prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Nedgången beror fraraför allt på en relativt kraftigrainskning av och statens järnvägars investeringar, vilkeneraellertid till stor del uppvägs av vattenfallsverkets redovisade invesleringsökning.De statliga myndigheternas raaskininköp, sora bdoppsraässigt är enförhållandevis liten post, ökade raed ett par procent. På grundval av enkäter sora insaralats från affärsverk ochrayndigheter har de totala statliga investeringarna beräknats öka raed ivolym 19721973. Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid öka , medanmaskininvesteringama förutses stiga . Affärsverkens byggnadsinvesteringar beräknas rainska raed1 % . Härvid förväntas en rainskning för raen enökning för vattenfaUsverket. Statens jämvägars byggnadsinvesteringar beräknasfortsätta att rainska. Myndigheternas byggnadsinvesteringar beräknas öka med 6,1972 1 De totala statliga investeringarna består avaffärsverkens, rayndigheternas och de statliga aktiebolagens investeringar. Destatliga industriaktiebolagen, sora. i tabell I ingår i "egentligindustri", står för huvuddelen av de statliga aktiebolagens investeringar. 1 Revideradnationalbudget för 137 1973.De vägarbeten som finansieras via anslagen till beredskapsarbeten beräknasrainska något ärs höga nivå, medan de av byggnadsstyrelsenadministrerade byggnadsinvesteringarna väntas öka kraftigt. Därvid harförutsatts att beredskapsarbeten av betydande omfattning komraer att påverkaäven dessa investeringar. Den beräknade tillväxtenora för statens raaskininköp svarar helt affärsverken för; rayndigheternasmaskinanskaffning har beräknats bli oförändrad . För affärsverkens ökaderaaskininvestermg-ar svarar i huvudsak vattenfaUsverket, och statensjärnvägar. Enligtnu föreliggande definitiva beräknmgar minskade de komraunala investeringama med9,i volyra 19701971 efter en ökning raed 19691970. Det böruppraärksararaas att öknmgen 19691970 tiil en inte oväsentlig del torde haberott på en hög invesleringsbenägen-hel i de korarauner sora upphörde sorasjälvständiga enheter i saraband raed koramunsammanslagningen vid årsskiflet1970/1971. Tillden koraraunala sektoms investeringar räknas enligt nationalräkenskapernainvesteringar i borgerliga priraärkorarauner, landsting, koraraunägda företag,kyrkliga korarauner och halvkoraniunala elföretag. Borgerligapriraärkorarauner och landsting svarar för av dessa investeringar.Till grand för beräkningarna över de borgerliga primärkoraraunemas säratlandslingens investeringar ligger en enkät sora insamlatsav . Denna omfattar emellertid inlevissa koraraunala beredskapsarbeten sora administreras avarbetsraarknadsstyrelsen. Enligtdenna enkät beräknas de koraraunala rayndigheternas byggnadsinvesteringarprelirainärt ha rainskat raed 19711972. Järafört med koraraunemas planerett år tidigare innebär detta en uppkorri-gering raed . TiU stor del kandenna uppjustering troligen förklaras av de ätgärder sora statsraakternavidtagit särat för att stiraulera denkoraraunala byggnadsaktivileten. Uppgifter avseende dekommunägda företagens investeringar erhålls i normala fall genom en enkät somstatistiska centralbyrån saralar in och som får läggas tillgrund för bedöranmgen även i raars. kom dock endast attomfatta en del av förelagen varför den bedöraning av invesleringsutvecklingen ide koraraunägda förelagen sora gjordes till den prelirainära nationalbudgetenför 1973 skedde på bristfälligt underlag. En fullständig enkät har eraellertidsenare erhållits. Enligt denna ökade de koraraunägda företagensbyggnadsinvesteringar raed i volyra tUl 1972. Denkommunala sektoms totala byggnadsinvesteringar exkl. bosläder beräknas ha ökatmed 19711972. Denna uppgång förklaras dels av invesleringsökningen i deovan näranda kommunägda företagen, dels av att omfattande beredskapsarbeten sora interedovisas i koraraun-enkälen tillkommit under loppet av 1972. Utifrån koramunenkäten beräknas de koraraunala rayndighetemasmaskininvesteringar preliminärt ha ökat . kommunägda förelag, halvkomraunala elföretag och kyrkliga koram.uner harökningen av raaskininvesteringama beräknats till . Sammantaget beräknas härigenom de koraraunalainvesteringarna ha ökat 19711972, vilket innebär en nedjusteringjämfört med beräkningarna i den prelirainära nationalbudgeten. Nedjusteringenberor framför allt på att de komraunala myndigheternas byggnadsinvesteringarunder synes ha blivit mindre än vad sora fraragick av den preliminärasararaanslällningen av koraraunernas lämnade uppgifter. I tabell 9 redovisas de komraunala myndighetemasinvesteringsplaner omräknade till procentuella förändringslal i fastapriser. Kommunernas egna planer på byggnadssidan anger en minskning raed ivolyra 19721973. Under hösren 1972 har statsraakterna vidtagit åtgärder föratt stimulera kommunernas investeringsverksamhet. Sålunda har 100 milj. kr.avsatts lill höjda bidrag till koraraunernas railjövårdsinvesteringar frara t.o. den 30 aprU 1973. Arbetsraarknadsstyrelsen har för /73beviljats tiUäggsanslag till beredskapsarbeten raed 900 railj. ochylt;erligare 250 railj. En betydande del av anslagen lUlberedskapsarbeten komraer att kanalise- Tabell 7: 9 Planerade och faktiska förändringar av deborgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 1963 1973 Byggnadsin ve ster ingår (-4) ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosärets renaenkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 19721973har använts det prelirainära utfallet . Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Anm. Till följd av arbetskonflikten inora kommunerna våren1971 insamlades inga planuppgifter . Källor: och . Bil.1 Reviderad nationalbudget för 139 raslill kommunerna; bl. a. har statsbidragen till kommunala beredskapsarbetenhöjts från tUl frara t. o. ra. den 30 aprU 1973. Även ora dekoraraunala rayndighetema känner till dessa åtgärder har de förraodligen ännuinle slagit igenora fullständigt i komraunernas planupp-gifler eftersomutdelningen av vissa av bidragen till koraraunerna ännu inte lorde ha varithelt genoraförd när uppgiftema läranades. Vidare har komraunema sannolikträknat raed en betydande rainskning av beredskapsarbetena 1973/74. Blirorafattningen av dessa beredskapsarbeten av raera avsevärd storlek, såsora härhar förutsatts, bör koraraunemas egna planer uppjusteras raera än norraalt. Härhar kalkylerats med en uppräkning . Koraraunernas egnaplaner har sålunda uppjusterats till en prognoserad rainskning raed ivolym lill 1973. De komraunala myndighetemas byggnadsinvesteringarskulle därmed komraa att ramska för tredje året i följd efter att tidigareunder 60-talet ha visat en stadig öknuig. Dekoraraunägda företagen planerar enligt den tidigare näranda enkäten en vissrainskning av byggnadsinvesteringama . Denna enkät har emellertidhittills visat sig vara mindre tillförlitlig vad gäller planuppgifterna varförhållpunkter för en korrigering av enkätvärdena nästan helt saknas. Med hänsyntill den osäkerhet som finns i enkät-uppgifterna och tUl den fortskridandeökning av investeringar i denna verksamhelsforni sora skett alltsedan mitten av60-talet har de koraraunägda företagens byggnadsinvesteringar bedömts blioförändrade . Totalthar de komraunala byggnadsinvesteringarna exkl. bostäder beräknats rainska med3 % i volyra 19721973. Koraraunemasegna planer vad gäller raaskininvesteringar innebär okorrigerade envolyranedgång ora . Sora fraragår av tabell 9 tenderar emellertid kommunemaatt underskatta det innevarande årets maskininvesteringar. Det harantagits alt koraraunernas planer även 1973 komraer att överträffas och envolymmässig ökning raed har bedörats trolig . Även dekommunägda företagens raaskininvesleringar har bedörals fortsätta att ökaunder 1973. De totala koraraunala raaskininvesleringarna skulle därigenorakoraraa aU öka raed 19721973. Desammanlagda koraraunala investeringarna beräknas rainska raed från 1972till 1973 efter alt ha ökat . Industrinslagerinvesteringar i insalsvaror och varor i arbete nådde en övre vändpunktunder , medan kulmen för färdigvarorna inträffade etthalvår . Nedgången i industrins totala lagerinvesteringar kom inte attbli markerad förrän . Det fortsatt starka fallet ilagerinvesteringama under andra halv- Diagram 7: 5 Industrins lagervolyiriföriindrlngar19631972 1968 ärs priser. y .r_y| 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 Anm. Fr.o.m. redovisaslagerinvesleringarna enligt en ny metod vilket stör jämförelser raed tidigareperioder i obestämd orafattning. Källor: och konjunklurinstilutet. 1 Reviderad nationalbudget för 141 kan i sin helhet återföras pä insalsvaror ochfärdigvaror raedan nedgången för varor i arbete upphörde. Lagerinvesteringama fortsatte totalt sett att rainskaunder första halvåret 1972,1 j1qj.1j iijiaj-t; avsaklande takt. För färdigvarorna skedde en kraftig lagerreducering,raen denna raolvägdes av en tUlfällig lageruppbyggnad för insatsvaror ochvaror i arbete. sjönk lagerstockarna för insatsvaroroch varor i arbete ånyo raedan färdigvarulagren förblev i slort selloförändrade. Vad beträffar insalsvaror och varor i arbete nåddes troligenbollen för lagercykdn . För färdigvarorna förutses enrainskning av lagren . Uppehållet andra halvåret 1972torde varit tillfäUigt och betingat av det statiiga lagerstödet. Stödet utgåri förra av ett kontantbi-drag för lageruppbyggnad i första hand färdigvaror till företag som raed hänsyn till avsättningsraöjligheterna haft svårt attupprätthålla sysselsättningen . Bidraget utgår för det räkenskapsårsora avslutades närraast före den 1 raars 1973. För större delen av förelagentorde räkenskapsåret sararaanfaUa raed kalenderåret varför huvuddelen avstödet föll på . Lagerstödet berörde omkring 500 arbetsställenmed en förväntad lagerinvestering på orakring 1 raUjard kr. Efler lagerslödsperioden är en anpassning nedåt avfärdigvarulagcr-slockarna trolig och i föreliggande prognos har räknats med enrelativt stark nedgång . Lagerinvesteringarna i insatsvaroroch varor i arbete väntas däreraot återigen stiga. Under andra halvåret 1973förutses en positiv utveckling även för färdigvaror och uppsvinget i industrinstotala lagerinvesleringar beräknas därför bli kraftigt raellan halvåren 1973.För helår räknat innebär prognosen ett lageroraslag i positiv riktning förindustrin 19721973 på . Som framgår av tablån minskadedetaljhandelslagren kraftigt , medan en avsevärd lagerökning kom tillstånd inora partihandeln. Under inverkan av konsuralionsrainskningen drogs inköpen inora detalfhandeln ned och lagren rainskade ytterligare.Lagerneddragningen fortsatte frara då en uppbyggnadkora till stånd. väntas i saraband raed en relativt snabbkonsurationstillväxl lageruppbyggnaden fortsätta. Trots minskade inköp fortsatte parr/handelslagren altstiga till följd av en kraftigt försvagadförsäljning. ansågs lagren sora för stora av en betydandeandel av företagen. En lagerneddragning kora till stånd under andra halvåret1971 och fortsatte in på följande halvår. torde lageravvecklingenha avslutats och övergått till en svag uppbyggnad. förutses lagrenstiga ytterligare. 1 Fr. o. m. redovisaslagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör järafördser med tidigareperioder i obestämd omfattning. Lagerförändringeninom skogsbruket beräknas sora skillnaden raellan normal åriig skogstillväxtoch faktisk avverkning vartill läggs förändringen av i skogen lagrad massaved.En kraftig ökning av lagren inora skogsbruket inträffade till följdav en stark stegring av vedlagren. har dessa l.iger åter dragilsned som avverkningarna minskat. beräknas awerkningamastiga kraftigt sora vedlagren förutses sjunka ytterligare varförlagren inom skogsbruket beräknas minska betydligt. Stocken av slaktdjur inomfordbruket ökade som den för andra året i följd godaskörden raedfört en ytterligare ökning av biödsädeslagren. Lägel-volymförändringar,totalt. 1970 1971 1972 1973 Industri(inkl. el-, gas- och vattenverk)Detaljhandel (inkl. bilar) Partihandel Jord- och skogsbruk Sumraa 4174 995 184 1100 Bil.1 Reviderad nationalbudget för 143 Vidpresentationen av den offentiiga sektorn i detta kapitel tillärapas i alltväsentiigt sarama definitioner och avgränsningar sora i del institutionelltuppdelade nationalräkenskapssysteraet. Sektorn är uppdelad i tre delsektorernämligen staten, komraunerna och socialförsäkringssektorn. Denstatligt drivna affärsverksamheten har i huvudsak förts till företagssektornoch statens transfereringar till affärsverken betraktas som kapitaltransfereringar av icke-finansiell natur. Fastighetsfondema och vissa andrakapitalfonder har dock i dessa kalkyler upplösts och deras transaktioner medandra sektorer än staten hänförts till den statliga rayndighetssektorn. Närdet gäller koraraunerna, befraktas deras affärsdrivande verksarahet sora endel av den koraraunala rayndighetssektorn. Detta medför att kapitaltillskottetfrån de koraraunala rayndighetema lill affärsverken kommer att registreras somsektorintern realinvestering. Socialförsäkringssektornhar ställning av mellanled mellan å ena sidan staien och koraraunerna och åandra sidan hushållssektorn och företagssektorn. Inbetalningar av avgifter frånhushåll och arbetsgivare avseende socialförsäkring leds, eventuellt via staten,frara till socialförsäkringssektorn. Alla utbetalningar av socialförsäkringsförraånerbetraktas sora utgående från socialförsäkringssektorn. Utbetalningar för dettaändaraål som belastar statens eller koraraunernas budgeter anses somtransfereringar till socialförsäkringssektorn. Denoffentliga sektom påverkar på flera sätt sarahällets totala efterfrågan päbruttonationalproduktens resurser i form av varor och tjänster. En betydandedel av dessa resurser tas för det första direkt i anspråk för offentligkonsuration och investering. En andra del av de offentiiga sektorernas utgifterbeslår av transfereringar lill andra sektorer. Dessa utgifter kan indirekt geupphov till efterfrågan pä varor och tjänster hos mottagarna avtransfereringarna. Härtill komraer den offentiiga sektorns påverkan av ekonominvia kreditmarknaden. Innebörden av denna påverkan utvecklas sektorvis ikapitiet ora kreditraarknaden. Idetla kapitel ges uppskattningar av den offentiiga sektorns efterfrågan påvaror och tjänster t. o. ra. Bedömningarna av de tre delsektorerna har påvissa punkter reviderats jämfört med den preliminära nationalbudgeten för1973. Speciellt gäller detla den statiiga konsumtionen samt destatiiga och kommunala investeringarna . För all ge en samlad bild av den offentiiga sektorns realaoch finansiella resursanspråk sumraeras de tre delseklorerna till en konsolideradoffentlig sektor. Avslutningsvis diskuteras den offentiiga sektorns inverkan påden samlade efterfrågan, varvid sektorn utvidgas till alt innefatta även de avstatsmakterna i stor utsträckning kontrollerade investeringsfonderna ochbostadsbyggandet. Utgångspunkt för diskussionen är beräkningar avbudgeteffekter utförda i enlighet med den förenklade modell, vilken sedan 1969använts och utförligt beskrivits i ett flertal nationalbudgeter. Liksom i denpreliminära nationalbudgeten ges därför endast en summariskredogörelse för det tekniska tillvägagångssättet. De statliga inkomsterna steg 1972 relativt svagt, medknappt , vilket saramanhängde med effekterna av skalleomläggningen ochkonjunkturavraattningen. Utgifterna steg saratidigt raed , främst på grundav den starka ökningen av transfereringsulgifterna och de statiigainvesteringarna. Omsvängningen i det finansiella sparandet blev därraed någotstörre än vad som noterades i den preliminära nationalbudgeten: från ettinkorastöverskott på . 1971 lill ett ulgiflsöverskott pånärmare . väntas statsinkomsterna öka betydligt snabbare än1972. Transfereringsutgifterna och investeringarna förutses öka ilugnare takt. Investeringsökningen väntas dock bli avsevärt kraftigare än vadsom förutsågs i den preliminära nationalbudgeten, främst beroende på ettförväntat tillskott av anslag till beredskapsarbeten. I tabell 1 redovisas statens inkorasler och utgifter förkalenderåren 1972 och 1973. Dessa uppgifter koraraenteras i det följande ganskakortfattat. En raer detaljerad redogörelse för innehållet i de ohka posternaåterfinns i den prelimiinära nationalbudgeten. De direkta skatterna var 1972 något lägre än 1971, främstberoende på tekniska faktorer i saimband raed prdirainärskatleuppbörden under1971. förutses en fortsatt svag nedgång av de direktaskatteintäkterna. Delta sammanhänger bl. a. med vissa återverkningar av dentidigare omläggningen av skattesystemet samt raed de nya skatteregler somträdde i kraft fr. o. ra. ingången av 1973. Dessa innebär i korthet en sänkningav den direkta statsskatten med nära . Härtill kommersänkningen av preliminärskalteuttagel, vUken påverkar skatleinläklernaslidsprofil och därför medför en viss rainskning . De indirekta skatterna har under det senaste årtiondetkraftigt ökat sin andel av de totala statsuikomsterna. Denna andel uppgick 1972tiU och kan väntas stiga ytterligare . Den takt raed vilken de indirekta skatterna växer är avnaturUga 1 Reviderad nationalbudget för Tabell 8: 1 Statens inkomster och utgifter -0,5 -3,5 -3,0 3 FinansieUt sparande (12) 4 Utlåning och andra 6 Nettoförändringar i trans- 16 350 2 380 16 820 2 510 aktioner vid sidan av riksstaten (utgiftsökning: -) 7 Av redovisat budgetutfall 1972 ärs priser: Procenttalen är avrundade till jämna halva resp.hela procent. Beloppen för skatterna är något lägre än de beloppsom återfinns i nationalräkenskaperna beroende på att olikaregistreringstidpunkter används. Nationalräkenskaperna redovisar de skattersora erläggs, avseende , raedan här angivna tal avser belopp somströmmar in till staten i resp. period. Stigande beskattningsunderlag och vissfördröjning i uppbördssystemet ger upphov till differensen mellan de tvåbeloppen. Tabellens uppgifter i posterna 15 baseras påriksrevisionsverkets och dala, vilka till övervägande delär kassaraässiga. Vissa undantag härvidlag föreligger dock, varför exaktöverensstämraelse inte näs raed statistik rörandebudgetutfallen, redovisad i post 7. Sädan överensstämraelse nås först sedantotalsaldona i post 5 justerats för nettoförändringarna i transaktionerna vidsidan av riksstaten här i form av residualberäkning. 10 1973.1 saml Nr 125. skäl starkt avhängig av ändringar i skatte- och avgiftssatser. 1972 har inga förändringar i dessa avseenden ägt rura.Med verkan fr. o. ra. noveraber 1972 ersattes dock den tidigare annonsskatlen med en skatt på annonser och reklam, vilket bl. a. komraer att resultera i en ökning av statens inkoraster från denna finansieringskälla. Oraläggningen av skatlesysleraet innebar vissa höjningarav de indirekta skatte- och avgiftssatserna 1973. Den allraänna arbetsgivaravgiftensteg sålunda /1973 från . Vidare höjdes skatternapå tobak, öl, sprit och vin och fr. o. ra. infördes en speciellskatt på spel. Härtill koraraer de under vårriksdagen fattade besluten orahöjningar av omsältningsskatten på motorfordon och av den särskilda skatten påraotorfordon, båda med verkan från . Dessutom har en avgiftför vissa dryckesförpackningar införts fr. o. ra. den 1 raars 1973. Övriga statsinkomster, som består av inkomster frånrörelse, kapital och vissa noraincllt prissatta tjänster särat vissakalkylmässiga poster, beräknas växa betydligt snabbare 1973 än 1972. Skillnadeni ökningstakt beror frärast på en ojämn fördelnmg raeUan hälfterna av resp.budgetår. Den tyngstvägande delen av statsutgifterna, eller , utgörs av transfereringar.1972 steg de totala transfereringarna raed , medan tillväxten 1973 kanberäknas till . Överföringarna till koraraun resp.socialförsäkringssektor behandlas närraare i avsnitten rörande dessa bådasektorer. Transfereringarna lill hushållen ökade relativt snabbt ,eller raed . Bidragande härtill var bl. a. de nya regler för destatliga bostadstilläggen till barnfamiljer som började tUlämpas fr. o. ra.april 1972. Dessutora utbetalades ett särskilt statligt bostadstillägg. 1973 harde statliga inkoraslöverföringarna till hushållen beräknats öka med ca S,. Bakom uppgången ligger främst de beloppshöjningar av det allmänna barnbidraget samt studiebidraget som beslutades i sara band med skatteomläggningen. Beträffandeden statliga konsumtionen ger statistiken nu en delvis annan bild än den sorapresenterades i den prelirainära nationalbudgeten . De senasteuppgifterna från nationalräkenskaperna anger således en ökning avkonsumtionsutgifterna 1971 raen 1972. Uttryckt ivclymterraer betyder delta en uppgång på 1971 och en nedgång på 1972.Siffrorna är eraellertid ännu ej definitiva. Revideringarna jämförtraed vad sora prdirai-niirt angavs beror delvis på en någol svagare ökning avpersonalkostnaderna än vad sora tidigare antagils. Nedgången i de railitäramaskininköpen och forlifikationsanläggningarna, vilka ulgör av denstatliga konsurationen, var också starkare än tidigare beräknat. I volym räknatuppges dessa båda delposter ha stigit 1971 1 Reviderad nationalbudget för 147 för all 1972 rainska raed . Del är dock i delta fallspeciellt svårt all säga i vilken omfattning nationalräkenskaperna härregistrerar kassaraässiga transaktioner snarare än real aktivitet. Rensat frånde railitära raaskininköpen och fortifikationsanläggningarna fås en helt annanbild av den statiiga konsurationen, näraligen en ökning raed 1971 ochmed 1972. Det kan i detla saramanhang vara befogat att någoluppraärksararaa del deflateringsförfarande sora används av statistiskacentralbyrån vid beräkning av den offentiiga konsurationens volyraraässigaförändring. De varor och tjänster sora ingår i den löpande förbrukningen förvilka raarknadspriser existerar deflateras pä norraalt sätt raed olikaprisindex. För personalkostnaderna, sora ulgör av de statligakonsurationsutgiftema, sker fastprisberäkningar däreraot raed hjälp avsysselsättningsutvecklingen inora olika delsektorer. Någon uppdelning påyrkeskategorier sker inte, vilket innebär att förskjutningar isaramansätlningen av statligt anställda i riktning mot raer kvalificeradarbetskraft i den raån dessa förskjutningar sker Utom delsektorerna inlekoraraer att ge något utslag i statistiken över den statligakonsuralionsvolyraen. För 1973har antagits en ökning av den statliga konsuralionen med i volym, vilketsåledes är en betydligt mer expansiv utveckling än 1972. Oraslaget gällerfrärast den löpande förbrukningen. Sysselsättningen inora den statiigarayndighetssektorn väntas stiga i ungefär samraa takt sora 1972, eller raed ca3 %. Investeringsverksamheteninom statliga myndigheter beräknas ha ökat med i värde 1972. Detlamotsvarar en real uppgång ora . Det kan sora kontrast näranas attrayndigheternas investeringar 1971 rainskade i volym med . 1972 var huvudsakligen att hänföra till deekonoraisk-politiska sti mulansåtgärder som vidtogs framför allt och . Sålunda steg t. ex. det statiiga vägbyggande sora fi nansieras via anslagen lill beredskapsarbeten raed . förutses nu en hög nivå för de allraänna statliga beredskapsarbetena. Delta ger ett relativt kraftigt utslag för de stat liga rayndigheternas investeringar 1973, vilka i den prelirainära na tionalbudgeten beräknades rainska raed i volym. Enligt nu reviderade beräkningar förutses i stället en investeringsökning raed i volyra och i värde. De totala stalsulgiftema förutses öka raed ca 9,och de totala statsinkomsterna raed . Sora en följd härav väntas enförstärkning av det finansiella sparandet raed ca 600 railj. ;utgiftsöverskollet begränsas till . 1973 järafört raed 2,2railjarder kr. För utlåning och andra finansiella transaktioner väntastotalt sett inga större förändringar 1973 järafört raed 1972. 1971/72 1972/73 1973/74 4 Utlåning ochandra finansiella transaktioner 4 197 6 Nettoförändringari transaktioner vid sidan av riksstaten 157 7 Avriksgäldskontoret redovisat budgetutfall -3 824 Tolalbudgelens .saldo, dvs. i princip nettot av detfinansiella sparandet och de finansiella utgifterna, visade enligtriksgäldskontorels kassaraässiga statistik ett underskott ora ca 6 350 raUj.kr. anger ovanslående beräkningar dl någol raindre saldo. Mellanbudgetåren 1972/73 och 1973/74 redovisas nu en rainskning av budgetunderskottetfrån 7 390 lill 5 670 railj. kr., dvs.