prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Producentlagrenberäknas kunna minska ytterligare med omkring 250 000 kbm. Den sararaanlagdalagerrainskningen 1972 och 1973 skulle därmed bh lika stor somlageruppbyggnaden och 1971. Vadgäller hemraamarknadsleveranserna väntas förbrukningen av trävaror inombyggnadsverksamheten rainska något 19721973, raedan däremot industrinsefterfrågan på trävaror beräknas öka. Totalt väntas sålunda heraraaleveransernastiga något 19721973. Utryrametför en exportökning beräknas sålunda begränsas till omkrmg 19721973. Produktioneninom gruppen träindustri exkl. sågverk ökade relativt starkt 19711972 eUer med8 %. De båda viktigaste delbranscherna byggnadssnickerierna (inkl. småhusfabrikerna)och raöbelindustrin öka- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 87 deungefär i samma takt. Ökningen för byggnadssnickerierna (inkl. småhusfabrikerna)beror i första hand på en raycket kraftig uppgång i småhusbyggandet 19711972,medan produktionsuppgången inom raöbelindustrin förklaras av ålerhäralningen iden privata konsurationen. Under1973 väntas småhusbyggandet öka endast långsamt och byggandet avflerfamiljshus fortsätta att minska. Produklionstaklen inom byggnadssnickerierna(inkl. småhusfabrikerna) lorde därför därapas . Möbelproduktionenväntas eraellertid forlsälla att stiga i relativt hög takt genora en förväntatlivlig konsumtionsökning. Produktionen inom hela gruppen träuidustri exkl.sågverk prognoseras öka 1972 1973. Produktioneninora totala träindustrin ökade 1971 1972 och beräknas öka iungefär sararaa takt 19721973. Importenav massa till från och Nordamerika sjönk raarkant under 1971till följd av ett mycket kraftigt oraslag i förbrukarlagren saratidigt sorapappersproduktionen rainskade. Trots en påtaglig ökning av raarknadsandelen iVästeuropa minskade de svenska exportieveransema raed 19701971.Massaproduktionen drogs därför ned . Neddragningen var dock ejtillräcklig för att förhindra en raycket kraftig ökning av producenternasmassalager. steg pappersproduktionen i somförbrukarlagren var i stort sett oförändrade. Den svenska massaexporten kundedärför öka relativt starkt 19711972, eller med i volyra. Massaproduktionenvar oförändrat låg under de tre första kvartalen 1972 men drogs sedan uppmycket kraftigt bl. a. till följd av nytillkoraraenproduktionskapacitet. För hela 1972 kora produktionsökningen alt stanna vid ca2 % räknat i volym. Färdigvarulagren var i stort sett oförändrade . Under1973 beräknas pappersproduktionen i fortsätta att stiga kraftigtsamtidigt som förbrakarlagren av massa väntas stiga något. Vidare torde detkanadensiska massautbudet lill minska sora en följd av attproduktionstakten i den araerikanska pappersindustrin väntas öka ytterligare.Nämnda faktorer leder till att den svenska massaexporten prognoseras öka mycketstarkt 19721973, eller raed . Även heraraaleveranserna väntas ökapåtagligt 19721973. Leveransökningen väntas således bli betydande och enväsentlig lagerreduktion är därför trolig . Med en lagerrainskningpå ungefär skulle produktionen behöva öka orakring 19721973.Kapacitetsutnyttjandet sora var lågt skulle därraed höjas väsentligtunder 1973. Efteren uppgångsfas stagnerade orderingången till pappersindustrinvid raitten av 1970. OrdertillslrÖraningen föll sedan kraftigt fram tillraitten av 1971. vände exporlorder-ingången och stegdärefter kraftigt . exportefterfrågan fär ses raot bakgrund av stigandepapperseflerfrågan i saratidigt som konkurrensen från Nordaraerikaavtog. För hemmaefterfrågan kom vändningen något senare men även denna efterfråganhar stigit påtagligt genora ålerhäralningen i den privatakonsumtionen. Produktionen har i stort följt den skisserade efterfrågeutvecklingenoch ökade med saratidigt sora producentiagren minskadenågot. väntas den ekonomiska aktiviteten öka påtagligti våra viktigaste avnämarländer för jDapper. Dessutom torde konkurrensen frånNordamerika förbli svag 1973 på grund av en förväntat stigande inhemskpappersförbrukning. Den svenska pappersexporten förutses därför kunna stigakraftigt 19721973. Även hemmaefterfrågan torde öka starkare1973 än 1972. Denna efterfrågeutveckling tUlsararaans med ett antagande omoförändrade lager beräknas lill en produktionsökning på 19721973.Kapacitetsutnyttjandet skulle därmed öka 1973 jämfört med . Produktionen inom livsmedelsindustrin inkl. tobaks- och dryckcsva-ruinduslrinökade enligt den preliminära produktionsstatistiken med inte fullt 2 %19711972. Därmed understeg ökningstakten , vilket ärovanligt för denna bransch. Orsaken härtUl är den svaga utvecklingen avlivsraedelskonsumtionen. Efter den massiva lageruppbyggnaden inomlivsmedelsindustrin skedde en viss lagerneddragning 1972. Lagren avlivsraeddsprodukler inom handeln ökade däremot, vilket troligen till en delförklarar all produktionsökningen 1972 blev högre än 1971. Produktionen beräknas öka 19721973 främst medhänsyn tUl en väntad normal ökningtakt i livsraedelskonsumtionen. Orderingången tiU textil- och beklädnadsindustrin ökadenågot 1972 efter aU ha rainskat påtagligt 19701971. Denna förbättringvar helt en följd av en förstärkt utlandsefterfrågan. Den inheraska efterfråganpå texlUa produkter rainskade för tredje året i följd, raennedgången 19711972 blev betydligt mindre än 19701971. Produktionen inorabranschen drogs upp , raen föll därefter tillbaka någotandra halvåret. ökade därraed produktionen efler attha rainskat såväl 1970 sora 1971. Den kraftigaste produktionsökningen ägde ruminora skoindustrin, där produktionen minskat under de näimast föregående sjuåren. Produktionsökningen inom såväl textil- som konfeklionsindustrin stannadevid orakring . Den höjda produktionsnivån medförde emellertid att färdigvarulagreninom branschen ökade. Trots den svaga inhemska efterfrågan ökade importen avtextUa produkter påtagligt. har produktionsutvecklingen för beklädnadsseklombedömts med hjälp av en försörjningsbalans. Beklädnadskonsumtionen väntas ökabetydligt efter den svaga utvecklingen under den senaste 1 Revideradnationalbudget för 89 3-årsperioden.Den liUtagande inheraska efterfrågan väntas förstärka iraportökningen.Saratidigt beräknas lagren koraraa att byggas upp . Den utiändskaefterfrågan torde raedföra att exporten ökar i högre takt än . Denhär skisserade utvecklingen beräknas leda till en ökning avbeklädnadsproduklionen pä 19721973. Produktioneninom textUindustrin väntas, främst mot bakgrund av en fortsatt god efterfråganfrån utlandet, komma att öka med 1972 1973. Produktionen inom helatextil- och beklädnadsinduslrm skulle därmed öka 19721973. Deåterstående branscherna, som i tabell 1 gär under benämningen övriga branscher,svarar för ca 1/5 av totala industrins förädlingsvärde. Produktionsutvecklingenär för dessa branscher efter 1970 tUl övervägande delen ännu bristfälligtbelyst. De i tabellen angivna volymföränd-rjngama samtprognosen ger därför endast en grov bUd av utvecklingen inom denna delav industrin där jord- och steiivam-, kemisk samt grafisk industri utgör detyngst vägande branschema. Gmppen innefattar även papp- och pappersvam-,gummivaru- och läderindustri. Nedan berörs i stora drag utvecklingen inoradessa branscher. Produktioneninora jord- och stenvaruindustrin rainskade successivt under hela 1971.Produktionen vände uppåt sora en effekt av denstigande aktiviteten inora byggsektorn raen föll sedan tiUbaka något underandra halvåret. En delvis korapenserande exportökning kunde dock korama tillstånd, varför produktionen rainskade med endast orakring jämfört med . Minskatbostadsbyggande lorde för branschen innebära en fortsatttillbakagång, även om en viss leveransökning kan ske på exportraarknadema. Denkemiska industrin ökade sina leveranser rned . Produktions-och leveransutvecklingen var oenhetlig inora branschen. Sålunda ökadeproduktionen inom den kemiska råvamindustrin raed , raedan färdigvamindustrinsproduktionsökning stannade vid . Totalt för branschen ökade produktionen19711972 raed . Produktioneninora den keraiska industrin beräknas stiga orakring 19721973 främst soraen följd av att en kraftig ökning förutses för den totala industriproduktionen.Saratidigt beräknas också tillväxten i den privata konsumtionen bli relativtstark. Dengrafiska industrins produktionsvolym minskade 19711972 raed . Snabbaretillväxt av den privata konsumtionen lorde leda till att produktionen åter ökarunder 1973. Leveransernafrän papp- och pappersvaruindustrin ökade relativt kraftigt under 1972.Produktionsökningen 19711972 blev . Efterfrågan fömtses förstärkasunder och produktionsökningen 1972 1973beräknas bli avsevärd. Gummiindustrins produktionsjönk mycket kraftigt under loppet av 1971, men en viss uppgång kunde noteras1972. Ökad orderingång också från exportraarknaderna väntas raedföra attproduktionen dras upp relativt kraftigt . Produktionen inoralädervaruindustrin steg åter efter en minskning underförsta halvåret. Nedgången i produktionsvolymen 19711972 kora därmed altstanna vid . Den prognoserade ökningen i den privata konsumtionen beräknas under1973 leda till fortsatt produktionsökning. Totalt för gruppen övrigabranscher ökade exportleveranserna 1971 1972 kraftigt, raedanheraraaleveranserna var ungefär lika stora 1972 som 1971. Produktionen var islort sett oförändrad och färdigvarulagren sjönk efter den kraftiga uppbyggnadsom skedde både 1970 och 1971. beräknas produktionstUlväxten bli . Den starka ökningen av varukonsumtionen beräknas medföra produktionsuppdragningarspeciellt inom konsumlionsvaruindustriema. Färdigvaralagren förutses åter öka. På basis av den ovanredovisade produktionsutvecklingen inora skogsindustrierna beräknasförbrukningen av rundvirke ha ökat raed 19711972. På grand av iförsta hand orafattande driftsinskränkningar inora raassaindustrin ökaderaassavedslagren synnerligen kraftigt under loppet av 1971. drogslagren åter ned. Nedskärningen utgjorde dock endast 1/5 av lageruppbyggnaden1971, varför lagren var raycket stora även vid utgången av 1972. Fortsatt lågaktivitet inora den norska massaindustrin under större delen av 1972 medfördeatt massavedsexporten minskade kraftigt 19711972. Awerkningama beräknas haminskat 19711972. Sysselsättningen inoraskogsbruket rainskade påtagligt under de tre första kvartalen 1972 järaförtraed raotsvarande period föregående år. Till följd av den ökande efterfråganfrån skogsindustriema i synnerhet från sågverksindustrin stegsysselsättningen åter . beräknas docksysselsättningen ha minskat ganska kraftigt. Förbmkningen av rundvirkeberäknas öka 19721973, med en starkare ökning för massaved än försågtimraer. De stora massavedslagren beräknas bli reducerade relativt kraftigtunder eller i storleksordningen 2 railj. Aktiviteten i den norskamassaindustrin väntas åter stiga och massavedsexporten beräknasdärför stiga kraftigt från den låga nivån 1972. Totalt väntasskogsawerkning-ama öka 19721973. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 91 Tabell4: 5. Försörjningsbalans för rundvirke 19701973 1000 m= fast mätt utan bark (barr- och lövträ) Surama användning 60 350 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Statistiskacentralbyrån har gjort preliminära beräkningar avbmttonationalprodukten mätt frän produktionssidan. I följande tablå ges ensammanställning av förändringslalen för de olika näringsgrenarnasproduktionsvolym 19711972 samt skattningar av utvecklingen 1973. Jordbruketsproduktionsvolym beräknas enligt nationalräkenskapskalkylerna ha ökat med ca5,19711972. TUl följd av att skörden liksora 1971 var god kundevegetabilieproduktionen hållas uppe på en hög nivå. För aniraalieproduktionenkunde en produktionsökning på ett par procent noteras från 1971 till 1972.Under förutsättning om normalskörd 1973, vilket innebär en nedgång iproduktionen av vegetabilier raed närraare , förutses jordbrukelsförädlingsvärde rainska raed 19721973. Aniraalieproduktionen beräknasrainska raed . Avde uppgifter som redovisas i avsnitt 2 i delta kapitel framgår att skogsbruketsproduktionsvolym minskade 19711972. tUl 1973 beräknasproduktionen öka . Somframgår av avsnitt 1 i detta kapitel ökade industriroduktAonen med 2,5 %19711972. tUl 1973 föratses en uppgång . Ikapitel 7 beskrivs utvecklingen inora byggnads- och anläggnings-verksamheten.Bruttoinvesteringarna beräknas ha ökat med 19711972. Inkluderasäven byggnadsunderhållet blir ökningen . beräknasbyggnadsinvesteringama rainska inkl. underhåll väntasnedgången stanna vid . Inomelsektorn ökade förädlingsvärdet 19711972 . Produktionsökningen lågnästan helt på värniekraflssidan. Enligt centrala driftiedningen beräknasdkraflproduktionen öka raed 19721973. Produktionen av såväl vattenkraftsora värmekraft beräknas därvid öka. Medovan redovisade beräkningar för de olika branschema kan ökningen av varu- ochkraftproduktionen 19711972 uppskattas till ), raedan ökningen 19721973beräknas bli . Denoffentliga tjänsteproduktionen beräknas ha stigit 19711972. Från1972 til 1973 väntas en lika stor uppgång äga rura. Produktioneninora de privata tjänstesektorerna ökade raed i volym 19711972.ProduktionstUlväxten blev därmed högre än 19701971 men alltjämt lägre ännormalt, vilket främst förklaras av den svaga tillväxten i den privatakonsuralionen. Från1972 till 1973 väntas den privata konsuralionen öka betydligt kraftigare änunder de närraast föregående åren. Saratidigt räknar raan eraellertid raed enavlagande ökningstakt för investeringarna. Sararaantaget väntas detta raedföraen produktionsuppgång inom de privata tjänstesektorerna med 19721973.Framför allt är det inora varuhandeln som produktionstillväxten väntas tillta. Dentotala tjänsteproduktionen ökade enligt ovanstående berälcning-ar med 3 %19711972, medan uppgången 19721973 förutses bli . BruttonationalproduktenstUlväxt, mätt från produktionssidan, blev enUgt dessa beräkningar 19711972,vilket överensstämmer med beräkningama i den preliminära nationalbudgeten för1973. förutses bruttonationalprodukten öka med ,vilket är högre än vad sora angavs i den prelirainäranationalbudgeten. Skillnaden förklaras frärast av att en upprevidering förindustriproduktionen skett. 5,5 -3 2,5 6 3 Summa varu- och kraftproduktion Offentliga tiänster Övriga tiänster 1 200 3 330 1 Reviderad nationalbudgetför 93 Från1971 till 1972 blev bruttonationalproduktens tillväxt, raätl frånanvändningssidan, . Beräkningarna frän användningssidan blir därmed1972 1/mindre än de från produklionssidan. Av de olika specialkapitlenfraragår alt bruttonationalproduktens ökningstakt, raätl frånanvändningssidan, förutses bli 19721973, vilket är ca 1/2 procentenhetmer än vad kalkylerna från produktionssidan ger. 5.1Läget på arbetsmarknaden och början av 1973 preliminära nationalbudgeten visades att läget på den svenskaarbetsmarknaden karakteriserats av en påtaglig avraaltningefler högl Totalautvandringsöverskottet bestod tiU av personer i åldern 2064år. Då effekten av denna nettoutvandring reduceras vid jämförelser avgenomsnittstalen för befolkningen 1971 och 1972 och då dessutom en vissinherask befolkningsökning skedde, förblev raedelfolkraängden mellan dessa år i stort sett oförändrad. Medelfolkmängden ökade 19711972 till 5,9 railjoner eller raed frärast lill följdav en kraftig ökning i de äldsta åldersgrupperna. Antaletsysselsatta ökade enligt arbetskraftsundersökningarraed 1971-1972. Bland raännen rainskade emeUertid sysselsättningen antalsmässigt medan den Bil.1 Reviderad nationalbudget för 95 Till skUlnad varsysselsättningsökningen procentuellt nästan lika kraftig bland icke gifta sombland gifta kvinnor. Delta är i huvudsak en följd av befolkningsmässigaförändringar av de båda civilslåndsgrupperna, som inneburit en minskning avantalet gifta kvinnor och en ökning av antalet icke gifta kvinnor. Andelensysselsatta bland de gifta kvinnorna steg däremot relativt kraftigt, raedandenna andel sjönk bland de icke gifta. Medansålunda antalet sysselsatta 19711972 ökade rainskade totala antaletarbetade tiraraar raed . Denna kraftiga nedgång berodde främst på enminskning av raeddarbetsliden, vUkel i sin tur saramanhängde raed att enbetydande del av den lagstadgade arbetstidsförkortningen togs ut . Tillsänkningen av raeddarbetsliden per person och vecka bidrog även en ökning avandelen dellids-arbetande delvis av arbetsraarknadsskäl. I raotsatt riktningverkade emellertid den ökning av övertidsarbetet som skedde 1972. Liksom förändringenav medelarbetstiden bidrog den växande andelen kvinnor av saratliga sysselsattatill den skUjäktiga utvecklingen av antalet sysselsatta personer och antaletarbetade timraar. Kvinnornas genorasnittiiga veckoarbetstid är nämligen ävenbland de heltidsarbetande kortare än raannens. Minskningenav antalet totalt utförda arbetstimmar 19711972, som enligtarbetskraftsundersökningarna alltså beräknats tiU , anges enligt resullalfrån nationalräkenskaperna lill . Skillnaden mellan de båda källornasresultat synes i detta fall främst bero på att olikheter meUan 1971 och 1972beträffande antalet arbetsdagar och förändringen mellan dessa år iseraesterfrånvaron beaktats i nationalräkenskaperna raen inle i ovanredovisade beräkningar baserade på arbetskraftsundersökningarna. Sysselsättningenmätt i utförda arbetstimmar, minskade enligt nationalräkenskaperna 19711972förhållandevis kraftigast inom skogsbruket. Även inom jordbruk ochtiUverkningsindustri noterades betydande minskningar, raedan antalet arbetadetiraraar däremot fortsatte alt öka inom den offentliga sektorn. Serienöver antalet vid arbetsförmedlingarna obesatta platser vid månadens mittbrukar användas för att belysa arbetskraftsefterfrågans utveckling. Denna serieredovisas med fördelning på län, näringsgrenar och yrken. Det genomsnittiigaantalet obesatta platser var det lägsta som noterats sedan serienstiUkomst 1961. Perioden januari aprU 1973 noterades ett något större antalobesatta platser än raotsvarande period 1972. Antalet obesatta platser uppgicksålunda under de första fyra raånaderna 1973 till i genomsnitt 29 000, vilketvar närraare fler än under dessa raånader 1972. I diagrara 1 illustreras utvecklingen av antalet obesattaplatser säsongrensat inora några näringsgrenar. Som fraragår av diagrararaetökade antalet obesatta platser svagt och förstakvartalet men sjönk därefter och stabiliserades på en något lägre nivåunder de tre sista kvartalen 1972. lill ökadeåter antalet obesatta platser säsongrensat, varefter en svag nedgång noteradesfrån februari lill . Liksom vid den begränsade ökning i antaletobesatta platser sora inträffade raot slutet av 1971 och pågick endast ett kvartal in på 1972, var detsenare ånyo inom tjänstesektorerna som de första tecknen till en ny uppgång kunde skönjas. ökade sålunda, ora än svagt, antalet obe satta platser inom varuhandeln. Ungefär noterades ökningar inora flertalet andra delar av den privata tjänstesektorn såsora inora samfärdsel, post- och telekommunikationer, bank- och försäkringsverk samhel samt restaurang- och holellverksarahet. Någon raånad senare skedde en ökning av antalet obesatta platser säsongrensat även inora gruppen offentliga tjänster ra. Vid slutet av tredje kvartalet 1972 började antalet obesatta platsci- inora tiUverkningsindustrin att stiga. Denna ökning härrörde tUl en början främst från metall- och verkstads industrin, raedan en uppgång inom textil- och beklädnadsindustrin ra. särat trävarumduslrin skedde först /1973. Inom bygg nadsindustrin noterades en relativt kraftig ökning av antalet obesatta platser. Liksora den betydande uppgången inora denna näringsgren torde ökningen vid slutet av 1972 tUl stor del ha berott på vidtagnaekonoraisk-poliliska åtgärder. Bland sådana åtgärder raärks en ökning av småhusbyggandet och en utvidgad användning av investeringsfondsmedel för byggnadsinveste ringar. Ökningen av antalet obesatta platser säsongrensat frånslutet av 1972 fortsatte såsora ovan frarahållits ett par raånader in på 1973.Från februari till april 1973 noterades emellertid på nytt en viss nedgång iantalet obesatta platser. Denna rainskning berörde såväl industri sora privatatjänster. Inom gruppen offentiiga tjänster m. ra. noterades däremot en vissökning av antalet obesatta platser säsongrensat. Efterfrågan på arbetskraft kan även belysas raedutvecklingen av vid arbetsförraedlingarna lediganraälda platserunder raånaden. Det totala antalet lediga platser var lägre änunder 1971. De största rainskningarna noterades inora servicearbete, karaerall-och kontorstekniskt arbete särat transport- och koraraunika-tionsarbete. Underförsta kvartalet 1973 lediganraäldes 178 000 platser, vilket var flerän 1972. Inom lill-verkningsarbete, maskinskötsel m.m. var ökningen av antalet lediganraälda platser raellan dessa perioder . Även konjunkturinstitulels baroraetemndersökningar för industrin Diagrara5:1 Antal obesatta platser vid månadens mitt 1969mars 1973 1969 70 71 72 73 1969 70 71 72 73 ochbyggnadsverksaraheten speglar arbetskraftsefterfrågans utveckling. Enligtundersöknmgen i raars 1973 var andelen företag, sora uppgivit brist påyrkesarbetare, , dvs. obetydligt högre än vid de två föregåendeundersökningstillfällena i septeraber och deceraber 1972. .andelen förelagraed brist på annan arbetarpersonal var i raars 1973 liksom i septeraber ochdeceraber 1972 . För vissa branscher inora bl. a. trävaru- ochverkstadsindustrin noterades dock från deceraber 1972 till raars 1973 en vissökning av brislen på frärast yrkesarbetare. Någon brist påtjänsteraannapersonal inora industrin har enligt konjunkturbaroraeternpraktiskt tagel inte förekorarait sedan Iredje kvartalet 1971. 7 1973.1 saml Nr 125. Tabell5:1 Vid arbetsförmedlingarnsi registrerad arbetslöshet januari-Månadstal resp.kvartalsgenorasnitt, avrundade tal 2 Södra och mellersta 2 Södra och mellersta - ;l 720 Denovan anförda ökningen av de lediganraälda platserna under första kvartalet 1973jämfört med sararaa period 1972 tyder liksora den redovisade ökningen avarbetskraftsbristen inora industrin på att en viss ökning avarbetskraftsefterfrågan har skett. Även statistiken över antalet nyanställdEiarbetare inora industrin tyder på detta. Antalet nyanställda i procent av allaanställda inora industrin var näraligen under de tre sista kvartalen 1972 ochunder högre än under raotsvarande period tidigare.Samtidigt låg andelen avgångna arbetare på sarama eller något lägre nivå änunder jämförelseperioden aprU . 1 Revideradnationalbudget för 99 Antaletvid arbetsförraedlingarna anraälda arbetslösa säsongreiisat ökade kraftigtunder loppet av 1971. Mol slutet av delta år skedde dock en vändning ochantalet arbetslösa sjönk stegvis frara t. o. ra. Därefter ökade återarbetslösheten under tre raånader, vilket till en del torde ha sammanhängt meden betydande rainskning av sysselsättningen inom beredskapsarbeten ocharbetsraarknadsutbildning och soraraaren 1972 från den osedvanligthöga nivån /1972. rainskade arbetslösheten pänytt. Denna rainskning uppgick i säsongrensade tal lUl 9 000, eller orakring , tUl . Drygt 3/5 av minskningen hänförde sig tillde syd-och meUansvenska länen utom storstadslänen. Itabell 1 redovisas uppgifter om den vid arbetsförmedlingarna registreradearbetslösheten. Som framgår av tabellen var antalet arbetslösa under förstakvartalet i genomsnitt 520 lägre än . Dennaminskning hänförde sig helt till de syd- och meUansvenska länen, bland vilkastorstadslänen dock svarade för en endast begränsad nedgång. Inom skogslänen,dvs. och samt norrlandslänen, var arbetslöshetennågot högre än . Andelenarbetslösa av saratliga medleramar i arbetslöshetskassorna uppgick lill igenomsnitt 1973 mol under sammaperiod 1972. Denna rainskning av andelen arbetslösa avspeglar till viss del ensuccessiv ökning av totala antalet kassamedlemmar. Medan en vissminskning av arbetslösheten noterades även i absoluta lal bland dearbetslöshetsförsäkrade totalt sett, skedde från perioden januariapril 1972till sararaa period 1973 en relativt betydande öknmg av antalet arbetslösamedlemmar i tjänstemannakassorna. Andelen arbetslösa i dessa kassor stegdärvid från 0,7 till 0,8 %> och var således fortfarande betydligt lägre änarbetslöshetsprocenten för saratiiga kassor tillsammanlagna.