prop · FW0313 · 1973-12-31 00:00:00 — Föreningen mellanombudsmännen hos hypoteksinsti-tiitlon och . I intet fall har lämpligheten av den föreslagna lösningenifrågasatts. Lantmäteristyrelsen framhåller att FR och IRgivetvis måste samordnas inte endast tekniskt utan också i viktiga sakligaavseenden. Enhgt styrelsens mening är det därför påkallat att författningarnarörande de båda registren utarbetas i nära anslutning till varandra. Styrelsenförutsätter sålunda att ett slutligt förslag omfattande alla erforderligaförfattningar kommer att framläggas i ett sammanhang. påpekarstyrelsen att en motsvarighet till regleringen om ersättning för förlust tiUföljd av tekniska fel i IR behövs också för FR:s del. Inskrivningsdomaren i domsaga ochlänsstyrelsen i påpekar att även andra författningar än dem somnämnts i promemorian, t. ex. stämpelskatteförordningen, expeditionskungörelsen,stämpelkungörelsen, förköpskungörelsen och det s. k. servicecirkuläret, tordebehöva ändras inför den väntade datareforaien. 3Intervallet mellan inskrivningsdagarna 3.1 Gällande rätt Enligt 19 kap. 5 § JB skall inskrivningsärende tasupp på inskrivningsdag. Sådan hålls en gång . Iinskrivningskungörelsen föreskrivs, att inskrivningsdag i allmänhet skallhållas och avslutas . Om ansökan kommit in mellan tvåinskrivningsdagar, anses den gjord på den . Detta medför attinskrivningsförhållandena mellan inskrivningsdagarna befinner sig i ettstatiskt tillstånd. Förändringar kan således ske endast på inskrivningsdag. 3,2Tidigare överväganden i frågan. Frågan om intervallet mellan inskrivningsdagarna iett ifrågasatt ADB-system utreddes av inskrivningskommittén. I sitt betänkande(s. 37) konstaterade kommittén bl. a. att veckointervallet motiverades framför allt av historiska och praktiska skäl. Vidutfärdandet av gravations- och äganderättsbevis var det en fördel attfastigheternas rättstillstånd under en jämförelsevis befann sig iviloläge. Bevis utfärdades nämligen enbart med stöd av fastighetsboken, och deinföringar i denna som avsåg en viss inskrivningsdag måste vara avslutade,innan bevisen som hänförde sig avfattades och daterades. Förden rättssökande allmänheten hade däremot det långa intervallet enligtkommitténs uppfattning inte något reellt värde. Kommittén framhöll vidare att vidautomatisk databehandling av inskrivningsärenden personalen skulle komma atthelt avlastas flera tidskrävande arbetsmoment såsom utskrifter av bevis ominskrivning och av gravationsbevis. Även dagbokförings-, debiterings- ochexpedieringsrutinerna skulle automatiseras. Vidare skulle vissa manuellaarbetsrutiner förenklas. Införingen i registret av ändrings- och tilläggsdataskulle sålunda ske uteslutande på maskinell väg, varför personalen skulle kunnaägna huvudparten av sin arbetstid åt beredning och prövning av ärenden.ADB-tekniken skulle också innebära ytterligt korta manöver-ochtransaktionstider. Dessa förhållanden skulle göra det möjligt att hållainskrivningsdag varje arbetsdag. Också från maskinteknisk synpunkt skulle ettkort intervall vara att föredra. Behovet av minnesutrymme för mellanlagringskulle nämligen enligt kommittén bli mindre ju oftare inskrivningsdag hölls,och expedieringen skulle underlättas om den kunde ske dag för dag. pekade ocksåpå de positiva verkningar en-dagsintervallet enligt kommitténs uppfattningskulle medföra för allmänheten och särskilt för fastighetskreditväsendet genomen snabb expediering och ett aktuellt register. Kommittén fömtsatte attpersonalstyrkan skulle avpassas så att tillfälliga anhopningar av ärendenliksom ärenden av svårare art skulle inom ramen för endagsintervallet.Vidare utgick kommittén från att det dåvarande jordabalksförslagets (numera 19kap. 9 § JB) regler om uppskov skulle lämpa sig väl för det fall ofullständigaärenden inte skulle kunna kompletteras under inskrivningsdagen. förslag gicksåledes ut på att varje arbetsdag skulle utgöra inskrivningsdag. Vid remissbehandlingen avinskrivningskommitténs betänkande tillstyrktes förslaget att varje arbetsdagskulle utgöra inskrivningsdag av flertalet remissinstanser (jfr prop. 1970: 1bil. 4 s. 48). Remissinstanser med anknytning till domstolsväsendet ställde sigdock kritiska. Kritiken inriktades närmast på att den föreslagna ordningen intevar praktiskt genomförbar med hänsyn bl. a. till att ärendetillströmningenockså kunde förväntas bli ojämn och till att inskrivningsmyndigheternabehövde rådrimi för att avgöra omfattande eller komplicerade ärenden. Frånnågra håll hävdades, att det skulle uppkomma risker för rättsförlustvid samtidig inskrivningsåtgärd, exekution och fastighetsbildningsförrättningm. m. och att det för allmänheten kända veckointervallet därför bordebehållas. Om datatekniska krav nödvändiggjorde kortare intervall mellaninskrivningsdagarna, borde inskrivning i allt fall inte få ske . I ettyttrande föreslogs som en möjligen lämplig lösning för de fallfastighetsbildning och inskrivning skedde , att fastighetsbildandeförrättningar skulle ges rättsverkan viss bestämd veckodag och att inskrivningsåtgärdinte skulle få vidtas . Istatsverkspropositionen till riksdag (prop. 1970: 1 bil. 4 s. 53)förordade chefen för att det fortsatta utredningsarbetetskulle bedrivas med utgångspunkt från att inskrivningsdag skulle hållas varjearbetsdag. Departementschefen framhöll emellertid att det underförsöksverksamheten närmare fick övervägas om och i vad mån systemet kundebehöva modifieras. fann i sitt av godtagna utlåtande (3LU 1970: 8 s. 19)att ett system med inskrivningsdag varje arbetsdag skulle innebära sådanauppenbara fördelar att det om möjligt borde genomföras. Utskottet ansåg detdärför riktigt att det fortsatta utredningsarbetet bedrevs med utgångspunkt härifrån.Visade det sig härvid att ett sådant system inte var praktiskt genomförbartborde enligt utskottet självfallet en modifiering ske till t. ex. två eller treinskrivningsdagar . Underförsöksverksamheten handlades inskrivningsärendena som om varje arbetsdag varitinskrivningsdag. Eftersom försöket drevs vid sidan av den ordinarieinskrivningsverksamheten, drabbades verksamheten av den ojämnhet iärendetillströmningen som erfarenhetsmässigt förekommer i det nuvarandesystemet (de flesta ärendena kommer in och ).Någon utjämningseffekt i arbetsbelastningen kunde därför inte påvisas.Emellertid framkom enligt CFD:s promemoria om utvärderingen av försöket intetsom talade emot de av inskrivningskommittén gjorda antagandena om fördelen medett dagligt inskrivningsintervall. Enligt promemorian föreligger inte någon tvekan omatt ordningen med en inskrivningsdag bör överges i ett system med ADB.Det långa intervallet medger inte ett rationellt utnyttjande av den dyrbaradatorutrustningen. Inte heller åstadkommes någon utjämning i ärendetillströmningen,med påföljd att besvärande arbetstoppar kan uppkomma på inskrivningsdagarnaoch orsaka problem, inte minst i form av överbelastning av datorsystemet. Devinster i form av snabbare information ur ett aktuellt register, sominskrivningskommittén räknade med,kommer därför enligt promemorian att kraftigt reduceras, om inte den nuvarandeordningen med insltxivningsdag en gång överges. I promemorian konstateras att en övergång till ettsystem med inskrivningsdag varje arbetsdag medför fördelar från flerasynpunirter. Den främsta fördelen är enligt promemorian att de som söker inskrivningkan få sina ärenden snabbare behandlade och att registret ständigt är aktuellt.Men även från arbetsteknisk synpunkt är systemet fördelaktigt. Det medför enjämnare arbetsbelastning hos inskrivningsmyndigheten och skapar enhetlighet iarbetsformema, eftersom samma rutiner skall gås igenom . Medhänsyn till försöksverksamhetens relativt begränsade omfattning bör man enligtpromemorian inte dra alltför långtgående slutsatser av de erfarenheter somvunnits från denna i fråga om endagsintervallet. , sägs det, inte framkommit någon omständighet som ger stöd för attett system med inskrivningsdag varje arbetsdag ej skulle vara praktisktgenomförbart. Frågan om det är möjligt att genomföra systemetberor av flera faktorer, som i stor utsträckning sammanhänger med varandra.Sålunda måste, framhålls det i promemorian, systemets inverkan på inskrivningsmyndighetenspersonalbehov beaktas. Vidare måste enhgt vad som framkommit underförsöksverksamheten stömingar och driftsavbrott på upp till ett par dagartas med i beräkningen. En annan fråga som är av betydelse i sammanhanget ärfastighetsregistreringen och dess inverkan på handläggningen avinskrivningsärendena. Vad personalstyrkan beträffar måste denna enligtpromemorian givetvis avpassas så att den medger ett rationellt utnyttjande avarbetskraften. måste det finnas en viss beredskap vid tillfälligatoppar i arbetsbelastningen eller vid sjukdom och annan ledighet. En sådanberedskap bör kimna upprätthållas genom att inskrivningsmyndigheten skall varaknuten till en allmän underrätt. Vid avbrott i överföringen mellan terminal ochcentralregister eller andra driftsstömingar torde man enligt promemorianknappast vara betjänt av personalförstärkningar, eftersom terminalutmstningen,när den åter kan tas i bruk, sätter en gräns för hur många personer som kansysselsättas hos myndigheten. För sådana situationer får i stället utvecklasmtiner för att förkorta handläggningstiden vid terminalen, så att den uppkomnabalansen snabbt kan hämtas in när systemet åter fungerar. I promemorian påpekas att tillvägagångssättet vidfastighetsregistreringen är av stor betydelse för inskrivningsväsendet. Enligtdet system som rådde före fastighetsbildningslagens (FBL) tillkomstfastställdes normalt inga förrättningar (inskrivningsdagar).Härigenom kunde man undvika komplikationer i inskrivningshänseende. Medtillkomsten av FBL har frågan enligt promemorian kommit i ettannat läge så till vida som fastighetsbildningen ej längre fullbordas genomfastställelsebeslut. Enligt FBL sker fullbordandet genom registreringen i FR(1 kap. 2 § FBL). Registrering skall enligt 19 kap. 3 § FBL ske möjligtsedan förrättningen avslutats och denna eller, om besvär anförts, domstolensavgörande vumiit laga kraft. Denna bestämmelse bör ses mot bakgrunden avföreskriften i 16 kap. 15 § FBL, enligt vilken fastighetsdomstol, om besväranförts över avslutad förrättning, ofördröjligen och senast inom fyra dagarskall tillställa fastighetsregistermyndigheten avskrift av besvärsinlagan. Denpraktiska konsekvensen av denna regel blir, att fastighetsregistermyndighetenalltid måste dröja med registreringen i minst räknat från besvärstidensutgång. Med hänsyn till att systemet medger att registreringen kan uppskjutasen eller annan dag har lantmäteristyrelsen även i den nuvarande situationenutfärdat anvisningar om att registrering inte får dagtecknas som ärinskrivningsdag (lantmäteristyrelsens meddelande nr 9: 1971 mom. 2). Om inskrivningsdag hålls varje arbetsdag kan enordning av angivet slag enligt promemorian inte tillämpas.Fastighetsregistrering måste då alltid ske på inskrivningsdag. En sådan ordningkräver emellertid att man tar ställning till vilka verkningar som bör följa avatt en ansökan om inskrivningsåtgärd sker på som en förändringinträffar i fastighetsregistreringen. Denna fråga får lösas underhänsynstagande till att rättsverkan av en inskrivning måste hänföra sig tillviss bestämd fastighetsindelning. En uttrycklig regel bör därför enligtpromemorian tillskapas, av vilken framgår om viss fastighetsbildningsåtgärdskall anses ha skett före eller efter en ansökan om inskrivning. Detnaturligaste betraktelsesättet torde därvid vara att låta registreringen fårättsverkan framför ansökan i inskrivningsärende. I normalfallet skulle ettmotsatt ståndpunktstagande orsaka komplikationer. Det vanligaste fallet, därregistrering och ansökan i inskrivningsärende sammanträffar, torde bli attansökan om lagfart på ett område av en fastighet eller en fastighet medundantag av ett område görs som registrering av avstyckning avområdet sker. Låter man i den situationen inte registreringen gå före, nödgasinskrivningsmyndigheten förklara ansökningen vilande (20 kap. 7 § 9 JB), ettbeslut som i detta fall endast orsakar onödig omgång. En liknande situationinträffar om ansökningen i stället kommer från stamfastighetens ägare och avserinteckning. I den mån köparen av området inte fått vilande lagfart på sittförvärv, skall inteckningsansökningen bifallas med påföljd att inteckningenkommer att besvära också avstyckningen, vilket troligen inte varit avsett. Det anförda visar enligt promemorian att det ärmöjligt att genomföra ett system med inskrivningsdag varje arbetsdag. Medhänsyn till de fördelar som följer med endagsintervallet föreslås att så sker.Vidare 2 1973.1 saml. föreslås, att ansökan i inskrivningsärende, som tas upp som denberörda fastigheten undergår förändring iFR, skall anses gjord efter registreringen. Bland remissinstanserna råderallmän enighet om att den nuvarande ordningen med en inskrivningsdag i veckanbör överges, om ADB införs på inskrivningsväsendets område. Rörande det ipromemorian upptagna förslaget att inskrivningsdag skall hållas varje arbetsdagråder dock delade meningar. Förslaget tillstyrks av inskrivningsdomarna iUppsala läns norra och domsagor, CFD, statskontoret, bankinspektionen,lantmäteristyrelsen, EON, . Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen, . Föreningenmellan ombudsmännen hos landshypoteks-Institution, Föreningen förtjänstemän inom stadshypoteksor-ganisatlon och . TUl dem som avstyrker förslaget hör inskrivningsdomarna iStockholms, och läns södra domsagor, , iStockholms län och Föreningen . och Inskrivningsdomaren i anser att endagsintervallet bl. a. av arbetstidsmässiga skäl inte böromfatta . Hovrätten, som avvisar tanken på att inskrivningsdag skallhållas endast två eller , anser att endagsintervallet intebör medföra alltför stora praktiska svårigheter. Visar det sig vid den fortsattaförsöksverksamheten att systemet medför praktiska olägenheter av betydelse,får givetvis en ändring övervägas. Inskrivningspersonalens arbetstider kanemellertid inte lämnas obeaktade i sammanhanget. Genom att arbetstiden undersommarmånadema är kortare än under övriga delar av året och att arbetstidenäven i övrigt kan inskränkas helt eller delvis, medförendagsintervallet problem. Eftersom personalen på en inskrivningsmyndighetenligt remissinstansernas mening måste vara berättigad till samma arbetstidersom övriga personalkategorier vid underrätt föreslår de att en arbetsdag iveckan inte blir inskrivningsdag. Valet bör lämpligen falla ,eftersom arbetstidsförkortning ej sällan förekommer på denna veckodag. Även för tjänstemän inom Sverigesstadshypoteksorga-nisation föreslår att en arbetsdag , förslagsvisfredagen, uite skall vara inskrivningsdag. Som motivering anför föreningen attstörningar och driftsavbrott kan bli svåra att bemästra om skallvara inskrivningsdag. Med den föreslagna lösningen vinner man också denfördelen att kan utnyttjas för fastighetsregistrering. gotproblem med kollision mellan fastighetsregistrering och handläggning avinskrivningsärenden skulle då inte uppstå. DONifrågasätter om det inte från arbetsmässiga och organisatoriska synpunkter ärbättre med ett längre intervall, så att inskrivningsdag hålls ,förslagsvis . förordar i linje härmed att förförsöksverksamheten väljs en lösning med ,åtskilda av minst en vanlig arbetsdag. Därmed ökas enligt DON:s meningutsikten till att beslut i inskrivningsärenden verkligen fattas påinskrivningsdagen. Vidare undgår man att på inskrivningsmyndigheten hålla denarbetskraftsreserv som ett en-dagsintervall med nödvändighet kräver. DONpåpekar i sammanhanget i likhet med flera andra remissinstanser att överföringav personal från andra enheter inom underrätten är förenad med svårigheter,vilka kan förmodas öka i ett system, där den tekniska utrustningen kräversärskild insikt och rutin hos användarna. Som ytterligare argument för sittståndspunktstagande mot endagsintervallet anför att möjligheten för juristatt förena sysslan som inslcrivningsdomare med andra uppgifter i tingsrättenökar, om han inte oundgängligen måste fungera på inskrivningsmyndigheten varjedag. Vidare påpekar att antalet inskrivningsdagar som infaller , dåarbetstiden är förkortad inför helg, minskar. Dessutom behöver man i mindreutsträckning tillgripa formella uppskovsbeslut, eftersom möjlighet attföranstalta om underhandskomplettering ökar. Uppskovsbesluten ger enligt merarbete och belastar systemet. framhåller vidare attfastighetsregistreringen kan ske på annan dag än inskrivningsdag, varför denregel som föreslagits i 4 § tredje stycket lagen om inskrivningsregister blirobehövlig. Driftsstörningar bemästras lättare, varför riskerna för att eninskrivningsdag skall försenas minskar. ifrågasätter om inte användarnasintresse av snabb expedition överbetonats i förhållande till de komplikationersom systemet med endagsintervall medför för inskrivningsmyndighet. Eftersom detär nödvändigt att den nya ordningen fungerar tillfredsställande redan under detförsta driftsystemet, bör man enligt DON:s mening inte lägga påinskrivningsmyndigheterna den merbelastning som endagsintervallet innebär. DONsaknar dock möjlighet att bedöma hur det ökade behovet av mellanlagring vidlängre intervall påverkar kostnaderna för datadriften. Som en möjlig utväg attminska denna lagrings omfattning föreslår att inskrivningsdag hålls påolika dagar i skilda delar av landet. Liknandesynpunkter på frågan om intervallet mellan inskrivningsdagarna anförs avinskrivningsdomarna i , och läns södra domsagor,i och Föreningen nu nämnda remissinstanser föreslår att inskrivningsdag i stället hållstvå eller . Föreningen menar attden kritik som anför- des vid remissbehandlingen av inskrivningskommitténsbetänkande inte vederlagts genom försöksverksamheten. Om promemorieförslaget genomförs,får man troligen räkna med att beslut om uppskov enligt de i promemorianföreslagna reglerna måste meddelas inte endast i svårbedömda ärenden utanockså i ett stort antal enkla ärenden som inte kan hinnas med. Förutom attdetta medför dubbelarbete kommer IR att belastas med onödiga införingar,eftersom man inte på den korta tid som står till buds hinner komma i kontaktmed ingivaren för underhandskomplettering. Vidare ifrågasätter föreningen ominte det föreslagna systemet medför nackdelar med hänsyn tillfastighetsomsättningen. Eftersom inteckningsförhållandena kan förändras frånden ena dagen till den andra, kan t. ex. en köpare av fastighet aldrig säkertveta hur fastigheten är belastad. Föreningen menar att fördelarnamed att hålla inskrivningsdag varje arbetsdag överdrivits i promemorian. Den ipromemorian framförda åsikten att det föreslagna systemet medför jämnare arbetsbelastningdelas inte av föreningen, som påpekar att inskrivningspersonalen skulle bliskyldig att slutligt behandla de ärenden somkommit in . Föreningen uttalar dock sammanfattningsvis, att enrealistisk försöksverksamhet måhända inte kan bedrivas i de former somliit-tills skett och att det därför är nödvändigt att pröva olika metoder viddatabehandling som har rättslig verkan. Föreningen motsätter sig därför inteatt detta möjliggörs genom lagstiftning. Eftersom formerna för handläggningenav inskrivningsärenden tydligen kan bestämmas slutgiltigt först efterytterligare försök, torde det enligt föreningen böra överlämnas åt Kungl. Maj:tatt utfärda bestämmelser om inskrivningsintervallet. CFD förklarar i sittremissyttrande, att det från rent systemteknisk synpunkt inte möter någrahinder mot att inskrivningsdag hålls endast , om detta avolika skäl skulle anses fördelaktigare. En sådan ordning medför emellertidenligt CFD:s mening större kostnader för bl. a. lagring och bearbetning. Ävenvissa andra olägenheter av ekonomisk och organisatorisk art kan varaförknippade med en sådan lösning. Som exempel nämner CFD expedieringen av bevism. m. från datacentralen samt verksamheten hos de olika fastighetsregister- ochinskrivningsmyndigheterna. CFD säger sig dock inte kunna ange konsekvenserna inu berörda hänseenden i remissyttrandet. Inskrivningsdomarna i ,Södra Roslags och läns södra domsagor tar upp frågan om mtiner för attförkorta handläggningstiden vid terminalen efter avbrott i överföringen mellanterminal och centralregister eller andra driftsstömingar. Remissinstansernaifrågasätter om det finns utrymme för mera betydande förenklingar i mtinema ochställer sig tveksamma till promemorians innebörd på denna punkt. Det i promemorian framlagda förslaget om att låtafastighetsregistreringen få rättsverkan framför ansökan i inskrivningsärende,som berör samma fastighet eller fastigheter som registreringen, tillstyrks avdet stora flertalet remissinstanser. i län ställer sigdock tveksam till den föreslagna bestämmelsen och anser det önskvärt med enfylligare redovisning av regelns verkningar i andra än de i promemorianbehandlade typsituationema. tveksamhet delas av FöreningenSveriges tingsrättsdomare som även den anser att konsekvenserna av denföreslagna regeln ej tillfredsställande klarlagts i promemorian. I den månsystemet förutsätter att inskrivningsmyndigheten i förekommande fall skalländra redan meddelade beslut i inskrivningsärenden, bör den rättsligainnebörden härav enligt föreningens mening klarläggas. Lantmäteristyrelsen godtar förslaget i princip menerinrar om att registreringsdagen enligt förslaget intetidsbegränsats. Detta innebär att även registreringsåtgärder efterinskrivningsdagens slut kan komma att påverka rättsverkan av en inskrivning.Styrelsen anser det från principiell synpunkt mindre tilltalande attinskrivningsmyndighetens beslut, som hänför sig till viss tidpunkt, skallkunna påverkas av registreringsåtgärder som sker efter sagda tidpunkt. Eftersomförhållandet inte synes lända enskild till olägenhet, bör det dock kunna godtas.Ändringar i inskrivningsbeslut till följd av mellankommande fastighetsregistreringtorde dock enligt styrelsens mening inte kimna godtas utan uttryckligt stöd ilag. Med hänsyn härtill bör måhända övervägas, om inte också registreringsdagenskall tidsbegränsas. Lantmäteristyrelsen tar i sammanhanget också uppfrågan om den konkurrens som kan uppkomma mellan beslut om sammanläggning ochansökan om inskrivning. Styrelsen erinrar om att det enligt 19 kap. 9 § JBråder inskrivningsförbud i fastighet som berörs av sammanläggning sedanfastighetsbildningsbeslut meddelats. Bestämmelsen förutsätter enligtstyrelsens mening att fastighetsbildningsmyndigheten underrättarinskrivningsmyndigheten om sammanläggningsbeslutet. Eftersom det inte är säkertatt datasystemet kommer att medge att fastighetsbildningsmyndighet kan sändameddelanden om sammanläggningsbeslut till inskrivningsmyndighet viadatasystemet, måste man räkna med att meddelandet måste sändas påkonventionell väg. Detta kan leda till att inskrivningsmyndigheten intetillräckligt snabbt får meddelande om fastighetsbildningsbeslutet.Lantmäteristyrelsen anser sig inte böra förorda någon särskild lösning av detberörda problemet men förutsätter att det kommer att tas upp till ingående övervägande.Enligt styrelsens mening bör fastighets- och inskrivningsregistret för den dag,till vilken ajourföring skett, i princip innehålla de riktiga uppgifterna intebara om fastighetsregistrering och inskrivningsförhållanden utan även om sådanafastighetsbildningsbeslut som avses. Bestämmelser om uppskov i inskrivningsärenden ges i19 kap. 9 och 10 §§ JB. Uppskovsbeslut meddelas i två olika situationer,nämligen om den fastighet som ärendet angår ingår i beslutad men ej fullbordadsammanläggning eller om det är nödvändigt för utredningen. I båda fallen ärfömtsättningen att ansökan inte skall avvisas eller avslås. Innebörden ibeslutet är att ansölaiingen skall prövas på senare inskrivningsdag men attsökanden åtnjuter prioritet från den inslaivningsdag, då uppskovsbeslutetmeddelas. Uppskov i sammanläggningsfallen sker till den inskrivningsdag, sominfaller närmast efter det meddelande att sammanläggningen fullbordats ellerfrågan därom förfallit kommit in till in-slo-ivningsmyndigheten. I övriga fallinnebär beslutet att ärendet uppskjuts till viss senare inskrivningsdag.