prop · FW03160 · 1973-12-31 00:00:00 — Vidare vUl jag påpeka att utseende av särskUdstyrelseledamot enligt förevarande paragraf bör kunna komma i fråga när det ärpåkaUat till skydd för fas-lighetskredilens intressen i stort, dvs. i fall dådet kan befaras att samfällighetsförenings kreditmöjligheter skall utnyttjas iotillbörligt syfte. Iparagrafen regleras möjligheten att entlediga styrelseledamot frän hansuppdrag. Olikaskäl kan föreligga till att en ledamot i samfällighetsförenings styrelse börskiljas från sitt uppdrag, innan hans mandattid utlöpt. Han kan exempelvis hagjort sig skyldig till brottsligt förfarande eller på annat sätt försummatsina skyldigheter gentemot föreningen. Om styrelseledamoten i sådana fall intefrivilligt ställer sin plats till förfogande, bör han kunna skUjas frånuppdraget. Detta bör naturligen ske i samma ordning som tillämpades när hanutsågs. Den som enligt föreskrifter i föreningens stadgar på visst sätt valtsav föreningsstämman till styrelseledamot får alltså inte tvångsvis skiljasfrån uppdraget på annat sätt. Om styrelseledamot utsetts av ,skall han också entledigas av . En bestämmelse av denna innebördhar tagits upp i 32 §. Paragrafeninnehåller bestämmelser för det fall att samfällighetsförening saknarbeslutför styrelse. Promemorieförslaget.Enligt promemorian är det uppenbart att både föreningsmedlem och tredje man, t.ex. rättighetshavare eller borgenär, kan bli lidande om förenmgen saknarbeslutför styrelse (jfr avsnitt 3.4.5.6). Vad som härvid främst åsyftas ärsådana fall då styrelseledamot avgått eller hans uppdrag upphört av annanorsak. En likartad situation uppkommer när styrelseledamot på grand av jäv ellerannat förhållande, exempelvis sjukdom, är förhindrad att fullgöra sinafunktio- ner.Länsstyrelsen har därför genom bestämmelserna i första stycket av dennaparagraf tillagts befogenhet att i sädana fall på yrkande förordna en sysslomanför att handha föreningens angelägenheter. Det framhålls i promemorian att vemsom helst som för tillvaratagande av sin rätt gentemot föreningen är beroendeav att en behörig styrelse för föreningen finns skall kunna påkalla förordnandeav syssloman. Som framgår av lagtexten har ingen ovillkorligskyldighet att bifalla en sådan framställning. Som regel torde syssloman böraförordnas endast om det finns ett akut behov av en beslutför styrelse. Om ingenstyrelseledamot finns, får sysslomannen ensam utöva styrelsens funktioner.Eljest får han göra detta tUlsammans med de styrelseledamöter som finns.Syssloman som skall fungera som styrelse skall härvid ha varken större ellermindre befogenheter än den ordinära styrelsen har enligt lag eller stadgar.Sysslomannens primära uppgift bör givetvis vara att föranstalta om att enbeslutför styrelse utses, men intill dess skall han ombesörja också övrigaförvaltningsåtgärder som ankommer på styrelsen. När beslutför styrelse återfinns, bör sysslomannens uppdrag automatiskt upphöra. Hans förordnande skalldärför uttryckligen begränsas till att gälla endast till dess styrelsen återblivit beslutför. Ilagen har, påpekas det vidare i promemorian, inte uppställts någrakvalifikationskrav på sysslomannen, utan därtill får förordnas den person somär lämpad för uppdraget och villig att åta sig detta. Sysslomannen skallgivetvis vara berättigad till ersättning för uppdraget. Enligt andra stycketskall arvode till sysslomannen bestämmas av men betalas avföreningen. Föredraganden.I promemorian föreslås en föreskrift om att yrkande av någon vilkens rätt ärberoende av att behörig styrelse finns skall utgöra förutsättning för attlänsstyrelsen skall kunna ta upp fråga om förordnande av syssloman. I avsnitt3.5.5 under rubriken allmänna intressen har jag emellertid anförtalt möjlighet bör finnas att förordna syssloman också av hänsyn till allmäntintresse. På grund härav har nämnda föreskrift fått utgå idepartementsförslaget. Detta innebär att självmant kan ta uppfråga om förordnande av sysslom.an. Givetvis står det envar fritt att hoslänsstyrelsen göra framställning om sådant förordnande. Vadangår sysslomannens ställning i det fallet att en eller flera styrelseledamöterfinns vid sidan av sysslomannen bör gälla att den sistnämnde träder i ställetför dem som saknas. Dennaparagraf innehåller regler om utseende av firmatecknare. Dettorde ofta vara onödigt betungande för förvaltningen att föreningens firmaalltid skall tecknas av styrelsen även i angelägenheter av Första stycket innehåller därför en bestämmelse som ger styrelsenbefogenhet att utse särskild firmatecknare. Styrelsen kan givetvis därvidföreskriva att firmateckningsrätten får utövas endast av flera personergemensamt. Det har ansetts böra finnas möjlighet för medlemmarna att istadgarna eller genom beslut på föreningsstämma inskränka befogenheten attutse firmalecknare. Ett förbehåll av denna innebörd har tagits upp ilagtexten. Iandra stycket har meddelats en föreskrift om rätt för styrelsen att när somhelst återkalla bemyndigande att teckna firma. 35§ Paragrafen innehåller en bestämmelse om styrelsens åligganden. Promemorieförslaget.Enligt paragrafen skall styrelsen handha föreningens angelägenheter. Del ansesi promemorian inte möjligt att närmare ange styrelsens uppgifter i lagtexten.Uppgifterna måste självfallet skifta allt efter samfällighetens beskaffenhet. Ivissa andra paragrafer, t. ex. 41 §, har styrelsen dock ålagts uppgifter isärskilda avseenden. Iparagrafen slås vidare fast alt styrelsen vid fullgörandet av sina uppgifterskall vara bunden av förvaltningslagens och sladgamas föreskrifter liksom avbeslut som fattats av föreningsstämman, föreningens beslutande organ. Enligtpromemorian bör styrelsen dock ha en viss kontrollerande funktion iförhållande till föreningsstämman och alltså ha både rätt och skyldighet attvägra verkställighet av sådana beslut som strider mot förvaltnmgslagen ellerannan författning eller mot stadgama (jfr avsnitt 3.4.5.4). Styrelsensbundenhet av föreningsstämmobeslut har i paragrafen inskränkts med hänsynhärtUl. I 53 § har styrelseledamot också tillagts en obetingad rätt att föratalan mot sådant beslut. Om domstolen därvid finner beslutet inte varaförfattnings- eller stadgestri-digt, är styrelsen givetvis skyldig attverkställa beslutet. Remissyttrandena.Liksom anläggningsbeslut och därmed jämförliga beslut bör beaktas av delägamaskall, anför grustäktskommittén, beslutet självfallet vara avgörande även förstyrelsen. Paragrafen bör enligt kommittén jämkas med hänsyn härtill. Föredraganden.Paragrafen har utan sakliga ändringar överförts från promemorieförslaget.Beträffande styrelsens bundenhet av förrättningsbeslut rörande samfällighetengör sig samma synpunkter gällande som i fråga om föreningsstämmans bundenhet avsådant beslut, I detta avseende kan hänvisas tiU vad jag anfört i avsnitt3,5,5 under mbriken Skydd för enskilda intressen. Paragrafeninnehåller en regel om jäv för styrelseledamot, I paragrafen föreskrivs attstyrelseledamot inte skall delta i behandlingen av föreningsangelägenhet ivilken han själv har ett väsentligt intresse som strider mot föreningens. Vadsom skall anses vara ett väsentUgt intresse får avgöras frän fall till fallmen tolkningen av uttrycket torde inte innebära några större svårigheter ipraktiken. Det måste förutsättas att styrelseledamot som i någon angelägenhethar ett intresse som strider mot föreningens i regel självmant avstår från attdelta i behandlingen av ärendet. Idenna paragraf meddelas bestämmelser om behörighet all företräda föreningen iförhåUande till tredje man. Föratt en samfällighetsförening skall kunna fungera effektivt i rättsU-vet måstevar och en som inlåter sig i transaktioner med föreningen kunna förlita sig påatt den som utger sig för att företräda föreningen verkligen har rätt att medbindande verkan för denna företa rättshand-Imgar på dess vägnar. Behörighet attpå delta sätt uppträda på föreningens vägnar i förhållande till tredje man börtillkomma styrelsen och av styrelsen utsedd särskild firmatecknare. Sådana förföreningen i allmänhet betydelsefulla rättshandlingar som överlåtelse av fastegendom, som står under föreningens förvaltning eller tillhör föreningen,ansökan om inteckning i sådan egendom och upplåtelse av nyttjanderätt tillegendomen än fem är bör styrelsen och firmatecknaren dockinte ha rätt att företa ulan ett uttryckligt bemyndigande därtill i stadgarnaeller föreningsstämmobeslut. Dessa principer har fastslagits i 37 §. Ibehörigheten enligt denna paragraf måste anses ingå att företräda föreningen irättegång mot tredje man eller enskUd föreningsmedlem. Detsamma bör gälla vidfastighetsbildnings- eller fastighetsbestämnings-förrätlning när samfällighetunder föreningsförvaltning berörs. Om exempelvis vid fastighetsbestämningfråga är om sträckningen av gräns mellan samfällighet och en ddägarfastighet,bör samfälligheten kunna företrädas av samfällighetsförenings styrelse eUerfirmatecknare. Föreningen har givetvis rätt att inskränka styrelsens ellerfirmatecknares befogenheter genom föreskrift i stadgarna eller beslut påföreningsstämma. Gentemot tredje man torde en sådan inskränkning dock kunnaåberopas bara under samma förutsättningar som gäller vid överskridande av fullmakt(jfr 33 § lagen om ekonomiska föreningar). Däremot har givetvis en av styrelsenmeddelad föreskrift om att firmaleckningsrält får utövas endast av fleragemensamt alltid verkan mot tredje man, om den införts isamfäUighetsföreningsregistret. Paragrafeninnehåller regler om omröstning inom samfällighetsförenings styrelse. Förgiltigt styrelsebeslut skall enligt vad som föreskrivs i paragrafens förstastycke inte fordras mera än enkel majoritet bland dem som röstar vidstyrelsesammanträdet. Om två alternativa förslag får lika många röster skallvalfrågor avgöras genom lottning och andra frågor genom ordförandensutslagsröst. Genomen bestämmelse i andra stycket öppnas möjlighet att i stadgarna föreskrivaavvikelse från de nu nämnda omröstningsreglerna. Dennaparagraf föreskriver skyldighet att göra anmälan till samfäUighetsföreningsregistretom vissa ändrade förhållanden. Enligt26 § tredje stycket skall styrelsen i registreringsansökningen uppgeföreningens postadress samt styrelseledamötemas och firmatecknares namn,adress och telefon. Dessa uppgifter skall införas i samfäUighetsföreningsregistret.Det är givetvis angeläget att registret i dessa avseenden ständigt hålls åjour. I denna paragraf har styrelsen därför ålagts skyldighet att tillse attändring i något av dessa avseenden genast anmäls till förinförande i registret. Det ligger i sakens natur att anmälningsskyldighetenockså omfattar det fallet att styrelseledamot med stöd av 32 § skUjs från sittuppdrag eller att bemyndigande för firmatecknare återkallas enligt 34 § andrastycket. Uttaxeringav bidrag m. m. Paragrafenbehandlar frågan om medlemmarnas bidragsskyldighet till samfällighetsförening. Promemorieförslaget.1 enlighet med de överväganden som redovisats i avsnitt 3.4.5.5 föreskrivs iparagrafen att, när samfällighetsförenings meddsbehov ej täcks på annat sätt,bidrag i pengar skall uttaxeras av medlemmarna. I promemorian framhålls attbestämmelsen syftar till att tiUförsäkra föreningen behövliga medel för sinverksamhet. I lagen regleras däremot inte frågan om för vilken tidsperiodmedelsbehovet skall beräknas. Som regel torde uttaxering böra ske . Närdet gäller små föreningar med låga omkostnader kan det visa sig lämpligt att halängre intervall mellan uttaxeringarna. Det får i första hand ankomma påstyrelsen att avgöra denna fråga (jfr 41 §). Förundanröjande av varje tveksamhet understryks i promemorian att avgifter förgemensamhetsanläggnings utnyttjande som delägare har att erlägga enligt 16 §andra stycket promemorieförslaget till anläggningslag inteskall uttaxeras i den ordning som anges i denna och följande paragrafer.Sådana avgifter skall vid upprättande av stat för föreningen betraktas sominkomster. påpekar att särskUd exekutionstitel krävs för uttagande avavgifter enligt 16 § andra stycket promemorieförslaget till anläggningslag,medan debiteringslängden utgör sådan titel beträffande uttaxeradebidragsbelopp. Föredraganden.Paragrafen stämmer i sak helt överens med promemorieförslaget. Av 46 § andrastycket framgår alt sådan debiteringslängd enligt 42 eller 43 § varigenommedlemmarnas bidrag uttaxeras är att anse som exekutionstitel. påpekar skall sådana avgifter för utnyttjande avgemensamhetsanläggning som kan utgå enligt 15 § andra stycket departementsförslagettill anläggningslag inte tas upp i debiteringslängd. För egen del kan jag intefinna att detta är någon egentlig nackdel. Att styrelsen tar ut avgifter genomfakturering måste anses smidigare och enklare än det tämligen omständligauttaxeringsförfarandet. I de förmodligen få fall då betalning inte erläggsfrivUligt, torde betalningsföreläggande som regel kunna utverkas. Paragrafeninnehåller bestämmelser om utgifts- och inkomststat. Innanbidrag för föreningens verksamhet uttaxeras av medlemmama skall styrelsenenligt paragrafens första stycke upprätta utgifts- och inkomststat förföreningen och framlägga den för medlemmarnas godkännande på föreningsstämma. Ilagen ges inga närmare föreskrifter om statens innehåll. Någon generell normkan här inte uppställas. I fråga om föreningar med stort medlemstal ellerföretag av sådan omfattning att något mera avsevärt spelrum för skildakostaadsalternaliv finns, bör ganska stora krav kunna ställas på statensutformning. Gäller det mindre föreningar där kostnaderna inte varierarnämnvärt, torde däremot staten kunna göras förhållandevis enkel. Enligt15 § departementsförslaget tUl anläggningslag kan olika andelstal bestämmasför fördelning av kostnader för gemensamhetsanläggnings utförande, å enasidan, och för anläggningens underhåll och drift, å andra sidan. När ensamfällighetsförening förvaltar en sådan anläggning, måste uppenbarligenmedelsbehovet för var och en av dessa verksamhetsgrenar beräknas för sig. härom tas upp i paragrafens andra stycke. Tydligt är att vissainkomster och utgifter inte kan hänföras enbart till den ena eller andraverksamhetsgrenen. Så kan exempelvis vara fallet med avgifter som utomståendebetalar tUl föreningen för att de får nyttja anläggningen och med vissakostnader för anskaffandeav maskiner och annan utrustning. 1 fråga om sådana gemensamma inkomster ochkostnader gäller enligt en kompletterande bestämmelse i andra stycket att deskall fördelas efter vad som är skäligt. Det åligger i första hand styrelsenatt göra denna fördelning. Fördelningen ingår som ett led i upprättande avutgifts- och inkomslstat och skall således också godkännas av föreningsstämman. Idenna paragraf ges bestämmelser om debiteringslängd. Promemorieförslaget.Enligt första stycket skall uttaxering av medlemmarnas bidrag till föreningensmedelsbehov ske på så sätt att styrelsen upprättar och på föreningsstämmaframlägger debiteringslängd. Med hänsyn till de skiftande förhållanden som kanföreligga anses i promemorian derma ordning dock inte böra vara obligatorisk.Det har därför öppnats möjlighet för delägarna alt i stadgarna föreskriva annanform för uttaxering. 1andra stycket föreskrivs att debiteringslängden skall innehålla uppgift om detbelopp som skall.uttaxeras, vad som belöper på varje medlem och när betalningskall ske. Har andelstal fastställts för samfälligheten, bör dessa, framhåUsdet i promemorian, givetvis som regel ligga till grund för debiteringen (jfr 46§). Närpå sätt anges i 41 § andra stycket olika andelstal gäller i fråga omskyldigheten att bidra till kostnader för olika verksamhetsgrenar är detgivetvis nödvändigt att varje verksamhetsgren behandlas för sig i debiteringslängden.En bestämmelse härom har tagits upp i paragrafens tredje stycke. Remissyttrandena.Skogsindustriernas samarbetsutskott anser att av lagtexten bör framgå attgrunden för debiteringslängd skall vara anddstal. Föredraganden.Enligt en remissinstans bör det i lagtexten anges att andelstal skaU läggas tillgrund för debiteringslängd. För egen del ansluter jag mig emellertid tillpromemorians ståndpunkt i detta avseende. Som anförs i promemorian bördebiteringslängden som regel grundas på andelstalen. Speciella situationer kandock tänkas då ett frångående av delaktigheten som norm framstår som motiverat.Lagen innehåUer för övrigt tillräckliga garantier mot orättmätiga debiteringar.Paragrafen har således i sak oförändrad överförts frän promemorieförslaget. Paragrafeninnehåller föreskrifter om extraordinär utdebitering. I första stycket avparagrafen föreskrivs skyldighet för styrelsen att när tillgängliga medel interäcker till betalning av klar och förfallen skuldutan dröjsmål upprätta och för granskning på stämma framlägga särskilddebiteringslängd och att ta ut vad som fordras. Som framgår avavsnitt 3.4.5.6 har bestämmelsen tillkommit av hänsyn till borgenärsintressen.Jag vill understryka att sådan utgifts- och inkomststat som avses i 41 § intebehöver upprättas innan uttaxering sker enligt förevarande paragraf. Bestämmelsen omextraordinär uttaxering har försetts med vissa sanktioner. Enligt andra stycketär sålunda styrelsens ledamöter, om de försummat att verkställa uttaxeringenligt första stycket, solidariskt betalningsskyldiga för skulden. Ärförsummelsen uppenbar, skall på yrkande av borgenär förordnasyssloman att i styrelsens ställe utdebitera och ta ut erforderligt belopp. Föratt försummelsen skall anses uppenbar bör givetvis inte krävas att någonlängre tid förflutit från borgenärens krav eller skuldens förfallodag.Beträffande rätt för syssloman att uppbära arvode har hänvisning skett till 33§ andra stycket. Paragrafenföreskriver skyldighet för ny ägare av ddägarfastighet att i viss omfattningsvara för bidrag som uttaxerats av den förre ägaren. Det förhållandet att gemensamhetsanläggning är sakrättsligt knutentill viss fastighet medför inte i och för sig att det bidrag tUlsamfällighetsföreningen som fastighetens ägare har att erlägga är förenat mednågon förmånsrätt, påpekas det i promemorian. När delaktigheten i anläggningenövergår till ny ägare, inträder denne principiellt inte heller i förre ägarensskyldighet att betala redan utdebiterat och förfaUet bidrag. För att skyddaföreningen mot förlust har emellertid genom denna paragraf den nye ägaren iviss omfattning gjorts ansvarig även för bidrag som enligt 42 eller 43 §påförts förre ägaren. Ansvaret har dock begränsats till alt endast avse bidragsom inte förfallit till betalning tidigare än etl år före den bestämdatiUträdesdagen. Vidare har den som förvärvat fastigheten på exekutiv auktionfritagits från ansvar. Enligt uttrycklig föreskrift skall bidraget ansesförfallet mot den nye ägaren vid tillträdet. I promemorian understryksalt den föreslagna bestämmelsen behandlar bara frågan om föreningens ställningtill fastighetens ägare. Däremot regleras inte förhållandet mellan den förreoch den nye ägaren. I sistnämnda hänseende gäller allmänna rättsregler. Remissyttrandena.Länsstyrelsen i anser att paragrafen bör förtydligas så, attdet anges att bestämmelserna endast avser köparens förhållande till förenuigen. Föredraganden.Den omständigheten att vid departementsbehandlingen införts förmånsrätt församfällighetsförenings bidragsfordringar harinte gett anledning att ompröva innehållet i förevarande paragraf. Denna harsåledes i sak oförändrad överförts från promemorieförslaget. I enlighet med vadsom anförts av i har emeUertid för tydlighetsskull angetts att bestämmelsema i paragrafen endast avser förhållandet mellanföreningen och ny ägare av ddägarfastighet. Att beloppet anses förfallet motden nye ägaren vid tillträdet påverkar naturligtvis inte föreningensförmånsrätt. Denna skall alltid räknas från den i debiteringslängden angivnaförfallodagen. ParagrafeninnehåUer ytterligare bestämmelser avseende förening med skilda verksamhetsgrenar. Enligt41 § andra stycket och 42 § tredje stycket gäller all i föreningar med skUdaverksamhetsgrenar utgifter och inkomster skall beräknas och uttaxeras särskUtför envar av de olika grenarna. I konsekvens härmed föreskrivs i denna paragrafatt medel och andra tillgångar som enbart hänför sig till viss verksamhetsgreninte får användas eller utmätas för ändamål som faller utanförverksamhetsgrenen. Vidare anges att medel som sagts inte heller fårsammanblandas med föreningens övriga medel. Paragrafeninnehåller bestämmidser om klandertalan mot uttaxering. Iförsta stycket föreskrivs att föreningsmedlem som anser att beslut omuttaxering inte överensstämmer med lagen om förvaltning av samfälligheter,stadgarna eller föreningsstämmobeslut äger föra talan om rättelse. Talan skaUväckas hos fastighetsdomstolen från den dag dådebileringslängden framlades på föreningsstämma. Stämningsansökan skall alltsåinges till fastighetsdomstolen inom nämnda tid, I fråga om principerna fördomstolens handläggning och prövning kan hänvisas till vad som anförts vid 15§. Enligtparagrafens andra stycke är beslut om uttaxering exigibdt somlagakraftvunnen dom på betalningsskyldighet. Fastighetsdomstolen kan dock vid prövningenav klandertalan förordna om inhibi-tion av verkställigheten. Vidbegäran om verkställighet enligt andra stycket torde föreningens styrelse tillutmätningsmannen böra överlämna, föratom debiteringslängden, protokoll frånden föreningsstämma där längden framlagts för granskning, Dennaparagraf innehåller de grundläggande bestämmelserna om föreningsstämma. Iparagrafens första stycke fastslås att den enskUde föreningsmedlemmens rätttill medverkan i föreningens skötsel och samfällighetens förvaltning skallutövas på föreningsstämma, dvs, ett sammanträde vid vilket samtUgaföreningsmedlemmar skall kunna närvara, framföra sina åsikter och direkt deltai beslutsprocessen. Garantier för att han verkligen får tillfälle att på dettasätt påverka förvaltningen skapas i paragrafens återstående stycken. Iandra stycket föreskrivs att föreningens styrelse skall ansvara för attkallelser till föreningsstämma tillställs medlemmarna. Vidare anges attkallelse skaU innehålla uppgift om vilka ärenden som skall behandlas påstämman. Enligt 28 § första stycket skall av stadgarna framgå hur oftaordinarie föreningsstämma skall håUas, på vUket sätt kallelse till föreningsstämmaskaU ske och hur före sådan stämma kaUelse skall ske. Förutom uppgiftom de ärenden som skall behandlas på stämman skall kallelsen självfalletinnehålla uppgift om tid och plats för sammanträdet, påpekas det ipromemorian. Har lagens eller stadgarnas föreskrifter om kallelse åsidosatts,torde beslut som fattats på stämman få anses inte ha tillkommit i behörigordning. Om alla medlemmarna infunnit sig på stämman och godkänt att denhålls, bör det emellertid inte senare kunna göras gällande att kallelse inteskett i föreskriven ordning. Styrelsen har givetvisrätt att utlysa extra föreningsstämma när den anser behov därav föreligga.Enligt tredje stycket andra punkten är styrelsen skyldig att utlysa sådanstämma när minst en femtedel av föreningens röstberättigade medlemmar begärdet. En begäran av detta slag skall riktas till styrelsen och innehålla uppgiftom vilka ärenden som skall behandlas på den extra föreningsstämman. Om sådanbegäran framställts, skall styrelsen senast därefter utsända kallelsertill stämman. I stadgarna kan givetvis föreskrivas att en mindre grapp än densom angetts i lagen skall ha rätt att påkalla extra föreningsstämma. Däremotkan avvikelse från lagens bestämmelser inte ske i motsatt riktning. Manmåste emellertid alltid räkna med den möjligheten att lagens eller stadgamasföreskrifter om skyldigheten för styrelsen att kalla till ordinarie ellerextra föreningsstämma inte iakttas. I så fall skall länsstyrd-sen enligtbestämmelsema i tredje stycket första och tredje punkterna vara skyldig attutlysa föreningsstämma på anmälan av föreningsmedlem. Paragrafenreglerar frågan om rätt för föreningsmedlem och rättighetshavare att delta iförhandlingama och utöva rösträtt på föreningsstämma. Påsätt framgår av 41, 42 och 45 §§ skall en samfällighetsförenings verksamhet ivissa fall delas upp på skilda verksamhetsgrenar.