prop · FW0388 · 1973-12-31 00:00:00 — Den andra vägen är all grupperaspecialistfunklionerna i enheter av i huvudsak samma storlek som nuvarandeavdelningar vid forskningsanstalten och med i stort sett samma självständighetavseende administration och teknisk service. De nya enheterna skulle dock ansvareområden i möjligaste män entydigt avgränsade lill vissa av detidigare nämnda tUlämpningsomrädena saml vetenskapsområden som närmasthänger samman med dessa. Utredningen förordar den senare vägen, dvs. enorganisationsmodell som anknyter till tillämpningsområden. Utredningen anförbl, a, att denna modell bör ge de enklaste kontakt- och beslutsvägarna inomforskningsorganisationen och gentemot avnämarmyndighelerna samt att modellensannolikt medför de minsta övergångsproblémen i förhållande till nuvarandeorganisation. Gruppering av de forskningsutförande enheterna itillämpningsområdesanknutna block Utredningen framlägger och diskuterar tre olika alternativtUl delaljut-formning av en tillämpningsområdesanknuten forskningsorganisationför försvarssektorn. Samtliga tre alternativ ulgår frän sex block av specialistfunklioneroch däremot svarande organisationsenheter. Blocken är bUda-de genom attspecialistfunktionerna samgrupperats med hänsyn till samhörighet i fråga omtillämpningsmål, gemensamma krav pä kunnande inom vissa grundläggandevetenskaps- och teknikområden samt gemensamma behov av vissa specialiseradestödfunktioner. De sex blocken är följande. Block 1eUer ABC-skyddsblocket har sitt ansvarsområde avgränsat främst till människansom objekt för vapenverkan med tyngdpunkt pä skyddet mot ABC-stridsmedel,Blocket har sin vetenskapliga tyngdpunkt inom områden som biofysik, biokemi,loxikologi, mikrobiologi, radiofysik, radiokemi och radioekologi. Blocketbyggs upp av institutioner främst ur nuvarande avdelning 1 vid försvaretsforskningsanstalt. De enheter som utredningen har fört lill blocket omfattadeden ca 260 personer, varav ca 140 i stödfunktioner för teknisk ochadministrativ service m, m. Block 2 eller vapen- och verkansblocket har sittansvarsområde avgränsat främst till konventionella vapensystem och deras verkanjämte vissa frågor rörande verkan av kärnvapen och skyddet häremot (inkl, vissadetekteringsfrägor). Blocket har sin vetenskapliga tyngdpunkt inom områden somX)rganisk kemi (särskilt explosivämnes-kemi) och anknytande kemisk teknik,vidare gas- och termodynamik, förbränningsdynamik, högtrycksfysik och tUlämpadmekanik med särskild anknytning lill ballistik. Därtill koramer vissaspecialområden som kärnfysik, den kondenserade materiens fysik och seismologi.Blocket byggs upp av institutioner ur de nuvarande avdelningarna 1, 2 och 4 vidforskningsanstalten. De enheter som utredningen har fört till blocket omfattadeden ca 500 personer, varav ca 210 i stödfunktioner. Block 3 eller tekniska informalionsbehand-lingsblockel harsitt ansvarsområde avgränsat främst tiU området teknisk informationsbehandling(spaning, samband m, m,). Blocket har sin vetenskapliga tyngdpunkt inom områdensora eleklroraagnelisk vågutbredning, elektronisk, akustisk oeh optisk teknik(inkl, oplronik), kom- munikations- och signalbehandlingsteori m. m. Blocketbyggs upp av nuvarande avdelning 3 vid forskningsanstalten jämte vissainstitutioner ur bl, a. nuvarande avdelning 2, De enheter som utredningen harfört liU blocket omfattade ca 430 personer, varav ca 140 i stödfunktioner.Härtill kommer försvarets teletekniska laboratorium med ca 60 personer. Block 4 eller F F A-b locket har samraaansvarsorarädesav-gränsning sora flygtekniska försöksanstalten , dvs,flygteknik med vissa angränsande områden. Blocket har sin teknisk-vetenskapligatyngdpunkt föriagd till områden sora aerodynamik, flygmekanik ochhällfasthetslära jämte därraed sammanhängande mätteknik. Blocket består avnuvarande flygtekniska föreöksanstallen jämte vissa delar ur nuvarandeförsvarels forskningsanstalt (materialforskning saml viss styr-ochreglerteknik). De enheter som utredningen har fört tUl blocket omfattade den 1juli 1972 ca 300 personer inkl, stödfunktioner för administration, drift ochservice. Block 5 eUer M P I-b 1 o c k e t har sitt ansvarsområdeavgränsat främst till individens och gruppens psykiska prestationsförmåga ochbeteende jämte tillhörande urvalsproblem oeh bioleknologiska frågor. Blockethar sin vetenskapliga tyngdpunkt förlagd till områden som psykologi, pedagogikoch sociologi. Blocket består främst av nuvarande militärpsykologiskainstitutet, TUl blocket förda enheter omfattade ca 55 personerinkl, administration, drift och service. Block 6eller de specialmedicinska forskargrupperna används som en sammanfattandebeteckning på de för-svarsgrensanknulna speeialmedicinska forskargrupper somdelvis finansieras av försvarsmedicinska forskningsdelegationen. Dessa ärarmémedicinska forskargruppen som har viss anknytning lill arméstaben, navalmedicinskaforskargruppen som är knuten till marinstaben, flygmedicinska institutionen iMalmsläll som är knuten till försökscenlral samtmilitärmedicinska undersökningscentralen som är knuten lill försvarelssjukvårdsstyrelse. Gruppernas ansvarsområden har anknytning främst lillindividens och gruppens fysiska prestationsförmåga i speciella markstrids-,resp, flygmiljöer saml därmed sammanhängande urvals- ochprövningsfrågor. Till blocket har vidare förts , TiU blocket förda enheter omfattade den 1juli 1972 ca 35 personer, varav huvuddelen (ca 25) var arvodesanställda päanslag från försvarsmedicinska forskningsdelegalionen. Vidare tillkommer ettmindre antal personer sora är redovisade på personalstater förvärdmyndigheterna (staber och förvaltningar). Utredningen redovisar i slutbetänkandel i detalj vUkaenheter (forskningsinstitutioner eller motsvarande) vid försvaretsforskningsanstalt och andra forskningsorgan sora har förts till de sex blocken.De alternativa utformningar av en tillämpningsområdesanknutenforskningsorganisation som utredningen diskuterar skiljer sig främst genom altde sex blocken har getts olika förvaltningsrättslig ställning mol varandra ochmot de centrala ledningsfunktioner som ingår i den föreslagnastyrelsen för försvarsforskning. En utgångspunkt har därvid varit attutredningen - mot bakgrund av erfarenheter från nuvarande organisation ~ funnitstarka skäl för en administrativ grundstruktur bestående av förvaltningsmässigtförhållandevis självständiga enheter av ungefär samma storlek som nuvarandeavdelningar vid försvarels forskningsanstalt, dvs. Endecentralisering av huvuddelen av de löpande ärendena iforskningsorganisationen till enheter av denna storlek ger enligt utredningenbetydande fördelar eftersom långa formella berednings- och beslutsvägarvanligen allvarligt försvårar den tekniskt-velenskapligainformationsöverföringen inom forskningsorganisationen och mellan denna ochdess avnämare. Utredningen anför vidare att enheter av denna storlek iflertalet fall också är en tillräcklig bas för vissa tekniska ochadministrativa stödfunktioner. De vinster som kan nås genom alt ytterligaresamordna sådana funktioner är i många fall begränsade. Utredningen hänvisardärvid bl. a. lill den översyn av olika stödfunktioner i forskningsorganisationensom har utfört pä utredningens uppdrag.Utredningen påpekar att angivna gränser för enhetsstorleken inte får betraktassom absoluta. a. påverkas de av enheternas behov av särskilt personalkrävandeservice. Alternativ med i huvudsak oförändrad lokalisering Utredningen lägger fram tvä alternativ till entillämpningsområdesanknuten organisation med i huvudsak oförändradlokalisering av de forskningsutförande enheterna. Organisationsallernativ 1 innebär att de forskningsutförandeenheterna under styrelsen för försvarsforskning är organiserade på tremyndigheter, nämligen , flygtekniskaförsöksanstalten och militärpsykologiska institutet. Därtill kommer vissamedicinska forskargrupper som är knutna till staber och förvaltningar. Försvaretsforskningsanstalt är i detta alternativ en sammanhållen myndighet för främstteknisk-naturvetenskaplig försvarsforskning. An-stallen är organiserad pä treforskningsavdelningar, en för ABC-skydd (block 1), en för vapensystem och derasverkan (block 2) och en för teknisk informationsbehandling (block 3) samt påverksledning och centraladminislration. Flygtekniska försöksanstalten (block 4) har i stortoförändrad organisation och oförändrade uppgifter jämfört med vad som f, n, ärfallet. Viss verksamhet som bedrivs vid , främstmaterialforskning, förs dock över till försöksanstalten. (block 5) har i stort oförändrad organisation i förhållande lillnuläget men får ett utökat ansvar för bioteknologisk forskning medbeteendevetenskaplig anknytning inom försvaret. Bl, a, skall institutet ha vissbioteknologiskt utbUdad personal stationerad vid andra forskningsorgan enligtsamma principer som gäller för operalionsanalylisk personal. Prop,1973:88 57 De speeialmedicinska grupper som f, n, delvis finansierasmed medel från försvarsmedicinska forskningsdelegationen (block 6) organiserasi princip enligt följande. Nuvarande armémedicinska forskargruppen,mUi-tärmedicinska undersökningscenlralen och förs samman till en enhet för armé- och allmänförsvarsmedicin, Enheterns verksamhet inriktas företrädesvis på fysiologisk,ergonomisk oeh psykiatrisk forskning av intresse för totalförsvaret med ettspecieUt ansvar för markstridsmiljöns problem. Nuvarande navalmedicinskaforskargruppen knyts lämpligen lill marinens föreslagna dykericenlral i Sjödalvid under förutsättning att förslaget om en sådan centralförverkligas. För den flygmedicinska institutionen vid försvarets materielverksförsökscenlral i föreslås inga större förändringar. Chef för varjegrupp är en försvarsläkare som har till uppgift att vara rådgivare ätresp, försvarsgrenschef i specialmedicinska frågor som faller inom gruppensverksamhetsområde. Personal som avlönas av styrelsen för försvarsforskning ärdock liksora nu administrativt underställd de staber oeh förvaltningar där gruppernaär placerade. fär berednings- oehsamordningsansvar mol styrelsen för försvarsforskning i fräga omprogramplaneringen av gruppernas forskning. En fortsatt sammanhållen lokalisering av försvaretsforskningsanstalt till förutsätts i detta aUernaliv.Avdelningarna 1 och 2 förläggs huvudsakligen till Ursviksområdel med Grindsjönsom försöksstation, Pä sikt kan övervägas att helt eller delvis flytta övrigadelar av forskningsanstalten till ursviksområdel, om anstalten ochbyggnadsstyrelsen finner det lämpligt, bl, a, med hänsyn till del samladestatliga lokalbehovet på , ochsjukvårdsstyrelsen förutsätts bli lokaliserade lill i enlighet medtidigare riksdagsbeslut. För de specialmedicinska grupperna liksom för flygtekniskaförsöksanstalten förutsätter utredningen oförändrad lokalisering. Beträffandealternativ 1 lar utredningen särskilt upp fördelningen av ansvar och uppgiftermellan styrelsen för försvarsforskning, verksledningen vid försvarelsforskningsanstalt och de enskUda avdelningarna vid anstalten. Utredningenfinner därvid att del föreligger risk att en ambitiös verksledning strävarefler att utvidga sina arbetsuppgifter så att vissa av styrelsens förförsvareforskning funktioner dubbleras och att de positiva effekterna av eneftersträvad decentralisering av beslutsansvaret till avdelningsnivån minskar.Del bör därför enligt utredningen närmare undersökas om det är möjligt att gäytteriigare ett steg i decentralisering. Detta skulle innebära att uppgifternaför forskningsanstaltens verksledning fördelas mellan styrelsen förförsvarsforskning och avdelningsledningsnivån och att avdelningarna i sambanddärmed bildar institut som formellt är fristående myndigheter. Ännu en orsaktUl att undersöka möjligheterna alt ytterligare decentralisera det formellaförvaltningsansvaret är lokaliseringsdelegationens förslag om enomlokalisering av vissa delar av . Framför aUtfrågor rörande personalcirkulation och samordning av serviceresurser fär iomlokaliseringsfal- Prop,1973:88 58 let ökad lokal anknytning, vUket försvagar motiven för ensärskUd verksledningsfunktion för anstalten. Omlokaliseringsförslagetmotiverar enligt utredningen det formella avsteg från utredningsdirektiven somen undersökning av alternativ med fristående institut innebär,Omlokaliseringsförslaget har också vissa följdverkningar för denorganisatoriska grupperingen av de sex blocken av specialistfunktioner.Utredningen har därför valt alt belysa två alternativ som innefattar friståendeinstitut, nämligen ett alternativ med den enligt utredningen lämpligastelokaliseringen av forskningsresurserna från funktioneU synpunkt(organisationsallernativ 2) och ett alternativ som beaktarlokaliseringsdelegalionens förslag att förlägga viss försvarsforskning liULinköping resp, (organisationsalternativ 3), Organisationsallernativ 2 innebär att huvuddelen av deforskningsutförande enheterna inom försvarssektorn under styrelsen förförsvarsforskning organiseras på fyra administrativt självständiga institutenligt följande. (FOA-V) består avvapen- och verkansblocket samt ABC-skyddsblocket (blocken 1 och 2), (FOA-1) omfattar det tekniska informalionsbehandlingsblockel (block 3). Flygtekniska försöksanstalten (block 4) har i slort sammaorganisation och uppgifter som . Liksom i alternativ 1 tillföre dockförsöksanstalten viss materialforskning m, m, som bedrivs vid försvaretsforskningsanstalt. Jämfört med organisationsallernativ 1 las i alternativ 2ytterligare ell steg mot en starkare organisatorisk sammanhållning ochsamordning av medicinsk och beteendevelenskaplig forskning inomförsvarssektorn. Detta sker genom att berörda enheter (huvuddelen av blocken 5och 6) ställs under en gemensam chef och organisatoriskt inordnas i en försvaretsmedicinsk-beteendevetenskapliga forskningsanstalt (FOA-MB), I FOA-MB ingår en lednings-,planerings- och utredningsenhet med ett fåtal handläggare. Denna enhet bör taöver bl, a, vissa uppgifter rörande de specialmedicinska grupperna frånnuvarande specialmedicinska sektionen i försvarets sjukvårdsstyrelse. Del kan isamband därmed övervägas att låta FOA-MB helt ta över sektionens uppgifter,varvid FOA-MB skall ställa expertis i specialmedicinska frågor lillgeneralläkarens förfogande. I FOA-MB ingår vidare en försvarspsykologisk enhettill vilken förs de forskande funktionerna vid nuvarande railitärpsykologiskainstitutet med tillhörande delar av institutets administrativa stödfunktionersamt vissa bioteknologiska enheter vid nuvarande försvarets forskningsanstalt.Militärpsykologiska institutets återstående rutinmässiga uppgifter i fråga omprövningspsykologisk verksamhet i samband med inskrivning av värnpliktiga tasöver av värnpliktsverket, I FOA-MB ingår slutligen en enhet för armé- ochallmän försvarsmedicin, en navalmedicinsk enhet samt en flygmedicinsk enhet. Desistnämnda försvarsgrensanknutna enheterna har i huvudsak samma uppbyggnad ochplacering vid värdmyndigheter som i alternativ 1. Det bör dock övervägas alt redovisa enhetscheferna på personalförteckning för FOA-MB och i instruktion för resp,tjänst föreskriva delat huvudmannaskap mellan FOA-MB och värdmyndigheten förforskargruppen, FOA-MB bör på uppdrag av värnpliktsverket ha ansvar förmetodutveckling och utbildning av medicinsk och psykologisk personal vidinskrivningscentralerna. FOA-MB bör också medverka i rutinmässig medicinsk ochpsykologisk urvals- och prövningsverksamhet, t. ex. för flygande personal ochdykare. FOA-MB bör vidare ha vissa bioteknologiska specialister placerade vidFOA-l och FOA-V. Med hänsyn enbart till arbetsförhållandena inomförsvarsforskningsorganisationen finner utredningen alt en i huvudsak samladlokalisering av instituten tiU är lämpligast. Utredningenföreslär därför alt FOA-V placeras i Ursvik med som försöksstation,att FOA-l förläggs till kvarteret , varvid utflyttning lill Ursvikkan övervägas pä sikt samt alt flygtekniska försöksanstalten ligger kvar i nuvarandelokaler i . För FOA-MB föreslär utredningen att ledningsenheten och denförsvarspsykologiska enheten lokaliseras till Ursvik. Detta främjar enönskvärd nära samverkan med övriga institut liksom sarabruk av vissaspecialiserade stödfunktioner, bl. a. dalorservice och kvalificeraddokumentations- och biblioteksservice inom det medicinska området. Despecialmedicinska enheterna är i övrigt lokaliserade som i alternativ 1, Den centraladminislration jämte vissa stabsfunktioner somingår i den sammanhållna myndigheten försvarels forskningsanstalt i alternativ1 fördelas i alternativ 2 mellan de fristående instituten och styrelsen förförsvarsforskning. Till instituten förs främst löpande ekonomi- ochpersonalärenden, medan styrelsen bl, a, fär hand om vissa gemensammautbildnings- och informalionsärenden för instituten. För samordning av bl, a, forsknings- och utredningsuppdragsamt remisser som berör flera instituts verksamhetsområden föreslär utredningenatt en s, k, liten c h e f s n ä ra n d inrättas. Denna består av chefen förstyrelsen för försvarsforskning, som är ordförande, instituteheferna.Vidare bör avdelningscheferna inom styrelsen ha skyldighet all närvara vidbehandlingen av frågor som rör resp. avdelningars ansvarsområden. Chefsnämndenär rent rådgivande och begränsar inle chefens för styrelsen ochinslilulschefernas beslutsbefogenheter. Den lilla chefsnämnden, kompletteradmed ordförandena i programnämnderna och eventuellt även resursnämnden inomstyrelsen, bildar ens, k, stor bereda vissa övergripandeavvägningsfrågor inom försvarsforskningsprogrammet i enlighet med vad somtidigare har redovisats i samband med utredningens förslag till styrelsensorganisation. Organisationsallernativ 3 har utformats med utgångspunkti de förslag delegationen för lokalisering av statlig verksamhet har Prop,1973:88 60 lämnat i sin slutrapport (SOU 1972:55) om omlokaliseringav vissa delar av nuvarande till ochLinköping, Försvarsforskningsulredningen har uppfatlat delegationens förslagså all del anger huvudsaklig inriktning och omfattning pä de verksamheter vidforskninganslalten vars omlokalisering bör övervägas, om hänsyn tas också tillregionalpolitiska faktorer. Delegationen framhåller i sin slutrapport attorganisationen för och avgränsningen av de enheter som delegationen föreslårskall omlokaliseras bör utredas av försvarsforskningsulredningen, I nämnda organisationsfrågor anförförsvarsforskningsutredningen i sitt slutbetänkande bl, a, alt deomlokaliserade delarna bör sättas samman så att de i fråga ora storlek,ansvarsområde, ledning och administration saml tillgång till viss service m. m,kan bilda förhållandevis självständiga enheter dit detaljplanering ochgenoraförande av större delar av försvarsforskningsprogrammet kandecentraliseras. Med hänsyn till omlokaliseringens följder för kontaktnätetinom försvarsforskningsorganisationen är delta enligt utredningen nödvändigaförutsättningar för att kunna bedriva försvarsforskning i och Umeå.Näranda förutsättningar pekar sålunda enligt utredningen mot en organisationmed frislående institut av samma typ som i alternativ 2 men med vissaändringar, som beror pä delegationens val av som lokaliseringsort förförsvarsforskning med medicinsk och beteendevetenskaplig anknytning. Omlokaliseringsalternativel innebär alt det s. k, blocketför teknisk informationsbehandling förläggs tUl och bildar . Lokaliseringen avförsvarets teletekniska laboratorium bör enUgt utredningen prövas i särskildordning, Slorieken på det omlokaliserade blocket ~ f, n, ca 430 personer kanenligt utredningen påverkas bl, a, av vilka servicetjänster som kan köpaslokalt, Omlokaliseringsalternativet innebär vidare att det s, k, vapen- ochverkansblocket bildar en försvarsforskningsanslalt för vapenteknik. Anstaltenlokaliseras tiU , varvid Ursviksområdel utryms och enhuvuddel av i första hand den experimentella verksamheten förläggs lillGrindsjön. Utredningen har funnit det omöjligt att uppfyllaminimikrav pä samordning av medicinsk-beteendevetenskaplig forskning förförsvarsändamål och tillgodose vad som anförts om personalantal iolika oralokaliserade rayndighetsblock som beslutat om i lokaliseringsetappI och som lokaliseringsdelegationen föreslagit för utflyttning i etapp 2.Försvarsforskningsulredningen skisserar därför två underallerna-tiv förorganisationen och lokaliseringen av viss medicinsk och beteendevetenskapligforskning i omlokaliseringsfallet, I underalternativ 3 a förs en huvuddel avresursblocken 1 (ABC-skydd), 5 (militärpsykologiska institutet m, m,) och 6(vissa specialmedicinska grupper) samman till en medicinsk-beteendevetenskapligförsvarsforskningsanstalt i , Härigenom tillgodoses enligt utredningensmening åtminstone vissa minimikrav på samlokalisering avmedicinsk-beteendevetenskaplig forskning för försvarsändamål. Det innebärvidare att Umeå-enheten kan ges den av delegationen föreslagna slorieken (ca300 pereoner). alternativ 3 a innebär emellertid också att vissafunktioner vid nuvarande militärpsykologiska institutet inte följer institutettill ulan i stället förläggs lill , Iunderalternaliv 3 b omlokaliseras endast block 1 (ABC-blockel) lUl Uraeå, Medhänsyn tUl den inriktning och omfattning verksamheten i då fär föreslåsABC-blockel underställas chefen för (FOA-V), Umeäenheten skall därvid vara förhållandevis självständig filialenhettill . En ochbeteendevetenskap organiseras som i alternativ 2 raen med ledningsenhel ochförsvarspsykologisk enhet i Karistad oeh övriga enheter i ochLinköping (flyg-medicin). Underalternaliv 3 b innebär alt antalet anställda iUmeå rainskar med 60-80 personer i förhållande lill delegationens förslag.Underalternaliv 3 b innebär i gengäld ingen överflyttning av personal frånKaristad till , Det är enligt utredningens raening tveksamt omunderalternativ 3 b uppfyller minimikraven på samlokalisering och därmedsammanhängande möjligheter att bl, a, uppnå en önskvärd ökad samverkan mellanmedicinsk och beteendevetenskaplig forskning. Behovet av samlokalisering medavnämarmyndigheler är dock bättre liUgodo-sett än i underalternaliv 3 a. De omlokaliseringsalternativ som har redovisats är enligtutredningen två möjliga detaljutformningar av förevarsforskningsorganisationeninom de lokaliseringsramar som delegationen har föreslagit. Som grund för ettställningstagande lill omlokaliseringsalternativet redovisar utredningen olikaföljdverkningar av en omlokalisering för försvarsforskningen, I fråga om samverkan mellan de forskningsutförandeenheterna och avnämarna pekar utredningen på den omfattandeöverföringavspeeialistkunnande och forskningsresultat som äger rum genomdirekta kontakter mellan personal vid ochavnämarmyndigheler under arbetet pä olika forsknings- och utredningsprojekt.Dessa kontakter är spridda över forskningsanstaltens samtliga avdelningar ochenheter. Utredningen framhåller att säväl avnämare som forskningsorgan hartillmätt bredden och rörligheten i detta kontaktnät synnerligen stort värde.Forskningsorganens kontakter med främst centrala staber oehförvaltningsmyndigheter inom förevaret måste därför enhgt utredningen få myckelstor betydelse vid prövning av lokahseringsfrågan, Omlokaliseringsalternativetinnebär i förhållande till nuläget och övriga alternativ avsevärt störregeografiska avstånd mellan omlokaliserade delar av forskningsanstalten ochdessas huvudavnämare. Nuvarande konlaktlinjer måste dock upprätthållas för attsäkerställa forskningsorganens aktiva medverkan på alla nivåer inomtotalförsvarels studie- och utredningsverksamhet. Omlokaliseringsalternativetkommer därför att medföra bl. a, direkta merkostnader i form av ökadeteleavgif-ter, rese- och Iraktamenlsersättningar samt produktionsbortfall iform av ökad spilllid i samband med resor. Utredningens beräkning av dessa merkostnader redovisas längre fram. Av större betydelse än direkta merkostnader är emeUertid enligt utredningen delångsiktiga strukturella förändringar som de ökade geografiska avstånden kanmedföra för kontaktnätet och arbetsfördelningen mellan avnämarmyndigheler, omlokaliseradeenheter och andra forskningsorgan.