prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Utvecklingen 19701972 har inneburit en mycket markeradförstärkning av handelsbalansen. Medan exportvolymen stigit med4,har imporlvolyraen rainskat raed . Handelsbalansen har, raätt ilöpande priser, gått från ett underskott om ca 1 100 railj. kr 1970 till ettöverskott ora 3 300 railj. Sora redovisas i avsnitt 1.2.2 har andraposter i bytesbalansen inte haft sararaa positiva utveckling men förtotalsiffran i bytesbalansen för varor och tjänster har förbättringen blivit 3 500 railj. Den här omsvängningen i de utrikes betalningsförhållandenahar ett direkt samband raed del ändrade konjunkturläget. På olika sätt har viförsökt beräkna den inverkan som den ändrade eflerfrågesituationen dämpningen i lagerinvesteringar, i privat konsumtion etc. haft därvidlag.Dessa kalkyler pekar genomgående mol alt en fortsatt starkare förskjutningraot en större avsättning utoralands ägt rum . Huruvidaomsvängningen varit så stark att balans i betalningarna skulle föreligga viden "norraal" konjunktur är dock osäkert. En preciseradpositionsbestämning är inte möjlig men raycket tyder på att vi 1972 skulle habefunnit oss något litet i underkant av ett balansläge. Den nivåhöjning av varuexporten som enligt kalkylerna i LU70 skulle behövas för alt korama i linje raed det långsiktiga balansmålelskulle sålunda i det närmaste ha uppnåtts 1972. I långtidsutredningens kalkylerförutsågs eraellertid även att exportkravet i fråga ora varor år skuUestiga till följd av fortgående ökade underskott för turismoch transfereringar. Även efler det gjorda "engångs-lyftel" krävssålunda en fortsatt förskjutning mot avsättning utomlands av den svenska varuproduktionen.Utvecklingen i sådan riktning synes nu enligt de förnyade kalkyler som återgesi bilaga 2 behöva bli något större än som angavs i LU 70. Underskottet itransfereringsnettot 1975 har sålunda räknats upp med 600 milj. kr (till ettunderskott om 3 000 milj. kr i löpande priser) och i fråga om tjänsterna bedömsen ytterligare försämring 1975 om 750 milj. kr som sannolik. För t. ex.turismen har en betydande del av den beräknade försvagningen redan inträttfrara lill 1972. Kraven från transfereringarna faller tyngst på den senare delenav . Varuexporlkravel blir därför högre för de koramande åren änsom förutsågs i LU 70. Mot denna bakgrund kan det vara förvånande att finna altden behövliga exportökningen av varor och tjänster 19701975 i våra label- 1 Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga2. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 79 ler anges till (för enbart varor )raedan denna siffra i LU 70 angavs till (resp. ). Detla hängereraellertid sararaan raed att den totala produktionsökningen och därraediraportökningen nu beräknas bli lägre än i de tidigare kalkylerna.Exportökningen satt i relation lill uppgången i BNP har sålunda nu ett högrevärde. Vad gällerden fraratida utvecklingen av iraporten har det inte varit möjligt att exaktberäkna de effekter som med all sannolikhet komraer alt följa del ingångnahandelsavtalet med de europeiska geraenskaperna. Sänkningen av tullarnagenteraot kan efter hand resultera i en höjd iraportbenägenhet. Detär raed hänsyn härtUl inte uteslutet att även kravet på exportökning härigenomkan bli högre än som anges i våra beräkningar. Vad beträffar det utryrame försvensk export sora kan finnas på världsmarknaden, har däremot tänkbara effekterav beaktats. (Alla direkta och indirekta effekter har dock intekunnat medtas heller på exporlsidan.) Beräkningarna anger alt en ökning avavsättningsutrymraet för svensk export raed 19701975 kanbedömas trolig. Marknadsmässiga förutsättningar skulle alltså finnas för attrealisera det nyssnäranda exportkravet. I det utsträckta tidsperspektivetskulle dessa öka ytterligare och möjligen, enligt konjunkturinstitutetsberäkningar, kunna raedge en exportökningstakt sora raed någon procentenhetper år överstiger den här angivna, ora de kapacitelsraässiga förulsällningamahärför skulle visa sig föreligga. Restriktioner för exportmöjligheternaföreligger inle endast i form av fysiska restriktioner utan även t. ex.marknadsföringsproblem koramer in härvidlag. De konsekvenser för resursernas fördelning raellaninheraska användningsområden som följer av hänsynen till bytesbalansendiskuterades ganska ingående i LU 70. Därvid sattes behovet av en utbyggd industriellproduktionskapacitet i förgrunden. Någon anledning att i näranvärd mån ändrade synpunkter på härmed sammanhängande problem sora fördes fram i LU 70 synesinte föreligga. Till beräkningsresultaten bör dock en komraentar göras och dåtill den lägre siffra för investeringsökningen inora industrin sora den nyakalkylen ger. Den anger investeringsökningen lill mot i LU70. På grund av del statistiska materialets stora osäkerhet vad beträffarkapUalstock, avgången av kapital etc. är det endast raöjligt alt inora ganskavida gränser bestärama de investeringar sora behövs för alt uppnå en viss produktion.I LU 70 angavs del intervall, inora vilket invesleringsökningen behövde ligga,till mellan 2 ä och 7 ä varvid siffran efler skilda övervägandenpreciserades till . I avstäraningsarbetet har inle några raotsvarandeberäkningar utifrån kapilalstocksdata kunnat genoraföras. Investeringssiffranhar därför beslärats raed ledning av enkätraaterial och de erfarenheter soratidigare gjorts rörande de uppräkningar som behöver göras av sådant raaterial.Huruvida de resultat som på så sätl erhållits innebär att några i sak nyaförhållanden sora motiverar skillnaden raellan tidigare och nya kalkylsiffrorskulle liUkomrait vågar vi inte uttala oss ora. Starkare hinder lorde, såsora också framhölls i LU 70,inte raöta en ökad investeringsaktivitet inora industrin i så raållo alt dekonkurrerande kraven ora invesleringsulryramel från andra sektorer synes bliganska begränsade. Den förutsedda försvagningen av bosladsinvesleringarna bekräftasvid förnyade beräkningar. För offentiig sektor har avstäraning-arna betytt enviss nedräkning av investeringsplanerna jämfört med LU 70. Sararaantaget blirresultatet att den tendens lill en något minskad investeringskvot som spåras ikalkylerna i LU 70 nu framträder tydligare. Detla gör sig särskUt raärkbart förbyggnadsinvesteringarnas del. Den ärliga ökningen beräknas för dessa bli 1,2 %för 19701975. Med denna utveckling följer en minskad sysselsättning inombyggnads-branschen. Hur pass stor nedgången blir beror på produktivitetsutvecklingen.I våra beräkningar har vi för perioden 19701975 antagit sammaproduktivitetsökning som i LU 70, dvs. För perioden 19721975 hardäremot ett anlagande om en någol uppbrorasad produktivitetsökning ora 2,7 %införts. Denna järafört raed tidigare förhållanden lägre siffra motiveras aven förutsedd förskjutning mot investeringar i saneringsprojekt. Bortsett fråndenna inverkan kan produktivitetsökningama komraa att ulfalla väsentligt olikaberoende på vilka handlingslinjer sora koramer att följas. En raöjlighet är atteffektivitets-höjande åtgärder inte ges en så fraraträdande roll raed hänsyntill sysselsättningsutvecklingen. I den raån detta skulle slå igenora ibyggnads-kostnadernas utveckling kan då den risken uppkoraraa att en återgångmot en högre efterfrågan på t. ex. bostäder dämpas eller fördröjs. En annanraöjlighet är all överväganden kring avsätlningsproblem av del antydda slagetförstärker rationaliseringsslrävandena för att därigenom upprätthållakonkurrenskraften på en stagnerande raarknad och för all skapa nyaavsättningsraöjligheter. Äv en sådan utveckling skulle följa en starkarenedgång i sysselsättningen. Omfattningen och karaktären av de anpassningsproblera somkan komma att anmäla sig inom byggnadsområdet blir även beroende av bostadsefterfrågansutveckling. Sora frarahållits i avsnitt 2.3 finns det anledning förraoda attinvesteringsanspräken från bostadssidan koramer att vända uppåt under senaredelen av 70-talet. Skälen därför är att den ökning av bosladsstocken, sombetingas av en fortgående stegring i bostadsefterfrågan, förutsätter en pålängre sikt parallell uppgång i investeringarna. Genom att bosladsinvesleringarnaunder 60-talel steg så kraftigt befinner vi oss framöver i ensituation där en fortgående ökning av bostadsbeståndet sker vid i stort settoförändrad nivå för investeringarna. Efter hand lorde därför ett nytt lägeinträda där investeringarna anpassas till takten i den behövliga ökningen av 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 81 bostadsbeståndet.Hur snart under 70-lalet denna övergång börjar ge sig till känna bestäms främstav i vilken takt den privata konsurationen kan komraa att stiga. Ett av de raestfrapperande inslagen i denna avstäraning är det ökade utrymme för privatkonsuration sora frarakoraraer ur kalkylerna. Del årliga ökningslal på 2,6 %som anges för 19701975 förefaller visserligen inte speciellt högt i LU 70upptogs denna siffra till . Då konsumtionsstegringen var mycket låg19701972 skulle emellertid uppgången under återstoden av blidesto kraftigare. I kalkylerna för 19721977 koraraer det större utrymraetklarare lill synes. Däri ingår privat konsuration raed en ökning ora perår. I bilaga 6 återges vissa resultat från studier rörande privat konsurationsom görs inom . Där prövas bl. a. om en sådan ökning ärförenlig raed den utveckling av hushållens disponibla inkorasler, sparvanoretc. sora kan beräknas inträda. Utifrån troliga värden för dekonsurationsbesläramande faktorerna framräknas vissa gränsvärden förkonsumtionens utveckling. Den kalkylerade förändringen avkon-sumlionsutryraraet faller inora dessa gränsvärden och utvecklingen på deltaområde skulle alltså i så raållo kunna bli förhållandevis spännings-fri. Privat konsuration är juförhållandevis iraportkrävande. Kan del då inte finnas risk för en ökadspänning i förhållande till kravet på yttre balans? Frågan kan sägas gälla huren förskjutning mot ett sådant användningsområde kan vara möjlig raed enexporlökningslakt sora är lägre än i LU 70. Förklaringen har tidigare läranatsoch ligger i den lägre BNP-ökningen i de reviderade kalkylerna sett iförhällande till BNP-ökningen är de nya exportkraven högre. I LU 70 bedömdes det förperioden 19701975 finnas en latent risk att starkt expansiva planer inom t.ex. offentlig sektor kunde medföra sädana starka långsiktiga bindningar av resursernaför rent inheraska ändaraål sora kunde försvåra en anpassning i ekonorain efterde yttre balanskraven. Den starka orakastning sora har inträffat vad beträffarutbyggnadssplanerna inora offentlig sektor har eliminerat denna nyssnärandarisk. Med en förutsedd svagökning av investeringar och raed de planer på utbyggnad av offentlig konsumtionsom nu föreligger ger ett fullt utnyttjande av arbetskraft och kapitalresurserdet ifrågavarande utryraraet för privat konsumtion. Som våra kalkyler visar skulledel också kunna utfyllas ulan att det yttre balanskravet äventyras. Nyss harframhållits att privat konsumtion är iraportkrävande. Saratidigt kan dock ocksåkonstateras att den i förhållandevis högre grad riktar sin efterfrågan motsektorer vars produkter inte är så starkt bundna till nationellaavsättningsmarknader. En ökad privat konsuration kan därför i viss mån inriktaresursutbyggnaden mot områden, där en större produktions- ' SeSvensk ekonomi fram tUl 1977, SOU 1973: 21, bilaga 6. potentialbehövs för att tillgodose de långsiktigt ökande behoven av utländskabetalningsraedd i vår ekonomi. Hurutvecklingsfrågorna rörande privat konsumtion skall bedöraas hänger dockytterst samraan med hur pass fasta de i våra kalkyler intagna planerna ochberäkningarna för andra användningsområden verkligen är. Varje ökning avsådana krav utöver vad sora ovan diskuterats innebär en raotsvarande kryrapningav utryraraet för privat konsuration. Saratidigt måste raan hålla i rainnetalt de totalt tUlgängliga resurserna beräknas bl. a. under förutsättning avalt ingen ytterligare arbetstidsförkortning koraraer att uttas , enförutsättning vars realisra inte här kan bedöraas. Viden diskussion av var en annan utveckling än den som återges i kalkylerna ärtänkbar kommer den offentiiga sektorn i förgrunden. En genomgång av tUlgängligtplanmaterial för skilda komraunala och statliga sektorer har gett resultat,sora innebär avgjort lägre konsura-lionsökningar än vad som förutsågs i LU 70.En redogörelse för dessa planer har lämnats i avsnitt 2.2, i deltaavsnitt har också diskuterats den ändrade situation för speciellt kommunernasverksamhet som inträtt . Klart är att de finansiellasvårigheterna 19701972 medfört en förändrad syn på och instäUning till de framtidaexpansionsmöjligheterna. Även ora det här troligen rör sig ora en beståendeattitydförändring kan det dock inte uteslutas alt planerna för den framlidautvecklingen kommit att influeras av svårigheter, som delvis påverkals avtillfälliga oraständigheler. Skulle så vara fallet har man anledning räkna raedett något högre tal för tillväxten av offentlig konsumtion. Ser raan på de olikaavvägningsfrågorna raed hänsyn till de finansiella aspekterna riktas även dåintresset i första hand till koraraunernas och hushållens situation. I dekalkyler för vilka redogörs i avsnitt 3.1 och i bilaga 6 förutsätts en höjdkoraraunal utdebitering ora per år.i Den genorasnittiigakoraraunala uttaxeringen skulle därmed 1977 ha nått . Med den ökning avkoraraunal konsuration och investering som ingår i de reala kalkylerna skulleden behövliga upplåningen 1977 ha stigit med . Utryrame för ensådan ökad upplåning skulle enligt kalkylerna finnas på kreditraarknaden, bl.a. genom att statens upplåningsbehov vid oförändrade skattesatser skulleminska lika mycket sora koraraunemas anspråk stiger. TUl-sararaantagna skullestat och koraraun 1977 sålunda inle behöva utnyttja kreditmarknaden raer änsora skedde 1972. Detta gäller bl. a. under den förutsättningen attkoraraunernas kostnader inte i större raån avviker från den allraännaprisutvecklingen. Ibilaga 6, avsnitt 2, Ulustreras vad olika avvikelser i dessa hänseenden skullebetyda.i De kommunala lönerna har under senare är stigit snabbare än inomandra sektorer. Blir den årliga lönestegringen i fortsätl- 'Se Svensk ekonomi fram tiU 1977, SOU 1973: 21, bilaga 6, speciellt avsnitt 2. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 83 ningen högre i koramunerna än på andralöneområden skulle utdebiteringen behöva vara ytterligare mellan 1 kronaoch 1: . En annan viktig faktor är hur de avgifter och taxor sorakoraraunerna debiterar för olika tjänster anpassas till de allrriännaprisförändringarna. Höjs avgifterna endast i takt med en allmän prisstegringom exempelvis i stället för att följa prisstegringen för koraraunalatjänster vilken utifrån erfarenheterna kan antas koraraa att ligga2,5 å högre så krävs en utdebitering sora ärytterligare högre. De två här exeraplifierade faktorema torde vara de soranärraast träder i förgrunden. Variationerna i övriga koraponenter, såsora t.ex. investeringsvolym och sysselsättning, ger inle lika raarkanta utslag. Enannan i detla sararaanhang raycket viktig post ulgör de statliga transfereringarnatill koraraunema. Dessa har vuxit kraftigt och utgjorde ca25 % av kommunernas samlade inkomster. I den raån kostnadsutvecklingen i koraraunerna visar sigbli snabbare än vad som här förutsatts aktualiseras vissa awägningsproblerainora den ekonomiska politikens oraråde. Från koraraunernas sida kan valet iett sådant läge korama att stå mellan alt raöta "oundvikliga"koslnadsslegringar med endera eller kombinationer av skatte- och avgiftshöjningar.Frän den statliga sektorns sida kan frågan aktualiseras ora ell oväntat stortkoraraunalt sparandeunderskotl lärapligast möts med ett ökat utrymme förkoramunal upplåning eller med olika forraer av förändringar ikostnadsfördelningen raellan stat och koraraun. Alla de här exeraplifieradeulvägarna torde sinseraeUan uppvisa skiljaktiga stabiliserings- ochallokeringsraässiga karakläristika. Frågeställningar av denna typ utreds f. n.av den koraraunalekonoraiska utredningen. Beräkningarna för hushållens inkorast- ochsparandeulveckling lyder på alt finansieringsproblera inle skulle behöva läggahinder i vägen för en utveckling av den privata konsurationen som svarar motdel beräknade konsumtionsutrymmet, sådant det redovisats i de reala kalkylernaovan. Hushållssparandet skulle i ett sådant fall komma att ligga på en nivåungefär mitteraellan det höga lägel 1971 och 1972 och det låga läget 1969 och1970. Den faktiska inkorast- och sparandeutvecklingen förhushällen kan däreraot behöva diskuteras utifrån vissa andra synvinklar. Soraberördes i koramentaren tUl den offentliga konsurationens utveckling kan enannan fördelning mellan skatter och disponibel inkomst för hushållenaktualiseras. Fördelningen av faktorinkomsten mellan hushåll och företag ärockså en central fråga. I de finansiella kalkyler sora här har berörts harantagits att hushållens andel av faktorinkorasten skulle bli densararaa 1977sora 19701972. I så fall koramer företagens sparande inte att öka i takt raedde beräknade investeringarna. Självfinansierings-gradeni skulle således sjunkanågot eller från tUl under ' Beräknad som företagssparandet i procent avinvesteringar i anläggningar, maskiner och lager. Tabell 4:1 Försörjningsbalansens utveckling 19601977 Export av varor och Import av varor och > Beräknad till marknadspris. - Beräknad tillfaktorkostnad. den aktuella perioden. I LU 70 diskuterades utförligtlönsarahets- och finansieringsproblematiken för industrin. Dessa problem ärtill stor del fortfarande aktuella. I de kalkyler som ovan redovisats och i diskussionenomkring desararaa har det varit naturligt att peka på vissa problera sorautvecklingen tycks korama alt innebära. Flerautvecklingsdrag kan synas vara av en negativ karaktär. Men till slut bör detdock med kraft understrykas att den här beskrivna utvecklingen innebär enraångfald positiva drag. Här kan näranas exempelvis del förhållandet attförutsättningar finns för en fortsatt tillväxtpolitik med mindre spänningarmellan olika efterfrågeområden än vi varit vana vid . Vidaresynes väsentliga steg ha tagits mot uppnåendet av en tillfredsställandebalansrdation gentemot utlandet. Redan i det begränsade tidsperspektiv somtäcks av denna avstämning förefaller den svenska industrinsexpansionsmöjUgheter på utlandsraarknaderna alt vara goda. Till detta skall dåläggas att vi i flera avseenden synes ligga väl framme i fråga om bekämpningenav både externa och intema miljörisker, en problematik som även på detinternationella planet kommer att bli av allt större betydelse. Dekonkurrensfördelar vi på delta område har vunnit kommer troligen i allt störreutsträckning att komma tUl synes . Men skall vi kunna utnyttjaraöjligheterna att expandera på utlandsraarknaderna krävs givetvis att vi ävenfortsättningsvis på ett aktivt sätt deltar I internationellt ekonoraisktsamarbete, vUket också blir av avgörande betydelse för våramöjligheter att eå vidare i reform- och utvecklingsarbete inora landet. Bil,3 Avstämning och framskrivning av LU 70 85 1 Produktionsresurser och resursanspråk 3 1.1 Den ekonoraiska utvecklingen19651972 3 1.2 Avstäraning av LU 70 ochfraraskrivning till 1977 5 1.2.1 Tillgängliga resurser frara till1977 6 1.2.2 Avstämning och revidering avkalkylen för resursanvändningen 19701975 enligt LU 70 15 1.2.3 Kalkyler för utvecklingen 19721977 22 2 Utvecklingen inom olika näringsgrenar 25 2.2 Offentliga tjänster 33 2.2.1 Sektorns omfattning och tidigareutveckling 33 2.2.2 LU 70:s kalkyl 34 2.2.3 Utvecklingen 19701972 35 2.2.4 Utvecklingen 19721977 36 2.3 Övriga näringsgrenar 41 3 Några övergripande ulvecklingsaspekler 50 3.1 Utrikeshandel och betalningsbalans 50 3.2 Den finansiella utvecklingen 56 3.3 Regional utveckling 62 4 Sammanfattande synpunkter 69 4.1 Komraenlarer liU den inhemskautvecklingen 19701972 70 4.2 Koraraentarer till de reviderade kalkylema 75 Tabell1: 1 Befolknings- och arbetskrafIsutvecklingen 19701977 6 1: 2 Olika koraponenlers effekt på arbetskraftstUlgången 19701977 11 1: 3 Arbetsproduktivitetens utveckling inora olika sektorer 19601977 13 1: 4 Arbetskraftens, produktivitetens och BNP:s föränd ringar 19651977 14 1: 5 Försörjningsbalansens utveckling 19701975 enligt 2:1 Produktivitetsutvecklingen inom industrin 19701977 26 2:2 Industrins investeringar 19701977 29 2: 3 Produktion och sysselsättning inom industrin 1965 1977enligt LU:s ekonometriska raodell 31 2: 4 Brutloproduktion (driftkostnader) inom den offentliga tjänstesektorn19651977 39 2:5 Produktion och sysselsättning inom olika närings grenar 19701977 41 2: 6 Energiförbrukningen 19651977 45 2: 7 Bostadsbyggande och bosladsinvesteringar 19701977 48 3: 1 varaexport 19701977 52 3:2 import 19701977 54 3: 3 Betalningsbalansen 19701977 55 3: 4 InkoraslbUdning och finansiellt sparande inora offent lig sektor 19721977 57 3: 5 Hushållens inkoraster och sparande 19601977 59 3: 6 Kreditmarknadskalkyl 60 3: 7 Sysselsättningsutvecklingen inom tUlverkningsinduslrin 19621977 63 3: 8 Omfattningen av vissa statliga stödåtgärder 4:1 Försörjningsbalansens utveckling 19601977 84 Diagram2: 1 Offentiiga investeringar 19651977 40 4:1 Förändring i BNP, lagerinvesteringar och bytesba lans 19611972 71 approximativa beräkning av budgetutfalletför /73 Bil.4 : Budgetutfallet /73 Approximativberäkning av budgetutfallet /73 Enligtinstraktion får () härmed lämna approximativ beräkningöver utfallet av statsregleringen för /73. 1 1973.1 saml Nr 125. I beräkningama ingår de av beviljade anslagen påtilläggsstat I till riksstaten /73 samt begärda anslag på tilläggsstatII och III (1973: 2, 52, 74, 85).Sammanlagt uppgår de medräknade anslagen på tilläggsstatema till 2 316 railj.kr. Beräkningamagrundar sig i huvudsak på raånatliga prognos- och utfallsuppgifter från störrerayndigheter. Inkomsttitlarna har beräknats i samband med RRV:s förnyadeinkorastberäkning för / 74 varvid vissa titlar beräknats av RRVraedan andra i första hand beräknats av de rayndigheter sora redovisarinkorasterna. Totalbudgetensinkoraster beräknas nu tUl 54 428 railj. kr., vilket är 1 969 railj. lägreän beräkningen i riksstaten. Utgifterna beräknas bli 61 675 milj. kr., dvs. lägre än beräkningen i riksstat plus tiUäggsstater. Totalbudgetensunderskott kommer enligt den här framlagda beräkningen alt bli 7 247 milj. kr. Totalbudgetenför /73 (milj kr) Riksstat(inkl lill-läggsstater) ulfall och riksstat (inkl till-läggsstater) Förslags-och obetecknade anslag 44 438 Rörliga krediter (4- = = ökad disposition, = = minskaddisposition) -1- 350 Summa 62 058 - 180 61 675 -1 874 - 95 -1969 -}-1444 I bUaga 1 redovisas totalbudgetens inkoraster och utgifterfördelade på huvudtitiar. Utfallet av driftbudgetens inkoraster framgår avbilaga 2. Beräknade merutgifter och besparingar på förslags- och obetecknade anslaganges i bilaga 3. Bilaga 4 och 5 visar förändringar i reservationerna förreservationsanslag respektive investeringsanslag. Beräknad förändring idisposition av rörliga krediter redovisas i bUaga 6. Vidhandläggningen av detta ärende har närvarit revisionsdirektören ,varjärate förste revisom varit föredragande. Bil.4 : Budgetutfallet /73 Totalbudgetenför /73 (milj kr) Inkomster Differens beräknat utfall och riksstat Ä.Skatter, avgifter, m. m. Uppbördi statens verksamhet 1141 Summa 51375 B. Inkomster av statens kapitalfonder Statens affärsverksfonder 748 Riksbanksfondén 200 Statens allmänna fastighets fond 291 Försvarets fastighelsfond 101 Statens utlåningsfonder 1 532 Fonden för låneunderstöd 70 Fonden för statens akiier 19 Fonden för beredskapslagring 70 Statens pensionsfonder 93 Diverse kapitalfonder 58 291 101 1 534 59 21 73 93 56 Beräknad övrig finansiering I. Avskrivning ochövriga Statens affärsverksfonder Övriga kapitalfonder II. It Riksdasen 1973.1 saml Nr 125. utfall och riksstat (inkl I. Kungl hov- och slotts- Bil.4 : Budgetutfallet /73 5 Bilaga 2 Beräkning rörande utfallet av driftbudgetensinkomstsida under /73 (+) Brist (-) A Skatter, avgifter m. m. 1 Skatt på inkomst, förmö- genhet och rörelse: a Skatt på inkomst och förmögenhet m m. b Kupongskatt, bevillning f Arvsskatt och gåvoskatt. a Fordonsskatt, bevillning b Bensin- och brännolje-