prop · FW0388 · 1973-12-31 00:00:00 — Överbefälhavaren, ,mUilärpsykologiska institutet, , ,statens bakteriologiska laboratorium, statens medicinska forskningsråd ochingenjörsvetenskapsakademien framhåller i likhet med utredningen att enomlokalisering av den medicinska och beteendevetenskapliga forskningen börundvikas därför att den försvårar den ökade samverkan som eftersträvas meUanmedicinsk, beteendevelenskaplig oeh teknisk försvarsforskning. a. enligtöverbefälhavaren bör därför beslutet all lokalisera mUilärpsykologiskainstitutet till omprövas. Försvarels rationaUseringsinslilut anser att enomlokalisering innebär betydande olägenheter för försvaret men att den är möjlig.I fråga om den medicinsk-beteendevetenskapliga forskningen förordar instituteten i huvudsak samlad lokaUsering till trots att detta innebär en justeringav tidigare riksdagsbeslut. 1 lokahseringsfrågan gär statskontoret mot den avutredningen föreslagna lokaliseringen av försvarsforskningen tUlStockholmsområdet. Verket delar dock utredningens uppfattning att flera skäl,bl. a. kraven pä rörlighet i organisationen, talar för en relativt samladlokalisering av de forskningsutförande enheterna. Det bör därför övervägas atti större utsträckning samla den tiU utflyttning föreslagna försvarsforskningen inkl. medicinsk och beteendevetenskaplig forskning - tiU en ort. I förstahand kraven pä kontakter med en teknisk högskola oeh speciell industri talarenUgt statskontorets mening för en lokaUsering tiU . På längre siktkan också en överföring av flygtekniska försöksanstalten till tänkas. Många remissinstanser hänvisar för ytterligare synpunkteri lokaliseringsfrågan till sina yttranden över lokaliseringsdelegationensslutbetänkande (SOU 1972:55) DecentraUsering av statUg verksamhet ett led iregionalpoUtiken, del 2, slutrapport. Dessa yttranden redovisas i prop.1973:55. Flera remissinstanser tar upp personalfrågor. Kritikriktas främst mot försvarets rationaliseringsinstituts rapport om organisationoch dimensionering av vissa stödfunktioner i försvarsforskningsorganisationen. Enligt överbefälhavaren har institutet ulfört sill uppdragmed utredningens förslag som grund. En motsvarande undersökning har inlegenomförts beträffande nuvarande forskningsorganisation. Någon värderingmellan den av utredningen' föreslagna organisationen och en organisation som t.ex. bygger på en utveckling av kan alltså inteutföras med institutets rapport som grund. Försvarets civilförvaltning kan i princip ansluta sig tUlde anförda synpunkterna om stödfunktioner i en nyförsvarsforskningsorganisalion. Möjligheter bör emellertid föreligga att redani nuvarande organisation nä rationaliseringsvinster i de av försvaretsrationaUseringsinstitut angivna hänseendena. begränsar sig i sitt yttrandeöver rationaU-seringsinstitutels rapport lUl att behandla vissa principieUafrågor där anstalten hävdar att rapporten delvis bygger pä felaktigafömtsättningar. EnUgt forskningsanstalten kan stödfunktionerna bl. a. intedimensioneras proportionellt mot forskningsverksamhetens volym pä det sätt somantas i rapporten. Hänsyn mäste också tas liU karaktären på godtar i huvudsak den modell för bedömning avresurser för viss teknisk service som framförs av rationaliseringsinstitutet.Det gäller enligt forskningsanstalten att minimera summan av kostnader förstödfunktionerna samt kostnader för väntande forskare och kostnader förknippademed informationsöverföring raeUan forskare och serviceleverantörer. a.denna raodell som utgångspunkt finner forskningsanstalten att försvaretsrationaUseringsinstiluts förslag genereUt är klart delar dock institutets uppfattning att vissarationaliseringsvinster kan göras. finner det ändamälsenUgt atti viss utsträckning köpa tjänster. Rationaliseringsinslilutet har dock i sinutredning inte tagit tillräcklig hänsyn till de faktiska möjligheterna all köpatjänster med hänsyn lill gällande begränsningar som t. ex. lokalisering ochsekretess. Det är ocksä beklagUgt att försvarsforskningsutredningen inle hargjort en ekonomisk analys av förslagen i rationaliseringsinstitutets rapport.Forskningsanstalten anser slutligen all rationaliseringsinstitutet har gettvissa frågor som hänger samman med personalfunktionerna en aUtför ytligbehandling. Enligt bör deluppmärksammas att institutets förslag innebär en grov organisationsstmktur ochen grov dimensionering. Enligt institutets mening kan de i rapporten föreslagnaförändringama genomföras inte enbari vid en omorganisation enligt utredningensalternativ utan ocksä i andra organisationssammansättningar, t. ex. sädana somnärmare anknyter till den nuvarande organisa- 1 saml Nr 88 EnUgt institutets uppfattning bör en ram för personal- ochkostnadsminskningar faslstäUas som beslut om genomförandet fallas.Institutets rapport om stödfunktioner bör kunna användas som ett riktvärde vidfastställande av denna rara. En läraplig ram för stödfunktionerna kan vara enmmskning med 200 personer vid lokalisering lillStockholmsområdet. Minskningen innefattar övergäng tUl köp av tjänster. Vidomlokalisering kan det vara nödvändigt att minska personalreduceringen ochjustera kostnadsramen uppåt, bl, a, beroende på alt möjligheterna att köpatjänster kan antas vara mindre. understryker vikten av attpersonaUesursema fortlöpande anpassas tiU forskningsverksamhetens omfattning.Verket är därför positivt till utredningens förslag om en främst kvalitativförstärkning av den personaladministrativa funktionen. understrykerdessutom vikten av att ekonomienheterna inte underdimen-sioneras. har granskat institutetsförslag till service för ABC-blockel avseende uppfödning och skötsel avförsöksdjur genom samarbete med djuruppfödningen vid Åkers kmlbmk. Forskningsrådetfinner att den av institutet gjorda bedöraningen inte är realistisk och avstyrkerbestämt del framlagda förslaget. En försämrad tiUgång tiU försöksdjur av högkvalitet kan, påpekar rådet, avsevärt försvära den nya organisationensverksamhet. Det förslag tiU reducering eller aweckUng av den centralaskyddstjänsten vid , som försvaretsrationaUseringsinstitut redovisar i sin rapport, kan sprängämnesinspektioneninte biträda. Försvarets forskningsanstalts personalorganisationersrepresentantskap kan inte godta fömtsättningarna förrationaliseringsinstitutets beräkningar av personalbehovet i stödfunktioner.Representantskapel påtalar vidare att det saknas en ekonomisk kalkyl därrationaliseringsvinster eller förluster kan utläsas. Detta gäller ävenkostnaderna för köp utifrån jämfört med kostnaderna för egna resurser,Representantskapel hävdar att institutets förslag inle fär läggas till gmnd förett framtida beslut om personalminskningarvid . konstaterar att institutetsbedömningar är grova oeh överslagsraässiga samt att kostnadema för köp avtjänster utifrån som regel inte har uppskattats. De beräknaderationaliseringsmöjligheterna finns det därför anledning all starktifrågasätta. Överbefälhavaren finner att antalet chefstjänstemänrimligen koraraer att överstiga del antal som har angetts av har en likartad uppfattning och erinrar om att enstorlek om 200400 personer enligt anstaltens erfarenhet är mest ändamålsenligför en forskningsavdelning. En ökning utöver denna storlek medför förändradekrav på ledningsfunktionen. Utredningen har inte belyst sambandet mellanledningsfunktionens utformning oeh institutens storlek. Överbefälhavaren anser att förändringar i nuvarandeförsvarsforskningsorganisation till det av överbefälhavaren förordadealtemativet bör ske stegvis och under ledning avförsvarsforskningsorganisationens styrelse. understryker vikten av snarainsatser avseende de försvarsmedicinska institutionemas organisation och ärberedd att medverka i en organisationskommittés arbete. anser att när beslut harfattats om den kommande försvarsforskningsorganisationen bör genomförandet avdetaljutformningen och därvid möjUga rationaliseringar uppdras ät den nyaorganisationen med anUtande av erforderlig expertis, bl. a. försvarelsrationaliseringsinstitut, och i samråd med berörda företagsnämnder. anser att förändringama börgenomföras under ledning av en särskild organisationskommitté. För detla talarinle minst de i oUka avseenden speciella förhåUanden som råder inom dethumanvetenskapliga området. EnUgt bör delhänskjutas tiU en särskild organisation att i detalj utforma en nyforskningsorganisation. Det är därför med tUlfredssläUelse institutetkonstaterar att utredningen har föreslagit en organisationskommitté som skallleda genomförandeverksamheten. Flygtekniska försöksanstalten ser betydande svårigheter beträffandemöjligheterna att realisera den föreslagna lidsplanen, även om stora delar avden nya organisationen består av redan nu fungerande enheter inom försvarelsforskningsanstalt. Den omstmkturering som kan fömtsättas äga rum vidforskningsanstalten bör enligt försvarets forskningsanstaltspersonalorganisationers representantskap genomföras så att den fortlöpandeverksamheten inte allvarligt störs och att personalens viUkor ocharbetsförhåUanden inte försämras. Det är ur personalens synpunkt synnerligenangelägel att övergången tiU en ny organisation sker efter en noggrannplanering och med beaktande av personalens medinflytande. Representantskapelunderstryker starkt kravet på att personalen bUr representerad i ledningsorganetför genomförande av organisationsförändringar. I huvudsak likartade synpunkterframförs av som finner det angeläget alt detaljerna iden nya organisationen utarbetas i samråd med personalen. Detta bedöms vara enförutsättning för att den nya organisationen och dess verksamhet till alladelar skaU mötas av ett positivt gensvar hos hela personalen. Enligt bör Kungl, Maj.tuppdra åt försvarels forskningsanstalt och atttillsätta en arbetsgmpp för att utreda försvarets teletekniska labo- ratoriums ställning, främst formerna för en eventueUanslutning till . Institutet kan tänka sig attlaboratoriet omlokaU-seras till även om forskningsinstitutet förinformationsbehand-Ung inte flyttas dit. Utredningen bör bedrivas skyndsamt säatt en eventuell omlokalisering av laboratoriet kan ske med denbeslutade flyttningen av provningsenheler. Forskning och utveckling är ett av medlen för all uppnå desäkerhetspolitiska mål som har angetts av statsmakterna. I försvaretsplanerings- och programbudgetsystem delas försvarsforskningen in i de tredelproduktionsområdena Tillämpad, objektbunden forskning, utveckling oehförsök. Tillämpad, ej objektbunden forskning oeh Kunskapsuppbyggandeforskning. Ansvaret för de två sistnämnda delproduktionsområdena, den ejobjektbundna forskningen, är delat. svarar för huvuddelen av denej objektbundna försvarsforskningen. Forskningsanstalten har enUgl sininstruktion till uppgift all bedriva forskning för försvarsändamål, främst inomde naturvelenskapUga, tekniskl-vetenskapliga och medicinska forskningsgrenarnai den män sädan forskning inte ankommer på andra myndigheter och institutioner. leds av en styrelse.Ledamöter av denna är anstaltens generaldirektör, som är styrelsens ordförande,och högst älta andra ledamöter som Kungl. Maj:t utser särskilt.Forskningsanstalten har f. n. 1 547 anställda. Av dessa avlönas 100 genomintäkter av uppdragsforskning och nio från anslaget Vissa åtgärder förrustningsbegränsning och kontroU. Huvuddelen av anstaltens verksamhet ärförlagd till . Verksamheten vid forskningsanstalten är fördelad pä fyraavdelningar och två byråer. Avdelning 1 forskar huvudsakligen inom kemi,medicin och biologi. Avdelning 2 bedriver företrädesvis fysikalisk forskningsom har anknytning till optik, detonik samt styr- och reglerteknik. Avdelning 3forskar främst inom teleteknik och elektronik. Avdelning 4 bedriver forskninginom fysik och kemi, främst med anknytning lill verkningar av oeh skydd motkärnladdningar samt avseende materialfrågor. Vidare finns en planeringsbyrå, ivars uppgifter ingår operations- och systemanalys samt forskning ochmetodutveckling som hänger samman därmed. Planeringsbyrån håller också sammanforskningsplaneringen samt kontakt- och informationsverksamheten. Slutligen finnsen administrativ byrå vid anstalten. Avdelningarna är indelade i institutioner. Dessa harvanligen sitt kunnande inom faekområden som omfattar olika grundläggande vetenskaps-och teknikområden. Flygtekniska försöksanstalten skall enligt sin instruktionfrämja utvecklingen av flygtekniken inom landet och bedriva flygtekniskforsknings- och försöksverksamhet mot ersättning. Huvuddelen avförsöksanstaltens verksamhet för försvarsändamål består av tillämpad,objektbunden forskning som är direkt knuten till utvecklingsarbetet påbeslutade flygplanprojekt. Endast omkring en fjärdedel av anstaltensförsvarsforskning utgörs av ej objektbunden forskning. Omkring en fjärdedel avverksamheten består av forsknings- och provningsuppdrag utanförsvarsanknytning. Flygtekniska försöksanstalten leds av en styrelse.Ledamöter av denna är anstaltens generaldirektör, som är styrelsens ordförande,och sex andra ledamöter som Kungl. Maj:t utser särskilt. n. omkring 250 anställda. Anstalten Ugger i , Flygtekniska försöksanstalten är organiserad pä ell kansUoch fyra avdelningar, nämUgen aerodynamiska avdelningen,hållfasthets-avdelningen, mätlekniska avdelningen och driftavdelningen. forskningsbyrå bedriverfrämst byggnadsleknisk forskning som skall ge underlag för projekterings- ochkonstruktionsverksamheten vid förvaltningens befästningsavdelning, Forskningsbyrän har f, n, 32 anstäUda, Den ligger liksomförvaltningen i övrigt i och har en försöksplats i , leder under överbefälhavarenden mUilärpsykologiska verksaraheten inom krigsmakten oeh bedriver denforskning och tiUämpningsverksamhet sora hör till detta område. Chef för miUtärpsykologiska institutet är enmiUtäröverpsykolog, är organiserat på fyra avdelningar, enadministrativ, en allmän, en prövnings- och en psykoteknologisk avdelning.Institutet har f, n, 32 fast och ett 20-tal tiUfäUigl anstäUda, Det ligger iStockholm men skall enligt beslut av (prop, 1971:29, InU 1971:15,rskr 1971:196) flyttas tiU Karistad är 1976, Ansvaret för planering, samordning och finansiering av dentillämpade försvarsmedicinska forskningen utanför försvarets forskningsanstaltär delat mellan två organ, nämligen försvarsmedicinska forskningsdelegationensom lyder under försvarsdepartementet oeh försvarsmedicinska sektionen inomstatens medicinska forskningsråd som lyder under , I försvarsmedicinska forskningsdelegationen ingårgeneralläkaren, civUförsvarsöverläkaren samt företrädare för överbefälhavaren,, och den allmänmedicinskaforskningen. Delegationen stöder försvarsmedicinsk forskning dels i form avprojektanslag lill forskare och forskargrupper vid universitet och högskolor m,m,, dels i form av anslag tiU fyra forskargrupper som är knutna till staber ochförvaltningsmyndigheter inom krigsmakten. Grupperna är armémedicinskaforskargruppen i , navalmedicinska forskargruppen vid marinensdykerikontor i , flygmedicinska institutionen vid försvaretsmaterielverks försökscenlral i samt militärmedicinska undersökningscenlraleni som lyder under försvarets sjukvårdsstyrelse. Delegationens anslagfinansierar ett 25-lal arvodestjänster vid de nämnda grupperna inom försvaretoch ett 30-tal tjänster vid andra forskargrupper, huvudsakligen vid universitetoch högskolor, I statens medicinska forskningsråds försvarsmedicinskasektion ingår bl, a. generalläkaren och företrädare för CivUförsvarsstyrelsen,, försvarsmedicinska forskningsdelegationen samtför rådels allmänmedicinska seklion. och försvarsmedicinska forskningsdelegationen har ett gemensamtarbetsutskott för beredning av samarbets- och samordningsfrågor. stöder vissförsvarsmedicinsk grundforskning. För detta ändamål har rådet inrättat fastaforskargrupper med sammanlagt ett 40-tal anstäUda. genom projektanslag försvarsmedicinsk forskning vid olikauniversitets-och högskoleinstitutioner m. m. Utora den försvarsmedicinska forskning som bedrivs medstöd frän forskningsrådet och delegationen saml vid försvaretsforskningsanstalt svarar statens bakteriologiska laboratorium, som lyder undersocialdepartementet, för tillämpad forskning kring skydd och beredskap motepidemier, bl. a. med anknytning till skydd mol B-slridsmedel. Förverksamheten finns f. n, tvä enheter vid laboratoriet raed saramanlagt tiotjänster, MUitärhistorisk forskning bedrivs vid militärhistoriskaavdelningen vid mUitärhögskolan i och vid universitet och högskolormed slöd av mililärhistoriska forskningsdelegationen. försvar bedriver ochstöder viss forskningsverksamhet med anknytning till problera inomopinionsbildning och -mätning samt masskommunikation och propagandaanalys. Försvarels brevskola bedriver viss tillämpad forskninginom det ulbildningsteknologiska området i samband med att skolan utvecklar ochframställer utbUdningshjälpmedel för försvaret. Enligt gällande instmktion skall överbefälhavaren i samrådmed försvarels forskningsanstalt och andra berörda myndigheter planlägga denhuvudsakliga inriktningen av forskningen vid krigsmakten. Samordning av denlångsiktiga f o r s k n i n g s p 1 a n e r i n g e n sker främst genomöverläggningar mellan berörda myndigheter i samband med de s, k, storamUningarna av försvarets långsiktsplaner, dvs, i anknytning till den storarullning av försvarets perspektivplaner som normalt avses ske vart fjärde år.Med ledning av vad som har kommit fram under dessa överläggningar meddelaröverbefälhavaren i samråd med och överstyrelsen förekonomiskt försvar rekomraendationer till avförsvarsforskningen under den närmaste programplaneperioden. Försvaretsforskningsanstalt inger anslagsframställning genom överbefälhavaren. Prop, 1973:88 103 På i princip samma sätt som forskningsanstalten harmiUtärpsykologiska institutet att följa överbefälhavarens direktiv medallmänna riktlinjer för verksamheten, när institutet planlägger sin verksamhetoch upprättar anslagsframställning. Den försvarsmedicinska forskning som finansieras avstatens medicinska forskningsråd och försvarsmedicinska forskningsdelegationenprioriteras och inriktas bl, a, på grundval av fleråriga behovsplaner somutarbetas av försvarets sjukvårdsstyrelse enligt överbefälhavarens direktiv ochi samarbete med staber och förvaltningar. Den objektbundna forskning och utveckling som bedrivs ianslutning till malerielanskaffningen för försvaret samordnas till sin huvuddelav . har därvid att följa de direktiv ochanvisningar som utfärdas av överbefälhavaren och svarar också för samordningen av viss flygteknisk,robotteknisk och skeppsteknisk försvarsforskning Uksom av forskning om markfordonmed försvarsanvändning. Främst inora del flygtekniska orarådet har därvid genommaterielverket finansierats även periodiska insatser för forskning av ejobjektbunden karaktär. , och överstyrelsen för ekonomiskt försvar ansvarar för erforderlig forskninginom sina resp. verksamhetsområden. Samordning med krigsmaktens forskning skerbl, a, genom att dessa myndigheter, utom beredskapsnämnden, deltar i de samrådsom ingår i planeringen av forskningsanstaltens verksamhet. Med stöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande tillkallade jag iapril 1969 fem sakkunniga för att se över försvarsforskningens inriktning,ledning, organisation, samordning och ansvarsförhållanden. De sakkunniga, somantog benämningen 1969 ärs försvarsforskningsutredning, avlämnade i juni 1970delbetänkandet (SOU 1970:54) Forskning för försvarssektorn. betonar i sitt förstadelbetänkande det starka sambandet mellan försvarsforskning ochförsvarsplanering. Som en utgångspunkt för sina överväganden har utredningendärför funnit det lämpligt att skilja mellan tre huvudsyften förförsvarsforskningen enligt följande, 1, Forskning somsyftar till att ge underlag för att närmare bestämma totalförsvarels mål, 2, Forskning somsyftar till att ange och åskådliggöra olika handlingslinjer för all nå dessamål och lUl att ge underlag för val mellan handlingslinjerna, 3, Objektbundenforskning och utveckling för att säkerställa att målen kan förverkligas ienlighet med beslutade handlingslinjer. Enligt utredningen finns det anledning att vid awägningenav insatser för olika verksamheter inom försvaret skilja på forskningsuppgiftersom syftar till ökad anpassningsförmåga och handUngsfrihel på läng sikt, dvs. Prop,1973:88 104 forskning med huvudsyftena 1 och 2, och objektbundenforskning och utveckling med huvudsyfte 3, Utredningen finner starka skäl föratt studie-, utrednings- och forskningsverksamhet med huvudsyftena 1 och 2 förssamman till ett särskilt avvägningsprogram med benämningen Allmänförsvarsforskning. Hur avvägningsprogrammet Allmän försvarsforskningavgränsas frän planeringsverksamheten har stor betydelse, EnUgt utredningensmening bör i awägningsprogrammet ingå alt ta fram huvuddelen av underlag ochmetoder för- perspektivplaneringen. Slutlig värdering och sammanställning avdetta underlag i samband med att perspektivplaner för totalförsvarels olikadelar utarbetas räknas till planeringsverksamhet och faller därför utanförprogrammet. Utredningen anser att avgränsningen av avvägningsprogrammet mot denobjektbundna forsknings- och utvecklingsverksamheten kan anknytas till vissabeslutspunkter vid beredningen av materielanskaffningsärenden. Utredningen finner alt inriktningen och omfattningen avavvägningsprogrammet Allmän försvarsforskning liksom nu behöver fastställasgenom ett samrädsförfarande av förhandUngskaraklär mellan berördaavnämarmyndigheler och forskningsorgan. En myndighet kan därvid enligtutredningen tiUdelas ansvaret för att hålla samman sararådsförfarandet, dvs,rullningen av awägningsprogrammet, Detla kan förenas med att myndigheten harorganisatoriskt programansvar för större eller mindre delar av den verksamhetsom ingår i avvägningsprogrammet. Utredningen lägger fram fyra huvudalternativ tillprinciplösning av försvarsforskningens organisation. Utredningen behandlardärvid ocksä de organisatoriska formerna för att ta fram visst underlag tillperspektiv-planeringen inom totalförsvaret. Huvudalternativ 1 innebär att de nuvarande forskningsenheternainordnas under andra förvaltningsmyndigheter så att fården teknisk-naturvetenskapliga forskningen och försvarets sjukvårdsstyrelseden medicinsk-beteendevetenskapliga. Vidare inrättas en central delegation förförsvarsforskning med främsta uppgift att ta initiativ till och finansiera vissforskning av långsiktig, kunskapsuppbyggande karaktär vid universitet,högskolor och andra forskningsorgan, Ihuvudalternativ 2 förs större delen av försvarets forskningsorgan samman liUen myndighet, en utvidgad försvarels forskningsanstalt, I alternativet ingårtvå underalternaliv som skiljer sig åt i fråga om formema för att ta framunderlag för perspektivplaneringen, I del ena underaltemativet förstärks överbefälhavarens,civUförsvarsstyrelsens m, fl. myndigheters resurser för forskningsplanering,systemanalys m, ra. Dessa rayndigheter tar själva frara huvuddelen av delunderlag sora behövs för perspektivplaneringen inom sina verksamhetsområden. Dekan i samband därmed tilldelas program- och produklionsansvar för tillhörandeforskningsverksamhet som dä läggs ut i form av uppdrag på olikaforskningsorgan, I det andra underalternativet tillskapas i forskningsorganisationenen särskild serviceenhet för perspektivplaneunderlag. För verksamhet som faller under avvägningsprogrammetAllmän försvarsforskning fär forskningsanstalten åtminstone i det senare av denänmda underalternativen ett samlat program- och produktionsansvar. Inomanstalten inrättas ell starkt centralt stabsorgan för produktionsplanering ochproduktionsledning. I stabsorganet ingår projektledare och vetenskapliga rådsamt representanter för olika tolalförsvarsmyndigheler. Huvudalternativ 3 kännetecknas enligt utredningen liksomhuvudalternativ 2 av en strävan till ökad samordning av såväl program-somproduktionsfunktionen för försvarsforskningen. Program- och produktionsansvarförläggs dock lill skilda myndigheter. Som programorgan inrättas en styrelseför försvarsforskning med anslagsfördelande, beredande och samordnandeuppgifter. De nuvarande forsk-ningsheterna behålls inom försvarssektorn.