prop · FW0354 · 1973-12-31 00:00:00 — Ett annat länkbart alternativ som SVUX diskuterar är att manutnyttjar uppbyggnadsperioden till försöksverksamhet i syfte att maxiraerautbytet av resurstillskotten. Remissinstanserna befarar i allmänhet att en sådanförsöksverksamhet skulle kunna leda tUl en fortsatt sned fördelning avrekryteringen till vuxenutbildningen och föredrar därför en mera målraedvetenprioritering. I flertalet yttrandenanges det som mest realistiskt att räkna med att ett studiestöd för hel- ochdeltidsstuderande vuxna delvis måste ha formen av återbetalningsmedel. Avrättviseskäl bör dock inslaget av bidrag bli större ju lägre utbildningsnivånär. Dessutom bör återbetalningsreglerna utformas så att de blir förmånligareför dem som efter studierna får relativt låga inkomster eller som på grund avsin högre ålder har kort ålerbelalningstid. Särskilt angelägen är man attinslaget av bidrag blir stort inom den överbryggande utbildningen och då främstinom utbildning som motsvarar , 3.4,6Överbryggande utbildning återkommande utbildning Fleraremissinstanser särskilt TCO kritiserar SVUX för att utredningen enligt derasmening ställt begreppen överbryggande utbildning och återkommande utbildningalltför kraftigt emot varandra, TCO vill se begreppet återkoraraande utbildningsom överordnat, som en beskrivning av ett utbildningssystem, och därraedskulle det kunna innefatta även den överbryggande utbUdningen. Deflesta reraissinstanser raenar, att ungdomsutbildningen inom högskolenivånexpanderat alltför kraftigt och att det är nödvändigt att begränsa utbyggnadenav högskolan bl, a, för att i stället kunna överföra resurserna lill denöverbryggande utbildningen. Inom ramen för en totaldimensionerad högskola finnsdet emellertid enligt flera remissinstanser anledning att vidga inslaget avvuxenstuderande, och av detta skäl bör raan redan på ett tidigt stadiura genomett förändrat studiestöd skapa ekonoraiska förutsättningar för ett ökat antalvuxna alt bedriva studier också inom högskolan. Denna uppfattning är särskiltmarkerad i TCO.s yttrande, LO:syttrande kan representera de remissinstanser som på denna Prop.1973: 54 54 punkthar en annan uppfattning, LO delar i och för sig uppfattningen att högskoleutbUdningi framliden i större utsträckning bör ske i form av återkoraraande utbildningmed utbildningstUlfällena spridda över . Om emellertid ett ökatinslag av återkoraraande utbildning inom högskolan skulle ställa krav på ökaderesurser anser man att dessa resurser i Stället måste satsas påöverbryggande utbildning för de eftersatta grupperna. SVUXerhöll tilläggsdirektiv, som innebär en utvidg-rting avutredningsuppdraget till att avse även andra frågor inom vuxenutbildningen änsådana som direkt berör studiefinansieringen. Korarailtén skall överväga hurde sarahällsstödda formerna av vuxenutbildning Skall stödja och kompletteravarandra. Vidare skall koramiittén bl. a. pröva vilka åtaganden som en utvidgaduppsökande verksamhet Skulle medföra och bedöma avvägningen mellan inslagen avheltids-, deltids-och fritidsstudier i vuxenutbUdningen. Möjngheterna tillregional och lokal samordning av utbUdningsinsatserna skall också prövas av korarailtén.Detla arbete har inletts. 3.5Kommittén för den fortsatta verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet Korarailténför den fortsatta verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet behandlar i sin skrivelse kortfattat några av de försök ochprojekt som f. n. är aktuella med huvudvikten lagd på vad som kan betraktas somnyckelprojekt. Våren1973 skall komraittén i samarbete raed Brevskolan utpröva en kurs ivardagssvenska för vuxna. Ut med språket, på ett begränsat antal studiegrupperi de län, där kommittén bedriver försök med regional kontaktverksamhet. Efter eventueUrevidering skall kursen vara klar för distribution . Målet är att fåfram ett läromedel som nivåmässigt är anpassat till vuxna med kortgrundutbildning men sora ändå inte upplevs sora för enkelt, som innehållsmässigt ger meningsfuU och praktiskkunskap på olika oraråden vid sidan ora språkkunskaperna, sora till sin utforraning stimulerar till aktivitet, fraraför allt i grupp, somi fråga om mediaval är väl anpassat till mottagarsituationen. För att åstadkomma en sådan kurs har kommittén och Brevskolan valtatt ta upp sådana konkreta ämnesoraråden sora vuxenstudier, förhållandethemskola, konsumentfrågor, sociala frågor, arbetsmiljön. Prop.1973: 54 55 arbetsmarknadsfrågor,boenderailjö etc. Avsikten är att deltagarna på så sätt skaU få ettmeningsfullt och vardagsnära stoff att utgå ifrån i muntUga och skriftligaövningar. Eftersommålet är att ge deltagarna en sådan träning i att handskas raed språket, fraraförallt rauntligl, att de bättre klarar av olika situationer i vardagslivet, iarbetslivet, som konsuraenler, i kontakten med myndigheter osv., är arbete igrupp den naturliga studiesituationen. Därför utformas materialet speciellt raedtanke på gruppstudier. För att inte utesluta enskilt studerande, skall de soraönskar få särskilda radioprogram och en speciell studiehandledning. Närdet gäller mediaval innebär hänsynen till mottagarsituationen att information, instruktion och övningsmaterialplaceras i tryckt material och på ljudband, sora är starkt integrerade raedtexten i häftena och som distribueras till studiegrupperna genom AV-cenlra-lernaefter blocksändning, att radio används för att ge handledning ochstimulans tUl enskild studerande, att TV frärast brukas för att stiraulera och motiveratill dellagande i kursen och att TV-programmen inle är avsedda att följas upp igrupp, eftersom studiecirklarnas uppspelningsmöjligheter är starkt begränsade, Detfinns enligt korarailtén ca 650 000 raänniskor i vårt land i åldern 1575 årmed nedsatt hörsel och upp emot 10 000 som är helt döva. För att det skall blimöjligt för alla dessa människor att tUlfredsstäUande tillgodogöra sig utbudeti TV måste programmen textas. Undervåren 1973 koramer därför vissa programserier att sändas textade: Ut med språket.Så trodde man . Liv i fara samt ett urval program ur Våra massmedier.Försök görs också att komma fram till bättre metoder för texlsättning, TUl Ut med språket görkommittén också material för blinda/synskadade. Detta material utarbetas isaraarbete raed och består av talböcker som ersättning förde tryckta kurshäftena, InnehåUet i det tryckta materialet följs så exakt sommöjligt. Innehållsbeskrivningar till talböckerna kommer att finnas påpunktskrift och stor-stU. Kommittén prövar också om det är raöjligt attbearbeta Ut med språket beträffande tempo, informationstäthet och den språkligautformningen för att göra materialet användbart för vissa grupper bland deutvecklingsstörda. Undervåren 1973 görs tre provprogram i svenska för döva. Programmen bygger på saramametodik sora i Ut raed språket, dvs, korta beskrivningar av enklavardagssituationer dels för att programmen skall ge viss sarahäUsinformation,dels för att språkövningarna skaU komma 1973: 54 56 ini ett naturligt sammanhang, TV-programmen bhr korta ().Teckenspråk används. Arbetsblad som kan användas enskilt eller i grupp ingår.Detta raaterial koramer att utprövas och resultatet av ul-prövningen skaU liggatiU grund för en bedöraning ora fortsatta insatser. Eventuellt föreslås attfortsatt produktion skall ske för sändning , Parallelltmed att kommittén arbetar med studiematerial speciellt utformat för olikahandikappgrupper har det visat sig angeläget att gå ut med inforraation ora dehandikappades situation. Därför utreds f, n, förutsättningarna för attproducera korta program där man beskriver de handikappades situation, ger viss bakgrundsinforraationoch tar upp attityder lUl handikapp, Kommitténgör f. n. i samarbete med ett antal provproduktioner för att utrönamöjligheterna att göra lärapligt kursraaierial avsett i första hand förpensionärer. Avsikten är alt inora olika ämnen pröva bl, a, pedagogiska forraer. Provengörs inom områdena psykologi, matlagning, levande verkstad, information omstudie- och fritidsaktiviteter samt trafiksäkerhet, Denförsöksverksamhet med regionala konsulenter i tre län, ,och , som kommittén startade , harredan efter några månader visat sig fylla ett stort behov. Konsulenternas tjänsterhar varit livligt efterfrågade och erfarenheterna har visat sig direkt kunnautnyttjas i det aktuella kursplaneringsarbetel. Konsulenternasarbetsinsatser har sträckt sig över skilda områden. Konsulenterna har bl. a,informerat om och visat prograra ur aktuella kurser samt medverkat i handledarulbildning.Vissa bibliotek har stimulerats till att arrangera utställningar i samband medradio- och TV-kurser, Konsulenterna har även bistått projektpersonal vidplaneringen av regionala kursproduktioner, TRU planerar två regionala kurser iNorrbotten och under temat Bygd i förvandling. Syftet är bl, a,att stiraulera intresset för aktuella lokal- och regionalpolitiska frågor samtatt ge ett historiskt perspektiv på vad som sker i den egna bygden i dag.Kurserna startar och orafallar vardera ca sju radioprogram och ettstudiehäfte, Dessutora sänds TV-program för att .stimulera deltagande istudiecirklar. engageras konsulenterna aktivt i förprövningenav dels ett handledarpaket om användningen av radio och TV ivuxenundervisningen, dels ett kursmaterial i elementär, praktisk svenska somskall distribueras i full skala , 1973: 54 57 Under rubriken utbildninghar utarbetat en rapport med programförslag påvuxenutbildningsområdet. Rapporten, som remitterats ut till TCO-för-bunden,skall senare behandlas av och därefter föreläggas , Av rapporten fraragår bl. a. alt det frärast är tre orarådensora anses särskih angelägna, näraligen anställdas rätt till ledighet förstudier, uppsökande verksarahet och information ora vuxenstudier samt studiesocialtstöd för vuxna. Beträffande rätlen tUl ledighet för studier föreslås irapporten att denna först och främst regleras genom avtal medarbetsgivarparten. Först om detta visar sig omöjligt alt göra på ett tillfredsställandesätt, bör lagstiftning tillgripas. Vidare sägs att arbetstagaren skall ha rätt tUlledighet för studier inom en totalram som anges i förra av en särskUd andel avde anstäUda på arbetsplatsen. Ledigheten skall kunna om-Jatta såväl längre sorakortare tids ledighet. Den senare skall vid behov kunna erhållas sora stöd förfritidsstudier. Arbetstagaren skall själv kunna välja sin studieinriktning raenockså efler ledigheten ha rätt att återgå till samma eller minst likvärdigtarbete. Av rapporten fraragår dessutom alt studie- ochyrkesorientering samt uppsökande verksamhet enligt närandens mening är centraladelar i en kommande vuxenutbildningssalsning och nödvändig ora denna ocksåskall kunna uppfylla sociala mål. En särskild organisation för studie-ochyrkesvägledning bör inrättas i kommunerna i form av informationscentraler.Verksamheten bör underställas de kommunala vuxenutbildningsråden och geservice och information beträffande hela utbudet av vuxenutbildning ikommunerna. Ett nära samarbete bör etableras med arbetsmarknadsverketsyrkesvägledning. Via informationscentralerna bör en samverkan och eventuelltäven samordning ske av kommunens och studieförbundens uppsökande verksamhet ibostadsområdena. När det gäller att bedriva en organiserad uppsökandeverksamhet på arbetsplatserna redovisar nämnden som sin uppfattning att dennaär av största betydelse för att nå grupper med låg studiemotivation. Den utgördär ett nödvändigt komplement till regler ora ledighet för studier. Arbetstagarnasorganisationer bör bedriva denna verksamhet genora sina studieombud isamarbete med sina resp. studieförbund. Nämnden anser att verksamheten börregleras i avtal och studieorabuden bör för ändamålet disponera viss arbetstidoch ha rätt tiU rörelsefrihet på arbetsplatserna. För kortutbUdade bördisponeras vissa timmars betald arbetstid för introduktionsstudier och sarahälletbör ekonoraiskt stödja den uppsökande verksamheten. Flera skäl talar detta skall ske genom ett stöd till de fackligaorganisationerna. Den närmare utformningen bör bestämmas på grundval av denpågående försöks- 1973: 54 58 verksamheten.Nämnden föreslår också att studieorganisatörerna ges en mera framskjutenposition i den fackliga verksamheten. Fråganom alt skapa ett studiesocialt slöd för vuxna måste ske successivt och i takt raedsamhällets resurser förklarar näranden vidare. Hel- och deltidsstudier kräverett studiestöd anpassat för vuxenstuderande. Nämnden anser, att detta är ettreformsteg som måste tas även om givetvis fritidsstudierna för en mycket långtid framöver måste utgöra den stora delen av vuxnutbildningen. Närandensförslag innebär att en lösning av de vuxnas studiestöd bör komma lill ståndgenom en utveckling och differentiering av studiemedelssystemet. Härigenom nåsett integrerat studiestödssystem för såväl ungdoms- som vuxenstuderande.Möjligheterna till en samordning med studiestödet inomarbetsmarknadsutbildningen bör även undersökas. skall etttilläggsbelopp till studiemedlen utgå till vuxna. Detta byggs upp enligt inkorastbortfallsprincipen.Återbetalningsskyldigheten varierar för olika typer av utbildningar. Stödet ärendast helt återbetalningsfrilt via arbetsmarknadsutbUdningen, Kostnadsutvecklingenför studiestödet får främst styras av antalet ul-bUdningsplatser på hel- ochhalvtid, sora ställs tiU förfogande för vuxna inom t, ex, koraraunalvuxenutbildning, folkhögskolor, statliga vuxenskolor samt andelen vuxna inomeftergymnasiala ulbUdningsanstaller osv. Närandenhar dessutora undersökt olika finansieringsalternativ för studiestödet egenavgiftervia återbetalningsskyldighet, fmansiering via statsdriftbudgeten,arbetsgivaravgift och lån från AP-fonderna. Man indelar studiestödet igrundstudiemedel (nuvarande studiemedelsbelopp) och tilläggsstudieraedel(tilläggsbelopp) för vuxna. Grundstudiemedel bör finansieras sora nu via enstudiemedelsfond, som erhåller medel via driftbudgeten och tidigare, studiemedelstagaresåterbetalningar samt via särskilda anslag till bidragsdelarna, Tilläggsstudieraedlenbör finansieras via en särskild fond, som erhåller sina raedel genom lån från AP-fondernaoch de tidigare låntagarnas återbetalning. får prövas att ersätta lånetfrån AP-fonderna med arbetsgivaravgifter. Räntekostnaden samt kostnaden förlån som ej återbetalas på grund av regler ora befrielse eller uppskov täcksvia en raindre höjning av arbetsgivaravgiften. 4 Förslag på vuxenutbUdiiingens område 4.1Utvecklingslinjer för vuxenutbildningen 4.1.1 Inledning SÖ:sförslag till anslagsfraraställningar /74 inleds på 1973: 54 59 vanligtsätt raed en saramanfallande överlämnandeskrivelse, där SÖ bl. a, drar uppvissa utveckhngslinjer för vuxenutbildningen. EnligtSÖ är det av stor vikt att den fortsatta utbyggnaden av vuxenutbildningen kanske betydligt mera planmässigt än . Planeringen bör enligt SÖ spännaöver hela vuxenutbildningsområdet om samhället skaU kunna göra en lämpligavvägning av totalinsatserna och meUan olika oraråden av vuxenutbildningen, SÖ anser att en avvägningbör ske mellan insatserna för å ena sidan heltidsstudier och å andra sidandeltidsstudier och studier på fritid, är, ora raan bortser frånarbetsmarknadsutbildningen, de heltidsstuderande en mycket liten del av helaantalet deltagare i vuxenutbildningen. Om utbudet av vuxenutbildning skallkunna bibehållas och gradvis ökas är en förutsättning att deltidsstudierna ochframför allt fritidsstudierna understöds. koramer antaletfritidsstuderande inora studieförbund samt och statlig vuxenutbildningatt vara den största gruppen inom vuxenutbildningen. Den stora flexibihtet ochanpassning till olika situationer som är möjlig inom dagens folkbildningsarbeteger enligt SÖ stora möjligheter att med fritidsstudier nå ut till allt flergrupper inora sarahället. Det har också visat sig, att ett stort antal raänniskorförmår att genom fritidsstudier lUlägna sig betydande kunskaper. Omfritidsstudierna skall kunna utvecklas vidare krävs emellertid dels stöd- ochstimulansåtgärder för deltagarna, dels bättre planerings- ochutvecklingsresurser för anordnar-na. SÖ anser att en möjlig väg att förbättrasituationen för fritidsstuderande vilken raåste ytterUgare prövas är attkombinera fritidsstudierna raed kortare perioder av heltidsstudier, exempelvisi saraarbete raed folkhögskolorna. Heltidsstudiernakommer säkerligen enligt SÖ liksora att kunna utnyttjas endast av enbegränsad grupp, SÖ hävdar alt raan i det fortsatta utredningsarbetet noga böröverväga utformningen av bestämmelserna om ett utvidgat ekonomiskt slöd åtheltidsstuderande. Skall ett sådant stöd ges i första hand till dera sorabefinner sig i ekonomiskt, socialt eller utbUdningsmässigt utsatta positionereller skall det i stället utgå till vissa former av överbryggande studier ochpåbyggnadsstudier, exempelvis på högskolenivå, frågar SÖ, Slutlig ställningtill dessa frågor kan tas först då slutliga förslag från SVUX föreligger, 4,1.2Vuxenutbildningens organisation Ifråga om vuxenutbildningens organisation anser SÖ att ell bibehållande av istort sett de nuvarande organisationsformerna är en förutsättning för enfortsatt utveckling av vuxenutbUdningen, Isamband med den kommunala vuxenutbUdningens framväxt har det tillkommit lokalavuxenutbildningsråd med uppgift att främja samverkan och samordning mellanolika former av vuxenutbildning inora kom- Prop.1973: 54 60 Dessa har i regel en rådgivande funktion. Av enundersökning som SÖ gjort framgår alt vuxenutbildningsråden finns i flertalet komraunermen att samraansättning och arbetsuppgifter varierar raycket. Det är enligt SÖönskvärt att vuxenutbildningsråd inrättas i samtliga komrauner och att derepresenterar de olika anordnarna av vuxenutbildning, arbetsraarknadens parteroch olika koraraunala organ. Det är viktigt att deras arbetsuppgifterpreciseras och alt de får fungera som samordningsorgan på det lokala planet.Visserligen kan enligt SÖ åtskilliga åtgärder vidtas i fråga om samordning pådet centrala planet, men det rör sig om långsiktiga åtgärder. F, n, främjas ensaraordning av resurserna för vuxenutbildning bäst genora en saraverkan på detlokala planet. Det kan också vara lämpligt att vuxenutbildningsråden ellerdelar av dem fungerar som kommunala vuxenutbUdningen, Flertalet lärare som är engagerade ivuxenutbildningen saknar utbildning i vuxenundervisningens metodik, och av delärare som utbildas, kan endast en liten del få sådan utbildning, trots att lärar-uppgifleninom vuxenutbildningen väsentligt skUjer sig från motsvarande uppgift inomungdomsutbildningen. Med stöd av de erfarenheter som samlas vidlärarhögskolorna i och , där viss lärarutbildning raedinriktning på vuxenundervisning bedrivs, bör tiden enligt SÖ snart vara inneför en tUldelning av ytteriigare resurser för en målmedveten utbyggnad avlärarutbildningen för vuxenstuderande. Men SÖ anser det minst lika angelägetatt utöka och intensifiera fortbildningen av lärare sora redan är engageradeeller vUl engagera sig i vuxenutbildningen. Dessa båda oraråden torde koramaatt redan i inledningsskedet få stor betydelse för den nya vuxenulbildningsavdelningeninom SÖ. SÖ påpdkar i skrivelsen att vuxenutbUdningens olika formerfinansieras på skilda sätt. Statlig och vuxenutbildning finansierashelt resp. tiU större delen med statsmedel. När det gäller folkbildningsorganisationernasverksamhet täcker statsbidragen enligt SÖ en mindre del av kostnaden, medanresten täcks av bidrag från kommuner, organisationer och de enskildadeltagarna. För vissa delar av verksamheten, exempelvis kommunalvuxenutbildning och folkhögskola, är frågorna ora ersättning till lärarnareglerade genom avtal, medan i andra faU, exempelvis inom det fria och frivUligafolkbildningsarbetet, ersättningarna lUl medverkande är helt oreglerade, I de fall där ersättningarna till lärare är avtalsregleradehar en aulo- Prop.1973: 54 61 matiskanpassning skett av utgifterna för de stigande lönekostnaderna, raedandär så inte är fallet en urholkning av realresurserna varit påfaUandestor och en fortsättning ständigt riskeras. EnligtSÖ torde emellertid en förändring av finansieringsprinciperna endast kunna skepå lång sikt. För de närraaste åren ter det sig enligt SÖ som viktigast, attökade resurser kan ställas till förfogande för vuxenutbUdningen i dess helhetmed möjligheter till utveckling på olika områden, SÖ framhåller att enförbättring av villkoren raåste ske stegvis. Exempel på sådana förbättringar ärförslagen i årets anslagsframställning ora införande av huvudlärare inora denkommunala vuxenutbUdningen, utökningen av ämnena för s, k. prioriteradestudiecirklar, indexreglering av studiecirkelbidragen och förslagen om utvidgatstöd för utbildningen av vuxna handikappade, 4.2Statens skolor för vuxna i och Den2 tillsatte SÖ en arbetsgrupp, den s, k. SSV-gruppen, för attskyndsamt kartlägga de statliga vuxenskolornas organisation och arbetssätt.Den 28 april 1972 avlämnade arbetsgruppen slutlig redovisning för sitt uppdragi en rapport, kaUad Förslag till ål-gärder avseende statens skolor för vuxna iHärnösand och , SSV-gruppens slutrapport har remitterats till 22 statUgaoch kommunala myndigheter, lärarorganisationer, elevkårer ra, fl, SÖ har iskrivelse till Kungl, Maj:t inkommit med förslag angåendestatens skolor för vuxna i och , LiksomSSV-gruppen anser SÖ att frågor rörande de riksrekryterande vuxenskolorna intebör lösas som fristående problera. Ett slutligt ställningstagande tillskolornas framtid bör enligt SÖ:s mening ske först efter det att en översyngjorts av den nuvarande stathga och kommunala vuxenutbildningens uppgifter ochorganisation, SÖ avser därför att utan dröjsmål påbörja en dylik utredning, Iavvaktan på resultat av denna översyn bör, framhåller SSV-gruppen, endastsådana förändringar göras beträffande de statliga vuxenskolorna sora syftar tUlatt ge den riksrekryterande vuxenutbildningen möjlighet att arbeta på ettrationellt och ändamålsenligt sätl, SÖ har i detta avseende samma grundsyn som SSV-gruppenmen anser dock att förutsättningar inte föreligger att nu genomföra samtligareformer som SSV-gruppens förslag syftar till, SÖär medveten om att det nuvarande studerandeantalet fullt tillfredsstäUande kanbetjänas av en enda skolenhet, som SSV-gruppen föreslagit, men SÖ anser, liksomflertalet remissinstanser, att beslut rörande förändring av statens skolor förvuxna skah anslå, tills resultatet av den förestående översynen genomförts.Det riktiga tillvägagångssättet måste enligt SÖ:s mening vara att först efteren omsorgs- 1973: 54 62 fullbedömning av de utbildningsbehov, som skall beaktas, utforma en lämpligorganisation för den verksamhet som skall tillgodose dessa behov. Såsomtidigare anförts föreslår SÖ alt ingen organisatorisk förändring t, v, skallske av de båda statliga vuxenskolorna. Enligt SÖ:s raening bör inte hellernågon organisatorisk förändring ske av nuvarande rektors- ochstudierektorstjänster resp, huvudlärare och institutionsföreståndare. Inteheller föreligger enligt SÖ:s raening skäl alt ändra de nuvarandeberäkningsgrunderna för skolornas omfattning, SÖ föreslår dock att i avvaktanpå ett slutligt stäUningstagande till behovet av riksrekryterandevuxenutbildning bör vakanta tjänster inte tillsättas, SSV-gruppenhar föreslagit ett nytt system för resurstUldelning för skolorna, SÖ erinrar idetta sammanhang om ett uttalande av föredraganden i prop, 1971:37 angåendevuxenutbildning om att formerna för de statliga skolornas muntligaundervisning borde omprövas och att det därvid borde undersökas om det är möjUgtatt tillämpa t. ex. ett system för resursanvisning motsvarande det sora finns ifolkhögskolan. Denfaktiska dimensioneringen av verksamheten vid statens skolor för vuxna /72 enligt SSV-gruppens beräkning till ca 2 000 elever i varvadundervisning och ca 2 500 i brevskolekurser, SÖ beräknar alt denna omfattning skallbestå även /74.