prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Medhänsyn härtill torde saken kunna uttryckas så att prognosen, trots den antagnadragningen uppåt av sparkvoten, i själva verket förutsätter att konsumtionenfår psykologisk stimulans frän en allmän stegring av aktivitetsnivån, i förstahand härledd från exporten och lager-investeringarna. Med hänsyn lill vad somnu är känt om utvecklingen kan det eraellertid inteuteslutas alt de fraralagda prognosema i ungefär lika grad underskattarexporten och överskattar konsurationen. Redan den starka volymtUlväxt förexporten sora anges i den reviderade försörjningsbalansen återspeglar ettovanligt expansivt avsätlningsläge raed saratidigt stark efterfrågetillväxt försåväl råvaror sora verksladsprodukler och andra färdigvaror. Ävenden offentliga konsumtionen och det privata näringslivets investeringar väntasbidra till att öka den interna efterfrågans tillväxt. Vad speciellt gällerindustrins investeringar är det naturligt att uppfatta den betydande ökning somförutses som ett gemensarat utslag av starka stimulansåtgärder och en meraexpansiv konjunkturbedömning inom förelagen. Till saken hör även att någramycket stora projekt, varav ett inom den statliga industrisektom, har starktinflytande på det förväntade UtfaUet. Direkt bortfall av efterfrågan förutsesdäremot genom en nedgång i bostadsbyggandet och de komraunala investeringarna.Trots ett antagande om att beredskapsarbetena komraer att bli av avsevärdorafattning även /74 får raan under sädana oraständigheterräkna raed en viss rainskning av byggnadsverksaraheten . Dentillväxt av den totala produktionen ora sora förutses är större änden troliga kapacitetstillväxten och bör därför leda till att en del av denkapacitet tas i anspråk sora var outnyttjad . Denna reserv har i sarabandraed den avslutade avstäraningen av långtidsutredningen för 1972uppskattats till inemot av totalproduktionen. Med avseende påarbetsraarknadsbalansen väntas den fömtsedda produktionstUlväxten raedföra enökning av arbetskraftsefterfrägan raed 1/i förhållandetUl arbetskraftsutbudet. Möjligen kan dock produktivitetstUlväxten i dessakalkyler ha varit tilltagen i underkant. Med tanke härpå frarastår den lägregränsen för dessa skattningar av arbetskraftsbehovet som bäst förenlig medlångtidsutredningens bedöraning alt det förelåg en betydande outnyttjadproduktivitetsreserv . Rimligen bör därför nedgången i antalet arbetslösa1972 1973 raed utgångspunkt från dessa kalkyler anges till 15 000 ä 20 000personer men inte däratöver. Med hänsyn till den successiva stegring avaktivitetsnivån sora fömtses koraraer emellertid arbetskraftsbehovetstUlväxt jämfört raed sararaa tid att raot slutet av 1973 blistörre än vad som gäller för året i dess helhet. Nedgången av antaletarbetslösa till samma halvår 1973 kan sålunda antasuppgå tiU väl 30 000 personer. Ensådan utveckling av arbetskraftsefterfrågan skulle om man enbart ser tUl detotala förändringama få en odelat positiv inverkan på arbetsraarknadsbalansen.Med hänsyn tUl att det tUlkoraraande arbetskraftsbehovet och det tillgängligautbudet inte genoragående förefaller att vara priraärt inriktat på sararaaverksarahetsoraråden får raan dock räkna raed att brist på arbetskraft raotslutet av 1973 koraraer att frara-träda inora vissa oraråden saratidigt soradet järasides härraed kan förekoraraa ett alltjämt outnyttjat utbud avarbetskraft. Tendensen till över-skoltseflerfrågan, begränsad tUl vissa delarav arbetsmarknaden, kan koraraa att skärpas vid en fortsat; konjunkturuppgång1974. Konjunkturuppsvinget1973 fömtses däreraot inle utsätta den yttre balansen för några egentligapåfi.xstnuigar. Med hänsyn till sararaansättningen av den efterfrågetillväxtsora förutses koraraer iraporten av varor och tjänster stiga snabbtraen exporten väntas bli så expansiv att bytesbalansen vid fortsatt tUlväxt avdet negativa transfereringsnettot likväl beräknas koraraa alt förslärkas raed300 railj. Vadslutligen beträffar prisutvecklingen synes denna inte kunna undgå att påverkasav det intemationella skeendet. Prisprognosen utgår emellertid frånden fömtsättningen att prisstegrmgsunpulsemas verkningskraft begränsastill den direkta inverkan som avser imporlpriser och andra internationelltpåverkade priser på varor och tjänster. Det finns under sådana förhållandenanledning alt förraoda att uppgången i konsuraentpriserna i , ehuruberäknad till och således absolut sell betydande, likväl koramer altbli bland de lägsta i . Visar sig eraellertid uppgången iiraportpriserna 1973 bli större än beräknat eller skulle räntenivån koraraa atthöjas, skulle detta raotivera att prisprognosen reviderades uppåt. En internationellprisuppgång får eraellertid sitt fulla genoraslag på den svenskaprisutvecklingen först när även löneutvecklingen inora landet påverkas. Det harfunnits skäl alt anta att delta led i utvecklingen inte tiU någon väsentiig delkoraraer att infalla . Däreraot kan delta stadiura möjligen bli enrealitet 1974. Detta leder över till enraera aUraän bedömning av det ekonomiska läget 1974. Vissa tentativa prognoserför 1974 har framlagts i specialavsnitten av denna reviderade nationalbudgetför 1973. En central be-döranmgsfråga värd att inlednmgsvis kommentera utgöremellertid spörsmålet ora den internationeUa högkonjunkturens vidareutveckling . Med ledning av tidigare erfarenheter av periodiciteten ikonjunkturförloppen skulle raan inte vänta sig att nuvarande konjunkturcykelför del kulrainerar förrän orakring soraraaren 1974. Nuvarandeskede av det ekonoraiska förloppet kännetecknas därav att påtagligaknapphetsfenoraen fraraträder på avgränsade oraråden och attprissteg-ruigstakten allraänt sett är hög, saratidigt sora betydande reserver iförra av arbetskraft och anläggningar alltjämt finns disponibla i avsevärd ut- 1 Reviderad nationalbudget för 17 Tabell 1: 2 Bytesbalansen 1971 - kr., löpande priser Export av varor Import av varor 38 224 36 192 41 652 38 390 50 205 45 900 Övriga tiänster m. m., netto 2 223 -1927 ' Motsvaras av posterna "korrigering avhandelsstatistiken" och "övriga tjänster, netto" i tabell 3: 4." Uppskattning av i statistiken icke redovisade löpande betalningar. Det förefaller i nuvarande läge omöjligt attmed bestämdhet avgöra, huruvida förekomsten av dylika trånga sektioner iförening med en av prisslabiliseringsskäl motiverad åtstramning av denekonomiska politiken skall leda till ell förhållandevis tidigt avbrott ikonjunkturuppsvinget eller ora dessa knapphetsfenoraen genora sina positivaåterverkningar på investeringsutvecklingen koraraer att medverka till ettUiåUan-de och i volym kraftigt uppsving. Oavsett vilket av dessa alternativsora skall bedöraas sora det raest sannolika, finns eraellertid skäl alt förutsättaalt den internationella prisuppgängen koraraer att ytterligare intensifieras,innan den ekonoraiska utvecklingen ånyo inlernationdlt koraraer in i ettavmattningsskede. Med denna utgångspimkt bör ett försök göras attsararaanfatta innebörden av de tentativa prognoser sora utarbetats avkonjunkturinstitutel med avseende på olika inslag i den samhällsekonomiska utvecklingen. Exporten och importen väntas stiga i volymmässigt snabbtakt, dvs. De reala disponibla inkomsterna och troligen ävenkonsumtionen väntas öka i liknande eller något lägre takt än 1973. Härvid kanökad sysselsättning i någol högre grad än 1973 ge ett bidrag tUlinkomstsuraraans tillväxt. För den offentliga konsurationen väntas en raåttligökning och för de offentliga investeringama en därapad sådan.Bostadsinvesteringama väntas fortsätta att falla och det privata näringslivetsinvesteringar fortsätta att stiga ora än i något lägre takt än 1973. Förlageiinvesteringama räknas raed ett kraftigt uppsving, i nivå raed vad sorainträffade . En av utgångspunkterna för dessa prognoser har varit attlikviditeten vid ingången av 1974 kan antas vara förhållandevis hög hos såvälhushåU som företag. 2 1973.1 saml Nr 125. Meddenna efterfrågeutveckling skulle bruttonationalprodukten normalt stiga medmellan 4,5 och . Detta skulle emellertid innebära en ojäran belastning påarbetsraarknaden. Exportens och lagerinvesteringamas betydande tillväxt skullenäraligen ställa slora krav på industriproduktionen, raedan däreraot denoffentliga konsuralionen antas öka niåtlligt och byggnadsverksamheten rainska.Det har under sådana oraständigheler bedömts som troligt alt tillgången påarbetskraft inom industrin och speciellt på yrkesskicklig sådan koraraeratt lUgöra en för den totala produktionen begränsande faktor.Bruttonationalproduktens tillväxt antas därför inle koraraa all överstiga 4,. Den efterfrågan som härigenora inle kan tillgodoses inora landet koraraeratt medföra en viss ytterligare ökning av iraporten och en viss begränsning avexporten. Bytesbalansen påverkas sålunda i negativ riktning raen beräknas trotsdetla och trots de höga lagerinvesteringarna korama att balansera täraligenjämnt, dvs. varken visa näranvärt överskott eller underskott. Trotsöverhetlningslendenserna på induslriarbetsraarknaden beräknas arbetslösheten igenomsnitt hålla sig på en nivå raotsvarande av den totala arbetskraften.Löneutvecklingen och i synnerhet löneglidningen kan antas bli av högst olikaintensitet inora olika delar av arbetsraarknaden. 1 Reviderad nationalbudget för 19 2 Det internationella läget 2.1 Sammanfattande Översikt Den ekonoraiska utvecklingen i 1972präglades totalt sett av en stark produktionstillväxt. Totalproduktionensökning i orarådet uppgick sålunda tUl ineraot , all järaföra raed inte fullt3,1971. Den kraftiga uppgången i tUlväxten tiU 1972 beroddehuvudsakligen på del markerade konjunkturuppsvinget i , raenäven för del noterades en klar ökning i produktionstillväxten,vilken dock aUtjärat var väsentligt lägre än i Nordaraerika. Den skillnad ikonjunklurfasning sora rått mellan de båda områdenakvarstod sålunda 1972. I där en förhållandevis svag produktionstillväxtnoterades 1971 inträffade en påtaglig förbättring av konjunktursituationen1972. Trots att produktionstillväxten i nästan samtliga av områdets länderökade , har arbetslösheten dröjt kvar på en påfallande högnivå. har prisstegringarna i synnerhet i varitfortsall slora och har tenderat att öka. Tabell 2: 1 Bruttonationalproduktens utveckling i olikaländer och länderområden 19711973 Siffrorna och1972 avser utfall, prognoser Källor: , nationell statistik och uppskattningargjorda inom sekretariatet för ekonomisk planering. Produktionstillväxteni uppgick liU inte fullt , dvs. tydligt lägre ängenomsnittet för 60-talet, dä den uppgick tUl . Jämfört raed 1971 innebardock resultatet 1972 en klar förbättring. Mest raarkerad blev uppgången iproduktionens tUlväxttakt i de länder vilkas ekonoraier stagnerade 1971 dvs.i , , och . I särat i fleraraindre länder vilkas ekonomier genom utrikeshandeln är starkt beroende avutvecklingen i främst och var konjunkturutvecklingenliksom i och under huvuddelen av 1972 dämpad. Däremot fortgicken kraftig expansion i framför allt , och . Till dedanska och norska ekonomierna utgick klart stimulerande irapulser frånexporten i ell tidigt skede av den västeuropeiska konjunkturuppgången. Deninheraska efterfrågetillväxten 1972 bars i de stora västeuropeiska länderna liksora i och upp av den privata konsumtionen ochbosladsinvesleringarna. För de fyra största länderna ökade sålunda den privatakonsuralionen raed ineraot 1972, eller drygt en procentenhet snabbare äntotalproduktionen. Reviderade beräkningar anger att konsuralionstillväxlenuppgick till i , i och i Italien.För del ökade den privata konsiuntionen inte fullt lika snabbtsora preliminärt beräknats, men ökningen raed ineraot översteg likvältotalproduktionens tUlväxt. Bostadsinvesteringarna ökade 1972 raed ige-norasnUl i de fyra näranda länderna. I fraraför allt Frankrikeoch utgjorde därutöver liksora i de offentliga rayndighetemasinvesteringar raarkerat expansiva deraent i den inheraska efterfrågan. prelirainära nationalbudgeten angavs att de totala fastainvesteringarna i ökade raed i genorasnitt 1972. Nuföreliggande beräkningar indikerar att investeringarna växte raed endast , vUket innebär alt utvecklingen i detta hänseende varit svagare än1971. Bakora denna långsararaa inveslerings-tiUväxl 1972 ligger fraraför alltindustriinvesteringarnas stagnation och i flera fall t. o. ra. Bland de större länderna i noterades sålunda en uppgångendast i , raedan industriinvesteringarna rainskade kraftigt för andraåret i följd 1972 och 1971 i . Även i Västtysklandoch liksom i flera raindre länder däribland i nordiskagrannländer sjönk industrins investeringar i volyraterraer räknat. Medan trögheten i denvästeuropeiska industrins investeringsverksamhet 1972 sålunda förefaller attha varit mer uttalad än vad sora prelirainärt anlagils, frarastår nulagerutvecklingen sora något gynnsararaare . Efter att 1971 haverkat i neddragande riktning på totalproduktionens tillväxt raotsvarande . Bil.1 Reviderad nationalbudget för Diagram 2:1 Bruttonationalprodukten 19641972 i olikaländer och länderområdeo Volymförändring i procent från föregående år 8 6 4 2h 6 4 2 O 16 14 12 10 8 6 4 2 O _:::;:: [ 4 2 -0 -' i pl [Sj p 1I I I I I 1964 65 66 67 68 69 70 71 72 1964 65 66 67 68 69 70 71 72 Källor: och nationell statistik. bidroglagerinvesteringarna raed i genorasnitt ca 1/till tillväxten ide fyra största länderna i . Oraslaget i lagerrörelsernaraellan 1971 och 1972 uppgående tiU inemot av bruttonationalprodukten representerade sålunda mer än hela uppgången i totalproduktionens tillväxt från1971 till 1972 i dessa länder. Ävenora konjunktursituationen i generellt sett varit fortsattdämpad, har utvecklingen gått i klart gynnsara riktning, och detla i synnerhetde sista raånadema av året, då inte rainst lagerrörelserna synes ha bidragittUl ell uppsving. Denna förbättring fraragår även av arbetsmarknadsstatistiken.I så gott som alla länder i inträffade sålunda en raarkant sänkningav arbetslösheten sista kvartalet 1972 parallellt raed att efterfrågan påarbetskraft raätl genom antalet lediga platser ökade markant. I genomsnittför 1972 var emellertid den registrerade arbetslösheten i fierlalet länderbetydligt högre än 1971. Störst blev uppgången i , där antaletarbetslösa i det närmaste fördubblades, men även i , ochBelgien noterades en kraftig uppgång, eller med . I ,och uppgick ökningen lill raellan 10 och från 1971till 1972, medan endast smärre förändringar av antalet arbetslösaregistrerades i , och . Molbakgrund av bl. a. den höga arbetslösheten i de flesta västeuropeiska ländernahar den ekonomiska poUtiken behållit en expansions-befrämjande prägel 1972.Kreditpoliliken var klart expansiv frara lill , då enoraorientering i åtstramande riktning skedde i en rad länder. De viktigasteskälen härför var dels den oro på valutaraarknaderna som gjorde sig gällande ijuni och juli och dels den ogynnsamma vändning sora prisutvecklingen allraänttog efter därapningen /1972. Finanspolitiken har bland destörre länderna i varit raycket expansiv i och i vissraån även i och . Däreraot har en försiktigare hållning tillextra stimulansåtgärder inlagils från västtysk sida, vilket främst lorde beropå all en större vikt fästs vid prisstabililetsmålel i än iflertalet andra länder i Västeurojpa. Konjunkturutvecklingen iFörenta staterna 1972 har varit raycket gynnsam och ekonomin har kännetecknatsav snabb expansion inora nästan alla områden. Totalproduktionen ökade raed 6,i reala terraer saratidigt som sysselsällniiigen steg kraftigt.Arbetslösheten sjönk under loppet av 1972 raed tUl . Även påpris- och koslnadsorarådet har utvecklingen varit gynnsara, vilket särskilttydligt frarastår vid en internationell jämförelse. Trots att prisstegringamaåter tog fart raot slutet av 1972, ökade sålunda konsuraentpriserna i Förentastaterna 3 å långsararaare än i och inemot 1 Reviderad nationalbudget för 23 långsararaare än i och . Denaraerikanska regeringens strävanden raot en förbättring i den extema balansenhar hittUls varit raindre fraragångsrika. Även ora en kraftig uppgång sålimdainträffade för exportens tillväxt, ökade till följd av den inheraska expan-.sioneniraporten ännu snabbare. HärtUl kora den av devalveringen i deceraber 1971föranledda försämringen i bytesförhållandet. Totalt resulterade utrikeshandelni ett kraftigt ökat underskott. Del konjunkluruppsving sora inleddes i den japanskaekonomin hade sin bakgrund i en raycket expansiv ekonomiskpolitik. Totalproduktionen växte raed 1972. De direkta och indirektaeffekterna av finanspolitiken beräknas ha framkallat ett tUlskott i efterfråganmotsvarande 3 a av bruttonationalprodukten. Drygt 1/3 av totalproduktionenstUlväxt skulle därmed ha berott på finanspolitiken. Till skillnad fråntidigare uppsving i den japanska ekonorain bars det nu inledda inle upp avexporten och industriinvesteringarna. 1 stället var det bostadsbyggandet ochden privata konsurationen som tillsammans med de offentliga utgifterna var deraest expansiva efter-frågedementen 1972. Liksora i noterades enraarkant uppbromsning av de 1971 depressiva lagerrörelserna. Ett annatfraraträdande drag i den japanska ekonomin 1972 var den externa balansensutveckling. Visserligen skedde en viss ökning av bytesbalansens överskottuttryckt i löpande priser, raen denna ökning var huvudsakligen betingad av denterms-of-trade-förbätlring, sora blev den omedelbara effekten av yenensrevalvering . Viktigare synes vara att den volymraässigatillväxten för exporten resp. iraporten förändrades i "uljäranande"riktning . För exporltiUväxten noterades sålunda en klardärapning saratidigt sora importtUlväxlen ökade kraftigt. Det senare kansannolikt förklaras av uppsvinget i den inheraska ekonomin, men när det gällerexportens volymutveckling torde det inte råda någon tvekan om attvalulajusteringarna börjat ge avsedda effekter . Industriproduktionen i ökade 1972 raed 6,, alt jämföra 1971 och målet i genomsnitt för den löpandenionde 5-ärsplanen. I första hand till följd av missväxt jordbruksproduktionensjönk blev totalproduktionens tillväxt betydligt lägreän planerat. Nationalinkomsten ökade sålunda med endast 4,1972 motplanmålels 6,. Däreraot noterades raycket gynnsarat produklionsutfall i fleraandra östeuropeiska stater. I överträffades sålundaproduktionsraålet säväl totalt sora för industrin med inemot 1 procentenhet1972, och även i , och uppfylldes produktionsplanerna. Som framgår av tabellerna 2 och 3 fortsatte priser ochlöner att stiga kraftigt i 1972. En viss nedgång iprisslegringstakten för området sora helhet inträffadedock. Tabell 2: 2 Konsumentpriser 196011972 ' En rimlig korrigering (av bostadsposten) 1970 ger förSveriges del ett prisstegringstal på . Anm. Prisutvecklingen har i vissa fall påverkats avförändringar i indirekt beskattning och subventionering. Källor: och nationell statistik. mätt sora brutlonalionalproduktcns prisdeflator, steg 1972raed 4,5 %>, att jämföra raed 1971. Därapningen föll till störstadelen på , raen även för del sjönk prisstegringstaktennågot. Konsuraentpriserna däremot steg 1972 i genomgående snabbareän 1971. Undanlag härvidlag utgjorde och . Efter dendämpning i prisutvecklingen som kunda noteras /1972började konsumentprisernas uppgång åter att tiUta i OECD-ländema från soraraaren1972. 1 början av 1973 låg priserna i allmänt 7 a högre än 12månader tidigare, och även i , och registreradesen tydlig uppgång i prisstegringstakten. Denna ogynnsararaa utveckling avpriser och kostnader för i synnerhet del har på de flesta hållföranlett kraftfulla raolålgärder. Den tidigare näranda ålstraraning-en avpenningpolitiken efler gjordes sålunda raot bakgrund avfrärast prisstabUilelsöverväganden. Även raer direkta åtgärder har eraellertidvidtagits och vid utgången av 1972 rådde pris-och/dler lönekonlroller avvarierande styrka i nästan alla västeuropeiska industrUänder; del viktigasteundanlaget utgjorde . För endast ett raycket begränsat antal länderi är det möjligt alt peka på ett allraänt högt eflerfrågetryck soraorsak till de snabba prisstegringarna 1972. Detla skulle gälla frärastÖsterrike och . Utbuds- och eflerfrågeförhållanden förefaller vidare havarit Bi!.1 Reviderad nationalbudget för Tabell 2: 3 Timförtjänsten för industriarbetare 19601972 13,7* 7,3' 8,6» 8,2' ' För förtiänstutvecklingen föreligger endast tarifflöner. '3 kv. Källor: och nationell statistik. bestäraraande för den snabba ökning av råvarupriserna sorainträffade mot slutet av 1972.1 övrigt synes det vara fråga om enkostnadsinflation, där förväntningar hos såväl löntagare sora företagare omfortsatt betydande prisstegringar kan ha spelat en viss roll. Skärpta motsättningari inkomstfördelningsfrågor torde åtrainstone i vissa länder såsora Italienoch ha utgjort en bidragande faktor. Vidare synesborttagandet av olika typer av prisregleringar, liksom ivissa länder utlöpandet av frivilliga prisöverenskommelser, ha bidragit tiUprisstegringama 1972. Enligt tillgängliga beräkningar ökade världshandelnvolyraraässigt 1972, eller ungefär lika snabbt som 1969 Och 1970, men 4procentenheter snabbare än 1971. Uppgången i ökningstakten tiU 1972synes i första hand vara alt hänföra lill del fortsatta uppsvinget i Förentastatema särat konjunklurförbältringen i . Däremot dämpades tillväxteni den japanska handeln . En del av uppgången i världshandelns tillväxt kanemellertid vara all hänföra till de förskjutningar i varuleveranserna frånandra som kan ha inträffat lill följdav valutaoron . ÄU del möjligen kan ha förhållit sig så indikeras av attvärldshandelns tillväxt uttryckt i årstakt sjönk mellan de båda halvåren 1972. Den i dollar uttryckta prisstegringen för världshandeln1972 uppgick till 7 ä . Som en följd av att dollarn devalverades kraftigt1971 med effektivt inemot blir emellertid den i dollarmätta prisökningen överdriven i förhåUande lill exempelvis den prisförändringsom erhålls genom sammanvägning av de enskUda ländernas import-prisförändringuttryckt i resp. lands valuta. Mätt på del senare sättet torde prisökningen förvärldshandeln mellan genomsniltslägena ha varit raåttlig.Detla kora även till uttryck i utvecklingen av de svenska iraportpriserna. Denförhållandevis därapade prisstegringstakt sora för deras del börjadefraraträda blev i huvudsak bestående . Deländer som skrev upp sina valutor kraftigast , dvs. ochVästtyskland, noterade en sänkning av importpriserna . De prisäterhållande effekterna av en revalveringär emellertid av engångsnatur och under loppet av 1972 i synnerhet raotslutet av året har utrikeshandelspriserna stigit klart även i Japanoch . Den ekonomiska utvecklingen inom har underde inledande månaderna av 1973 inte näranvärt avvikit från de bedömningar soragjordes i den prelirainära nationalbudgeten . Expansionen i denaraerikanska ekonorain har sålunda fortgått till synes raed oförminskad styrkasamtidigt som produktionens tillväxttakt lilllagit raarkant i . FörVästeuropas del har konjunktursituationen fortsatt alt förbättras sorafömlselts och bland de större länderna förefaUer ett påtagligtkonjunkluruppsving ha inletts i . Saratidigt sora utsikterna för engynnsam produktions- och sysselsättningsutveckling generellt sett är goda 1973,gäller det motsatta förhållandet på pris- och kostnadsområdet.Prisslegringstakten har sålunda de första raånaderna 1973 tenderat all tillta iså gott som samtiiga och i synnerhet har råvarupriserna visat enoroande utveckling. Avgörande för den fortsatta intemationellakonjunkturutvecklingen blir om någon dämpning kan väntas inträffa iFörenta staterna före utgången av 1973 samt hur raarkerad den inleddakonjunkturuppgången kan väntas bli i och . En väsentiig frågasora skall beröras är vidare vilken inverkan de två senaste årens växelkursförändringarkan få såväl på konjunkturutvecklingen som på prisutvecklingen i OECD-området1973. I huvudsak skiljer sig inte den bedöraning av denekonomiska utvecklingen i som är raöjlig attgöra från den sora redovisades i den preliminära nationalbudgeten. Tillgängligakonjunklurindikalorer lyder sålunda på att den snabba expansionen i denamerikanska ekonomin fortsall de första raånaderna 1973.