas i besittning. 11 kap. 4 § Angående luftpanträttshavares Luftpanträtt omfattar ej ersätt- rätt till ersättning, som utgår på ning, som på grund avförsäkring grund av tagen försäkring, är sär- eller eljest utgår för skada på luft skilt stadgat. fartyget eller godset. Har luftfartygets eller godsets ägare på annan grundfordran å ersättning för skada å egendomen, skall luftpanträtt i egendomen tilllikaomfatta sådan fordran; och skall i nu angivet hänseende vad i 272 och 279 §§sjölagen stadgas äga motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga omluftpanträtt som uppstått före ikraftträdandet och skall därvid den i 11 kap. 4 § upp tagna hänvisningen till 272 och 279 §§ sjölagen avse sistnämnda båda lagrum i deras lyddse före ikraftträdandet av lagen ( ) om änd- ring i sjölagen (1891: 35 s. 1). ' Senaste lyddse 1971: 984, 1973: 42 81 Utdrag av protokoll över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen statsrådet på . Närvarande: statsministern , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , . Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter fråga om ändring i sjölagen (1891: 35 s. 1) m. m.och anför. Den intemationella sjöfartens och varvsindustrinsutveckling har medfört behov av förstärkning av dessa, för vårt land ytterstbetydelsefulla näringars möjligheter att utnyttja fartyg för kreditsäkerhets-ändamålsåväl före som efter sjösättning och leverans. I syfte att möjliggöra sådanförstärkning och att även i andra avseenden modernisera sjölagstiftningen harsjölagskommitténi i ett delbetänkande "Registrering av fartyg,sjöpanlrätt och fartygshypotek, partrederi" (SOU 1970: 74) lagt framförslag om ändring i sjölagen (SjöL) (1891: 35 s. 1) m. m. Kommitténs arbete har bedrivits i samråd medsjölagskommitterade i , och . I har antagitsförslag om sådan lagändring, som jag här avser, och i väntas motsvarandelagförslag bli antaget . Något officiellt finskt förslag föreligger ejännu. Förslaget vilar bl. a. på två internationeUa fördrag,nämligen de i undertecknade konventionerna omsjöpanträtt och fartygshypotek samt om inskrivning av rätt till fartyg underbyggnad. 1 F. d. justitierådet , ordförande,redaktören , direktören jur. , assuransdirektörenP. E, och sjö-farlsrådel G. Lindencrona, ledamöter (ledamotenförbundsordföranden , avled ), samtadvokaterna , dispaschören ochassuransdirektören , experter. 1 saml Nr 42 Prop.1973: 42 82 Konventionerna,i fransk och engelsk version jämte svensk översättning, samt kommitténs förslagtorde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 13. Ianslutning tUl betänkandet har en särskild arbetsgrupp2, i samarbete medkommittén, utarbetat förslag till olika tUlämpningsföreskrifter m. (StencUJul971:6). Yttrandenöver kommitténs betänkande har avgivits av , hovrätten för VästraSverige, , dispaschören i , fiskeristyrdsen,generaltullstyrelsen (såvitt angår fartygsregistrering), chefen för marinen(såvitt angår fartygsregistrering), (såvitt angårfartygsregistrering), (såvitt angår fartygs igenkänningssignal),patent- och registreringsverket (såvitt angår 3 och 17 §§ sjölagsförslaget),svävarfarlsutredningen, offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén(såvitt angår sekretesslagförslaget), utredningen om författningspublicering,, , , . i ,handels- och sjöfartsnämnderna i och samt . Sveahovrätt och hovrätten för har bifogat yttrande av resp.Stockholms tingsrätt och . har bifogatyttranden av Svenska kryssarklubben och . Sverigesångfartygs assurans förening har instämt i vad Sjöassuradörernas föreninganfört. 2 förslag och remissyttrandena över förslaget 2.1 1967 årsinternationella sjörättskonventioner Fartygetutgör av ålder sjöfartens naturliga kreditunderlag. Fartygs-hypoteket (hos osskänt endast i form av inteckning) tjänar den långa kreditens intressen.Sjöpanträtterna dvs. legala eller s, k. tysta panträtter som är knutna tillvissa sjöfordringar säkrar Iredje mans olika ersättningsanspråk mot fartyget,t. ex, efter sammanstötning, och har därutöver kommit att tillgodose den kortakreditens behov. Det är naturligt att, sedan dessa kreditsäkerhetsformer till1900-talels början hunnit utvecklas i de flesta betydande sjöfartsländer, behovuppstod av 2Numera hovrättsrådet , rådmannen , sjöfartsrådetG. Lindencrona samt hovrättsassessorerna och . Prop.1973: 42 83 eninternationell reglering av dem. Hypoteket är beroende av ett så allmänterkännande som möjligt för att över huvud taget ha något värde somkreditsäkerhet i den utpräglat internationella sjöfartsnäringen. Och olika nationellasjöpanträtter kan påverka bedömningen av hypotekels kreditsäkerhetsvärde,eftersom de i allmänhet ges bästa prioritet. Medfartygskrediten sammanhänger problemen hur fartyg under byggnad skaU kunnautnyttjas som kreditunderlag. Dessa problem har tidigare inte gjort sig starktgällande internationellt sett. Men de har fått större betydelse efter hand somutvecklingen inom sjöfarten gått mot stora, komplicerade och högstkapitalkrävande fartygsenheter samt varvsnäringen kommit att präglas av ökad internationellkonkurrens. Hos oss saknas ett institut som möjliggör att byggen som sådanagenom bl. a. inteckning utnyttjas som säkerhet för fordran. I stället finnsenligt 3 § SjöL ett speciellt förfarande, som ger beställaren förmånsrätt i vadsom byggts för förskott i pengar och byggnadsämnen. Detursprungliga initiativet till en internationell reglering av spörsmål rörandekreditsäkerheten i fartyg togs av () i börjanav . Ämnet är ganska kontroversiellt på gmnd av skUda nationellarättstraditioner samt skiftande sjöfartspolitiska och sociala värderingar iolika länder med intressen i internationell sjöfart. Först vid dendiplomatiska sjörättskonferensen i kunde en internationellkonvention om sjöpanlrätt och fartygshypotek undertecknas. Denna konvention,som utgjorde en kompromiss mellan antydda delvis motstridiga intressen,undertecknades visserligen av flertalet betydande sjöfartsnationer mentillträddes endast av ett ringa antal stater. Förutom de nordiska länderna kansom fördragsslutande stater nämnas bl. a. , och Italien.Utanför konventionen står bl. a, , , , ,och , har, liksom , och , sagt uppkonventionen med verkan från , närmast med anledning av att deni visst avseende bedömts vara oförenlig med internationella konventionom redareansvarets begränsning. Tillsvidare har emellertid den sjöpanträtls-konventiongrundade lagstiftningen ej ändrats. Blandorsakerna till att nämnda sjöpanträttskonvention ej kommit att välfylla sin funktion är, att den på många håll ansetts bereda för stort utrymmeåt sjöpanträtler till men för fartygshypoteken. I förgrunden har därvid ståttsjöpanträtt för s. k. befälhavaravtal, varigenom sjöpanträtt kan uppstå t, ex,för krav på grund av leverans av driflsförnödenheter till fartyg eller på grundav fartygsreparation, Försäkringsmässig täckning kan inte vinnas för redarensansvarighet för sådana förbindelser, i motsats till vad som gäller exempelvisansvarighet för kollisionsersättning eller bärgarlön. Det har också påtalats,att 1973: 42 84 sjöpanträttkan göras gällande i frakt och andra ersättningar till redaren, varjämteprioriteringsreglerna har befunnits onödigt komplicerade. Betänkligt har vidareansetts vara, att konventionen ej reglerar verkan av exekutiv försäljning ochatt den inte reser hinder mot att fartyg, som av , avförs urnationeUa register utan att hypo-tekshavama samtyckt därtiU ellertillfredsstäUts på annat sätt. Sedan CMI efter konferens i 1963uilett och vid konferens i 1965 slutfört arbete på förslag till enreviderad konvention, behandlades på grandval därav och undertecknades en nyinternationell konvention om sjöpanträtt och fartygshypotek(sjöpanträttskonventio-nen) vid den diplomatiska sjörättskonferensens tolftesession i . Modernvarvsindustri har utpräglat internationell imiktning. De svenska varven byggertill övervägande del fartyg ät utländska beställare. Det är ej ovanligt, attfartyg beställs i ett land för leverans till beställare i ett annat land ochfinansieras hos finansinstitutet i ett tredje. Spörsmålet om utnyttjande avskeppsbyggen som underlag för kreditsäkerhet är följaktligen av internationellbetydelse och det är i regel mycket betydande ekonomiska intressen som berörs.Sedan härmed förenade legala problem diskuterats inom i , utarbetades inom denna organisation ett utkast tUlkonvention om inskrivning av rätt tUl fartyg under byggnad, vUket antogs vidkonferens i . Konventionsutkastet länmades därpå över tUl bl. a. CMI,som utarbetade ett konventionsförslag på grandval därav. Detta förslag antogsvid . I samband med att CMI därefter utarbetadeförslag till ny sjöpanträttskonvention gjordes försök att med denna införlivaregler om fartyg under byggnad. Men sådana regler togs ej upp i det slutligaförslaget till ny sjöpanträttskonvention. förslag till konvention ominskrivning av rätt till fartyg under byggnad (skeppsbyggnadskonven-tioneri)behandlades liksom förslag tUl sjöpanträttskonvention viddiplomatkonferens i och konventionen undertecknades där . 2.7.2Sjöpanträttskonventionen 2.1.2.1 Konventionens huvuddrag Föratt fartygshypotek (eller anglosaxisk s. k. mortgage) skall erkännas inomkonventionens tiUämpningsområde ställer den nya sjöpanträttskonventionen uppvissa krav. Dessa gäller främst hypotekels rättsenliga tillkomst ochinskrivning. Men de går också ut på offentlighet och insyn iinskrivningsregistret och på att uppgifter skall finnas om hypoteksbdopp,rättsinnehavare och omständigheter som avgör den inbördes prioriteten mellanhypoteken (art. 1). 1973: 42 85 fårkraven ses mot bakgrund av konventionens reglering av exekutiv försäljning avfartyg (bl. a. art. 10). inbördes förmånsordning och sakrättsligaverkan i övrigt skall bestämmas av lagen i inskrivningsstaten medanexekutionsförfarandet skall följa lex fori (art. 2), en ordning som i allmänhettorde erkännas i den internationella privat-och processrätten.Sjöpanträttskonventionen förutsätter, att hypoteken ej automatiskt följerfartyget vid nationalitetskiftet och räknar alltså med att nya måstestiftas under ny flagg. De problem detta bereder med hänsyn tillhypotekshavarnas intresse löses så att avregistrering av fartyg icke får skeutan skriftligt samtycke av samtliga hypotekshavare (art. 3: 1) och att ejheller nyregistrering i en annan stat får ske utan avregistreringsbevis frånden förra registreringsstaten (art. 3: 2). Berörda myndigheter i olikakonventionsstater skall ha befogenhet att skriftväxla direkt inbördes (art.13). Hypotekshavarna kan på grand av den angivna spärren mot avregistreringhindra att fartyg utan deras samtycke förs över från ett nationeUt registertUl ett annat utan att de gott-gjorts eller fått garanti för fortsatttillfredsställande säkerhet i fartyget under dess nya flagg. Sjöpanträtternainskränks av den nya konventionen och särskilt undantag görs för fordran påersättning för atomskada (art. 4). Konventionen räknar inte frakt ellersurrogat, t. ex. försäkringsersättning, till pantobjektet och lämnar sålunda,tiU skillnad års konvention, denna fråga öppen för nationellalösningar. De materiellt viktigaste inskränkningarna av sjöpanträttemas antal ochomfång följer av att fordringar på grund av last- eller resgodsskador och pågrund av de förutnämnda befälhavarförbindelserna ej skall vara förenade med sjöpanträtt.Vad last- och resgodsskadoma beträffar faller dessa bort till följd av attsjöpanträtt för fordringar på ersättning för egendomsskada begränsas tillutomobligatoriska anspråk. Skada på last eller resgods, som befordras med annatfartyg eller som befinner sig iland, kan däremot ge upphov till sjöpanträtt.Ej heller fordran på rättsvårdsavgift blir sjöpantberättigad. Men den nyakonventionens reglering av exekutiv försäljning innebär, att sådan kostnadskall utgå ur köpeskUlingen med bästa rätt (art. 11: 2). En viss utvidgning avfältet för de konventionsbetingade sjöpanträtterna kan sägas ligga däri attsjöpantberättigade anspråk på ersättning för egendomsskador helt generelltknutits till händelser "i samband med fartygets drift"medan konvention i högre grad anknöt till fartygets framförande ochhandhavande. I fråga om personskador blir förhållandet, åtminstone teoretiskt,det omvända i det att anknytningen till fartygets drift innefattar ett nyttkvalifikationskrav. Liksomenligt konvention skall sjöpanträtt ha bästa förmånsrätt, i principnärmast åtföljd av hypoteket. 1973: 42 86 inbördesrangordning ändras (art. 4: 1 och art. 5) och den gamla konventionensanknytning till viss resa upphör. Sjöpanträtt för anspråk på bärgarlön och påbidrag tUl gemensamt haveri skall gå före andra och äldre sjöpanträtter. Denlösningen vUar på uppfattningen att sådana krav härrör från åtgärder, somtypiskt sett är ägnade att bevara panten åt äldre panträtter. På samma sättbehandlas sjöpanträtt för fordran på ersättning för avlägsnande av vrak. Konventionen medger, attnationella sjöpanträtter erkänns utöver de konventionsbetingade men sådanamåste då stå tillbaka både för de sistnämnda och för hypoteken (art. 6).Undantag medges endast för sådan säkerhetsrätt som vare sig underbeteckningen panträtt eller retentionsrätt kan tillkomma byggnads- ellerreparationsvarv på grand av tillverkning eller reparation av fartyg. Sådan rättskall visserligen stå tillbaka för de i konventionen föreskrivnasjöpanträtterna men får ges företräde framför de inskrivna hypoteken (art.6:2). Sjöpanträtt skall uppståäven om gäldenären i fordringsförhållandet ej är redaren själv utan någon somhar hand om fartygets drift i dennes ställe, exempelvis skeppslegotagare (s. k.bare boat charterer eller de-mise charterer) eller tidsbefraktare (art. 7: 1). Liksom tidigare skallkonventionsbetingad sjöpanträtt följa fartyget utan hinder av ändring iäganderätts- och registreringsförhållandena (art. 7: 2). Ombyte påborgenärssidan skall alltid medföra sjöpanträttens motsvarande övergång (art.9). Preskriptionstiden skall vara , I fråga om sättet förpreskriptionsavbrott ställs upp ett absolut krav. Detta gär ut på att endastkvarstad eller utmätning, med åtföljande exekutiv försäljning, får brytapreskriptionen. Den nya konventionen skiljer sig härigenom från den gamla, sommedgav staterna frihet på denna punkt. Man har sålunda tUlmötesgått anspråk påatt sjöpanlrätt skall bli så tidsbegränsad som långtidskreditens intressekräver. Konventionenställer vissa minimikrav på förhandsunderrättelser till rättsägarna videxekutiv försäljning av fartyg (art. 10) och dessa krav har, liksom degrundläggande förutsättningarna för hypotekens internationella erkännande,formats med hänsyn bl. a. till den för särskilt svensk och finsk gällande rättsärpräglade ordningen med inteckningar ställda till innehavaren. I fråga omverkan av exekutiv försäljning innehåller konventionen en reglering sominnebär att fartyget i princip säljs gravationsfritt men med möjlighet tUlfrivilligt övertagande av . Undantag görs för certepartier och andranyttjanderättsavtal såtillvida som konventionen inte räknar dem till derättigheter vUka konventionsenUgt måste upphöra vid exekutiv försäljning.Huravida sådana avtal skall upphöra eller ej vid exekutiv försäljning avfartyget blir alltså beroende på vad tillämplig nationell lag föreskriver.