prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Föråren efter 1972 beräknas den väntade utvecklingen på arbetskraftens oraråde ikombination med den antagna produktivitetsstegringen leda till en BNP-tUlväxtpå räknad som genomsnitt för perioden 19721977. Genomsnittper år, procent 19651970 19701971 19711972 19721977 Antalarbetstimmar 0,6 1,5 3,1 0,1 Produktion per arbets timme 4,7 2,2 6,2 4,3 Bmttonationalprodukt (från produktionssidan) 4,1 0,7 2,9 4,4 I1970 års långtidsutredning redovisades olika alternativ för produktionsökningensfördelning på olika användningsområden. Mot bakgmnd av det underskott ibytesbalansen som förelåg kom kravet påbalans i de utrikes betalningarna att inta en dominerande ställning bland deöverväganden om resursemas fördel- ningsom gjordes i utredningen. För samtliga presenterade alternativ gällde sålundaatt den extema balansen skuUe återställas under perioden 19701975.Enligt utredningens huvudkalkyl, som innebar att balansen skuUe varaåterställd 1975, krävdes att av den århga produktionsökningen dhekttogs i anspråk för att förbättra utrikesbalansen. Därutöver krävdes att enrelativt betydande investeringsaktivitet inom industrin uppnåddes redan iperiodens början för att den förutsatta exportutvecklingen skulle komma tUlstånd. Detta innebar enligt utrednmgens huvudkalkyl att utrymraet för i förstahand en ökning av offenthg konsumtion och investering beräknades bh något lägreän tidigare. Resursfördelningen enligt denna kalkyl återges i tabeU 1. Iavstämningen av långtidsutredning konstateras att konjunkturdämpningenunder 1970-talets första år reducerat produktions-ökningstakten. Främst tiUföljd av det lägre, inhemska efterfrågetrycket under dessa år har den externabalansen stärkts. Mot bakgmnd av den intemationella konjunktumtveckluigen harvisserligen den svenska exportens ökningstakt varit betydande, men den extemabalansens förbättring sammanhänger även till en betydande del med den lägretakten i importutvecklingen. Sora framgår av tabell 1 fömtses i avstämningenökningen av BNP 19701975 stanna vid . Jämfört medbedömningarna långtidsutredning har tillväxten för så gott somsamtiiga efterfrågekomponenter föratsetts bli lägre. Ett påtagligt imdantagutgör de statliga investeringarna, vilka som en följd av den underkonjunkturavmattningen förda sysselsättningspolitiken kom att öka snabbare änvad som fömtsågs i 1970 ärs utredning. Även de privata investermgarnas tillväxthar till följd av bl. a. olika ekonoraisk-politiska åtgärder kunnat hållas väluppe. Förhela perioden 19721977 föratses en tUlväxt av produktionen ora perår. I avstäraningen räknar raan Uksom tidigare med att balans i utrikeshandelnuppnås . Man bedömer det som sannolikt att konjunkturuppgången underde närraaste åren koramer att leda till en i varje fall teraporär försäraringav det externa balansläge som uppnåtts . Denoffentliga konsumtionen väntas öka i ungefär samraa takt sora under perioden19701975. Kostnadsökningarna inora den koraraunala sektorn beräknas ävenfraraöver bli höga varigenom det volymmässiga utrymmet för ökad komraunalkonsuration antas bli förhållandevis begränsat. De statliga investeringamassvaga tillväxt 19721977 beror i första hand på den höga nivån på dessainvesteringar . Sora underliggande trend har långtidsutredningenantagit en genomsnittlig åriig ökning 19701977 ora . Denraest påtagliga förändringen i bedöraningen av den ekonoraiska utvecklingen förperiodema 19701975 resp. 19721977 gäller ut- Försörjningsbalansens utveckling 19701977 Förändring i volym, procent perår -0,3 Export av varor och Import av varor och (från användningssidan) vecklingenav utrymmet för den privata konsumtionen. Enligt utrednings huvudalternativföratsattes detta stiga med . Enligtden nu framlagda avstäraningen kan man räkna med att det privatakonsurationsulrymraet kommer att stiga med oraåret. Att ökningstakten blir så kraftig sammanhänger delvis med den lågakonsumtionsnivån 1972 men av ännu större betydelse är den förutsatta snabbareökningen av produktionskapaciteten fr. o. m. 1973 som bl. a. beror på alt ingenny arbetstidsförkortamg förutses. Parallellt med att ett ökat utrymme enligtutredningen skapas för den privata konsumtionens tillväxt antas hushållenssparkvot återgå till en raera norraal nivå än den som varit gäUande under 1971och 1972. Idetta avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling under långtidsbud getperioden. Redovisningen omfattar de totala utgifterna över stats budgeten. Dessa redovisas gmpperade efter ändamål. De elva största ändamålsgrupperna, vilka tillsammans svarar för av utgifterna under /74, särredovisas. En redovisning av de totala ut giftemas utveckling lämnas i tabell 4 på s. 34. Beräkningama redovisas i fasta priser och utgår från de utgifter för /74 som redo visas i den reviderade finansplanen. För vissa anslag sora är direkt knut na till prisindex redovisas också utgifternas utveckling i löpande priser. Till gnmd för dessa beräkningar ligger ett antagande om att priserna skall stiga fr. o. ra. En redovisning av de totala utgifternas utveckling i löpande priser läranas i tabell 5 s. 35. 3.1Folkpensioner, sjukförsäkring m. m. Ändamålsgrappendomineras av utgiftema för folkpensioneringen och statens bidrag tillsjukförsäkrmgen. Med undantag för vissa administrationskostnader, som ärstatiig konsumtion, utgörs hela ändamålsgrappen av transfereringar tiUhushållen. Utgifternaför folkpensionerna har /681971/72 stigit med i genomsnitt6,räknat i fasta priser, ökningen beror dels på att antaletpensionärer stigit , dels på att vissa standardförbättringargenomförts. Antalet folkpensionärer uppgick tUl drygt 1 480000, varav ca 1 010 000 ålderspensionärer. Vid1969 års riksdag fattades beslut om ett nytt system för standardhöjning avfolkpensionerna . Enligt detta system utgår s. k.pensionstillskott tUl de folkpensionärer som inte uppbär ATP eUer har låg ATP.Pensionstillskottet utgjorde under /70 av basbeloppet ochökar därefter för att vid tioårsperiodens slut utgöra avbasbeloppet. uppgår pensionstUl-skottet tiU avbasbeloppet. Inkl. pensionstUlskott kommer folkpensionen förensamstående pensionär att utgöra av basbeloppet och för makar avbasbeloppet. Motsvarande andelar var resp. . Antaletpersoner med förtidspension har ökat kraftigt . Ökningen berortill stor del på de ändrade regler som trädde 1970 och som innebarförbättrade möjligheter för äldre förvärvsarbetande med tungt eller pressandearbete att få pension . Möjligheterna att få sådanförtidspension har utökats ytterligare för äldre förvärvsarbetandesom blir utförsäkrade från arbetslöshetsförsäkringen och inte kan få nyttarbete. Detsararaa gäller för den som uppburit omställningsbidrag eller iframtiden kontant arbetsmarknadsstöd . Allmänförsäkring m. m. kr., fasta priser) Genomsnitt- Anslag ligprocen- 1973/74 tuell förändring 1967/68-1971/72 ProcenlueU - förändring 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 75 76 77 78 1974/75 Genomsnittligprocentuell förändring 1973/74 1977/78 + 7,5 12 878 -1799 +487 +493 +461 +14,0 + 5,8 \:i folkpensioneringen -1-6,4 10 560 r sjukförsäkringen -1-10,3 2 220 + 477 4-337 -f-326 -f284 -|- 4,5 + 3,2 -t-l 322 -i-151 -1-167-t-177 -f-59,6 -t-16,1 Antaletförtidspensionärer har antagits fortsätta att öka under långtidsbudgetperioden.Förändringar i befolkningens ålderssammansättning beräknas vidare komma att ökaantalet ålderspensionärer med drygt 23 000 . Eftersom allt fler pensionärerfår ATP beräknas emellertid antalet ålderspensionärer med pensionstUlskott,som uppgår tiU ca 780 000, komma att minska raed ca 22 000 . Vidberäkningen av folkpensionsanslaget i fasta priser underlångtids-budgetperioden har utgångspunkten varit gäUande basbelopp om 7 600 kr.Vidare har antagits att basbeloppet höjs tUl 7 800 kr.Beräkningarna omfattar därefter endast sådana utgiftshöjningar som följer avett ökat antal folkpensionärer och de föratsätta förändringarna avpensionstillskotten. Ifasta priser ökar utgiftema för folkpensioneringen med ca 480 mUj. Däri ingår ca 90 milj. kr. som följer avbasbe-loppshöjningen samt 30 milj. kr. som avser förbättringar avbampensioner och vårdbidrag tUl handikappade barn som föreslås utgå fr. o. m.den 1 januari 1974. Effekterna på utgiftema av det ökade antalet pensionäreroch av pensionstillskottens höjning framgår av nedanstående tablå (milj. 1975/76 1976/77 ökat antal pensionärer pensionstillskott + 187 + 170 + 187 + 150 + 196 + 130 + 174 + 110 Kompensationenför prisstegringar följer utvecklingen av basbeloppet vilket i sin tur följerförändringama i konsumentprisindex. Folkpensionens årsbelopp var den 1 juli1967 . för ensamstående och . ochberäknas uppgå till . för ensamstående och 12 920 kr.för makar. Meden antagen prisstegring om fr. o. ra. skulle utvecklingenav folkpensionsanslaget i löpande priser bli följande (milj. Procentuell Genomsnittförändring lig procentuell lig procen- 1973/74----------- - tueU föränd- 1974/1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 förändring ring 1967/68- 75 76 77 78 1974/75 1973/74 1971/72 1977/78 10 560 +784 +654 +656+624 +7,4 Vidsidan av statens utbetalningar av folkpensioner utgår till pensionärerna storabdopp i form av dels ATP, dels kommunala bostadstillägg. /74 beräknades de sammanlagda ATP-bdoppen uppgå tUl ca 3mUjarder kr. och de.komraunala bostadstilläggen till ca 1,2 mUjarder kr. Utvecklingenav statens bidrag till sjukförsäkringen påverkasi hög grad av de förslag till socialförsäkringsreformer, inkl. en övergångtill beskattad sjukpenning ra. m., som förelagts vårriksdagen 1973. En allmäntandvårdsförsäkring föreslås fr. o. ra. ingå i den allraännasjukförsäkringen och ge ersättning med i regel av tandvårdskostnadernaför alla personer fr. o. m. För yngre personer lagfästslandstingens ansvar att lämna avgiftsfri tandvård. Försäkringen avses gällabåde för folktandvårdens vuxentandvård och för de privatpraktiserandetandläkare som ansluts till försäkringen. Sjukpenningenföreslås fr. o. ra. bli beskattad och pensionsgrandande förATP. Ersättningen läggs vidare om så att den försäkrade vid sjukdom får avden ersättningsgrandande inkomsten, dock räknat högst på en inkomstmotsvarande 7 1/2 basbelopp. Sjukpeimingen blir genom de nya reglernajämförbar med sjuklön från arbetsgivaren. Vidare föreslås attmoderskapsförsäkringen omvandlas tUl en föräldraförsäkringsom även innefattar rätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn. Förmånernabeskattas enligt samma regler som övriga sjukpenningförmåner. Omläggningen tillbeskattade förmåner, inkl. reformema avseende tandvårdsförsäkringen,sjukpenningsförsäkringen och föräldraförsäkringen, beräknas medföra attsjukförsäkringens totala oraslulning ökar med ca 3,9 miljarderkr. Idelta sararaanhang har förslag ora nya finansieringsregler lagts frara. Reglemaförenklas och görs enhetliga för hela den obligatoriska sjukförsäkringen.Statsbidrag utgår med en tredjedel av sjukförsäkringens totala kostnader.Arbetsgivaravgifter avses täcka och egenavgifter återstående dryga av de sararaanlagda kostnadema. Sora en konsekvens härav höjsarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen från tUl den 1 januari1974. En mindre höjning av de försäkrades egna avgifter blir också nödvändig.Statens bidrag tUl sjukförsäkringen höjs med inemot . Genomatt reformerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1974.kommer höjningen avstatsbidraget att återverka på såväl /74 som 1974/75.Anslagsberäkningen för hda långtidsbudgetperioden utgår från de bestämmelser,taxor och statsbidragsregler som kommer att gälla fr.o.m. ingången av år 1974.Till följd av förändringar i folkmängden och förskjutningar i åldersstrukturenberäknas sjukförsäkringsutgifter- na öka imder samtiiga år av perioden. Vid beräkningama hardock föratsatts att sjukfrekvensen inom resp. åldersgmpp blu: oförändrad. 3.2 UtbUdning och forskning Denna ändamålsgrupp omfattar de statiiga utgiftema förutbildningsväsendet och för den civUa forskning som bedrivs av staten ellermed statiigt stöd. Ändamålsgruppen omfattar bl. a. , gymnasialaskolor, högre utbUdning och forskning samt studiesociala ändaraål. TUl högreutbildning och forskning har förts bl. a. anslagen tiU universitet ochhögskolor, undervisningssjukhusen samt de statiiga forskningsråden ochstyrelsen för teknisk utveckling. I denna undergrupp ingår även de statiigautgiftema för forsknings- och utvecklingsverksamhet på atomenergiområdet.Studiesociala ändaraål omfattar det statliga studiestödet tUl samtligakategorier av studerande. Den starka ökningen /681971/72 av destatliga utgiftema för vissa av de här aktuella ändaraålen återspeglar denintensiva reforraverksarahet sora ägt ram. Av tablån framgår att utgiftemaunder långtidsbudgetperioden beräknas öka i en väsentligt lägre takt, vUket bl.a. är ett uttryck för alt huvuddelen av de utbUdningspo-litiska reformer sombeslutades nu är genomförda. Den nioåriga , vars genomförande beslutades år1962, är fr. o. m. /73 fullt utbyggd i saratliga kommuner. Den nyaläroplanen för gmndskolan tillämpas innevarande läsår i saratliga årskurser.Denna reform innebär fraraför allt att högstadiet är raindre differentierat äntidigare, vilket ger alla ungdoraar en i huvudsak geraensara grundutbildning. Utgiftsutvecklingen för del styrs i betydandeutsträckning av befolkningsutvecklingen. Elevantalet i gmndskolan beräknas (Milj.kr., fasta priser) 1973/74 1977/78 ring 1967/68- mål m. m. 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 75 76 77 78 1974/75 + 184 30 +84 +107 +1,7 +0,8 + 9853 +56 +62 +2,3 +0,9 + 20 + 3 +4+6 +1,2 +0,5 + 32 +17 +19 +33 +1,2 +0,8 + 12 21 21 22 +0,9 1,0 läsåret1973/74 uppgå tUl ca 1 013 000. Antalet elever stiger successivt underlångtidsbudgetperioden och beräknas /78 ha ökat till ca 1 056 000.ökningen är mest raarkant på raellanstadiet under den första delen av periodenoch på högstadiet under periodens senare del. Antalet elever på lågstadietberäknas rainska . Behovet av lärare beräknas öka med 5001000 . Anslagsutvecklingenstyrs förutom av elevutvecklingen även av klassstorlekarna. På låg- ochhögstadierna ligger klasstorlekarna väl i nivå med de beräkningar som låg tillgmnd grandskolebeslut, medan de på mellanstadiet fortfarandeligger under denna nivå. Anslagsutvecklingen påverkas dessutom av detsärskilda systemet för utbetalningar av statsbidrag tUl koramunerna. Ienlighet med beslut av riksdag ersattes fr. o. m. /72gymnasiet, och yrkesskolan med en ny skolform, gymnasieskolan.Samtidigt infördes tvååriga yrkesinriktade linjer med en bredare inriktning änförutvarande yrkesutbildning. Läsåret1973/74 beräknas antalet intagningsplatser i den direkt grand-skoleanknutnadelen av gyranasieskolan motsvara av årskullen 16-åringar. Andelen eleversom oraedelbart efter grandskolan fortsätter lill gymnasieskolan är dock lägre.Antalet sökande till de tvååriga yrkesinriktade linjerna har ökat. Däremot harintresset för de tre- och fyraåriga linjema samt för de tvååriga ekonoraiska,sociala och tekniska linjema minskat något. Densnabba utbyggnaden av skolväsendet ledde till ett stort behovav nya lärare. Den tidigare bristen på lärare är nu tUl stor del hävd ochantalet intagningsplatser för bl. a. klasslärare och ämneslärare har underflera budgetår successivt dragits ned. Detta innebär att resursbehovet fördessa lärarutbildningar väntas minska . Reformeringenav vuxenutbUdningen innebar en kraftig förstärkning av resurserna försåväl utbildningen i studieförbundens regi som de kommunala skolorna för vuxnaoch de riksrekryterande statliga vuxenskoloma i och . Iolika propositioner tUl 1973 har framlagts förslag om nyabetyddsefuUa steg i utbyggnaden av vuxenutbildningen. Det statliga stödet harhärigenom förbättrats i olika avseenden. Utgiftema för vuxenutbUdning antas ökaunder hela långtidsbudgetperioden. Beräkningenav anslagsutvecklingen inom undergrappen högre utbildning utgår i vad avseruniversiteten och högskolorna i huvudsak från den beräknade närvaron vid defria fakulteterna resp. de spärrade fakulteterna. I samband, medanslagsframställningen för / 74 redovisadeuniversitetskanslersämbetet en prognos över närvaron /74. Förlångtidsbudgetperioden har förutsatts att närvaron vid de fria fakulteterna istort sett komraer att ligga kvar på den nivå som prognostiseratsför 1973/74. Medelsbehovet för de spärrade fakulteterna har beräknats medutgångspunkt i de beslutade förändringarna i intagningskapacileten.Sararaantaget innebär detta att kostnadema för den högre utbildningenfortsätter att stiga , fraraför allt tUl följd av ett ökat antalstuderande på de raedicinska, odontologiska och tekniska utbildningsvägarna.Byggnadsverksaraheten för den högre utbUdningen har varit intensiv under senareår. Väsentliga lokalbehov har tUlgodosetts och en successiv därapning avbyggnadsverksamheten bedöms nu som trolig. Medeltill forskning och utveckling anvisas över riksstaten genora anslagen tilldels de statliga forskningsråden, styrelsen för teknisk utveckling, ABAtomenergi ra. fl., dels universiteten och högskolorna, ökningen av anslagentUl direkta forsknings- och utvecklingsändamål har varitbetydande och för långtidsbudgetperioden förutses en fortsatt ökning. Ett fortsattdeltagande i det europeiska forskningssamarbetet, bl. a. inom ESRO och ,har förutsatts vid an-slagsberäkningama. AnslagentUl studiesociala ändamål omfattar såväl bidrag som krediter till studerande.Fr. /74 överförs aUa elever i gyranasieskolan,den koraraunala och statiiga vuxenutbildningen samt folkhögskolan frånstudiehjälpssystemet tUl studieraedelssysteraet. Studiekredit tUl elever under20 år i dessa skolformer utgår från samma tidpunkt i form av återbetalningspliktigastudiemedel. Antaletstudiemedelstagare har bedömts i stort sett oförändrat imderlångtidsbudgetperioden. väntas återbetalningama av studieme del ochstudielån stiga successivt , vUket totalt beräknas innebäraanslagsminskningar i perioden. I förhåUande tillriksstatsförslaget /74 har beloppet för studiesociala ändamål i tablånhöjts med ca 370 raUj. kr., vilket raotsvarar en föratsatt förbmkning av dereservationer som beräknas firmas under ansla get vid ingången av budgetåret1973/74. Utgifterna för studiemedel har beräknats med utgångspunkt ibasbeloppen . Utgifternainom ändamålsgruppen totalförsvar avser tUl helt övervägande del det militäraförsvaret. Däratöver ingår civUförsvaret, det ekonomiska försvaret samt övrigadelar av totalförsvaret. Utgiftema för totalförsvarsändamål uppgår budgetåret1973/74 .till av de beräknade totala statsutgiftema. Försvarets andelav de sammanlagda statliga konsumtions- och investeringsutgifterna är däremotavsevärt högre och uppgår tUl . kr., fasta priser) Genomsnitt- Anslag Anslagsförändring till ProcenmeU Genomsnitt- lig procen- 1973/74tuell förändring 1967/68 -1971/72 förändring 1974/ 1975/1976/ 1977/ 1973/74-75 76 77 78 1974/75 1973/74-1977/78 -9 +13 -4 -12 -0,1 -0,1 Genom1972 års försvarsbeslut har statsmakterna raot bakgrand av en säkerhetspolitiskbedömning tagit ståndpunkt tUl den framtida inriktningen av det militäraförsvaret och civilförsvaret samt totalförsvaret i övrigt. Beträffandedet militära försvaret har fastslagits att resurserna skall användas på sådantsätt att en framtida styrketillväxt underlättas även om detla medför en lägreoperaliv styrka än vad som eljest vore möjligt.Försvaret skall bygga på den aUmänna värnpliktens grund. För att begränsakostnaderna för de värnpliktigas utbildning förkortas grundutbildningen något.Om valet står mellan olika vapensystem skall hellre anskaffas ett större antaltekniskt mindre kvalificerade vapensystem än ett fåtal kvalificerade. Fjärrstridsförbanden,vilka bl. innehåller attackflyg och ubåtar, ges en lägre prioritetän andra system. Isyfte att inora den givna raraen skapa så stort utrymrae som möjligt förmaterielanskaffning har överbefälhavaren fått i uppdrag att under en femårsperiodminska antalet anställda inom försvaret räknat brutto med orakring 2 500. Iförsvarsbeslutet beslärades en utgiftsram för det militära försvaret /73 som var 90 mUj. högre än vad en fortsatt tillämpning avtidigare gällande försvarsramar skulle ge. För /74 har istatsverkspropositionen föreslagits en utgiftsram om ca 7 380 railj. kr., varav525 milj. kr. utgör beräknad priskompensation enUgt nettoprisindex.Utgiftsramarna för dessa budgetår utgår från samma s. k. basbelopp. Enligtdet nya planeringssystemet skall inte besluta om en flerårigutgiftsram. Planeringen måste dock ske medutgångspunkt i en viss planeringsram. Denna planeringsram har beslämts utgåhorisontellt från det nämnda basbeloppet. Härtill kommer kompensation förprisstegringar enligt nettoprisindex. Föratt belysa utvecklingen av de mUitära försvarsutgifterna även i löpande priserhar beräkningar gjorts på grandval av de prisantaganden som tUlämpas vid beräkningari långtidsbudgeten i övrigt. Utvecldingen av de militära försvarsutgiftema /741977/78 i löpandepriser. (MUj.kr.) 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 MUitärram 7 381,9 7 605,4 7 879,9 8116,3 8 359,8 varav priskofflpensation ( 525,0) ( 746,5) ( 976,0) (1212,4) (1455,9) Förändring från föregå ende budgetår +223,5 +274,5 +236,4 +243,5 Dermaplaneringsram medger att drygt 2 000 milj. kr. kan användas förmaterielanskaffning. TUl de större anskaffningsprogram-raen hörinfanterikanonvagnar, terrängbUar och luftvärnsrobotar för arraén, ubåtar,patrallbålar och kustartUleribatterier för marinen samt fortsatt anskaffning avattackversionen av flygplanet och utveckling av jaktversionen av Viggenför flygvapnet. Beträffandecivilförsvaret innebär försvarsbeslutet alt planeringen bl. a. bör utgå frånatt befolkningen kan komma att beröras av biverkningar vid bekämpning avmUitära mål i samband med en invasion eller vid markstrid varvid i första handkonventionella stridsmedel används. Liksom i fråga om det mUitära försvaret börcivilförsvarsåtgärdema ges långsiktig inriktning. Vissa begränsningar i denoperativa styrkan kan godtas . Exerapel härpå är attmanskaps-utbUdningen något begränsas. /73 har genom försvarsbeslutet bestämts en utgiftsram om126,8 milj. kr. Denna ram är grundad på ett basbelopp om 118 milj. kr.,uttryckt i prisläget febraari 1971. I statsverkspropositionen 1973 föreslås enutgiftsram för /74 om 136,8 milj. kr., baserad på saramabasbelopp. Planeringen bör enligt försvarsbeslutet ochstatsverkspropositionen 1973 utgå horisontellt från det nämnda basbeloppet.Härtill kommer kompensation för prisstegringar enligt nelloprisindex. Dennaplaneringsram medger bl. a. att skyddsmasker kan anskaffas fortiöpande. Detbör observeras att planeringsraraen endast avser de civilförsvarsåtgärder sorafinansieras över fjärde huvudtiteln. Andra åtgärder såsora byggande avnor-malskyddsram, verkskydd och koraraunernas utgifter för skyddsrara m. m.finansieras på annat sätt. Dessa kostnader, som bärs direkt av enskilda ochkommuner har varit ungefär lika stora som de som belastarstatsbudgeten. Övrigttotalförsvar orafattar åtgärder inom en rad skilda funktioner. Det ekonomiskaförsvaret omfattar beredskapsåtgärder inom bl. a. industriproduktionen,livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen och kommunikationerna. Avsevärdaresurser avsätts för denna sektor av totalförsvaret. Värdet avberedskapslagren uppgår t. ex. tUl över 1 mUjard kr. ochinvesteringskostnaderna för det löpande oljelagringspro- 2 1973.1 saml Nr 125. grammet19701976 beräknas tiU 760 milj. kr., varav staten bidrar med ca 80 mUj. kr.Aktiviteterna inora hälso- och sjukvården, polisverksamheten och detpsykologiska försvaret fömtsätts fortlöpa på ungefär oförändrad nivå.Verksamheten inom övrigt totalförsvar bygger i krig och krigssituationer i storutsträckning på den bas som fredsinriktad verksamhet utgör. Behovet avberedskapsåtgärder bUr därför beroende av den fredsinriktade verksamhetensutveckling. Dennaändamålsgrapp omfattar huvudsakligen utgifterna för vägväsendet, de statligakommunikationsverken dvs. postverket, , statens jämvägar,luftfartsverket och vissa investeringsutgifter för SverigesRadio samt vattenfallsverket. Vidbedöranmgen av den framlida utvecklingen har hänsyn i första hand tagits tillden väntade efterfrågeutvecklingen.