prop · FW03189 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop.1973:189 Kungl.Mai:ts proposition angående studiesocialt stöd vid studier i annat nordisktland; given . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, ge till känna vad föredraganden anfört. har fattat beslut om vissa riktlinjer för studiestöd lillnordisk studerande vid studier i annat nordiskt land. bereds nutillfälle att ta del av dessa riktlinjer. Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , , . Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådels övriga ledamöter fråga om studiesocialt stöd vid studier i annatnordiskt land och anför. Mot bakgrund av ett principbeslut angåendestudielån och stipendier vid studier i annat nordiskt land beslöt de nordiskaundervisnings- och kulturministrarna vid möte i atttillsätta ett samnordiskt utskott med en tjänsteman och en representant förden nationella studentorganisationen från varje land för all utreda frågan omgemensamma regler för det studiesociala stödet vid studier i annat nordisktland. Det samnordiska utskottet avlämnade den 27 januari 1972ett betänkande om studiesocialt stöd vid studier i annat nordiskt land. Överbetänkandet har i efter remiss yttranden avgetts av universitetskanslersämbetet(UKÄ), (), centrala studiehjälpsnämnden (CSN), 1968 årsstudiemedelsutredning, () och (). Dessutom har skrivelse i ärendet inkommit från Teknologorganisa-lionenReftec. Motsvarande remissbehandling har ägt rum i övriga nordiskaländer. Efter remissbehandlingen har frågan beretts av de nordiskasamar- ' Underdirekt0r , , ordförande, stud.oecon.Johan , , ekspeditionssekretasr , , stud.mag.Sören , , föreståndare , , pol.stud. , , avdelningschef , , ekonom ,, studiesekreterare , , sekreterare , . betsorgansom tUlkommit inom ramen 1971 ingångna nordiska kulturavtalet (prop.1971: 54, KrU 1971: 13, rskr 1971: 188). Vid möte harNordiska ministerrådet enats om de principer för studiesocialt stöd vidstudier i annat nordiskt land än hemlandet för vilka för svensk del riksdagensgodkännande kommer att begäras i det följande. Idet följande sammanfattas de gällande reglerna för studiesocialt stöd i deolika nordiska ländema i vad avser studier i annat land och studerande frånandra länder. Somförutsättning för att studiesocialt stöd för studier i annat nordiskt land skaUutgå gäller alt utbildningen sker på heltid och pågår minst ett halvt år.Vidare måste utbildningen vara förlagd till offentlig utbildningsinstitution ivederbörande land och godkännas som studle-stödsberättigad i . Studieslödsbehovoch inträdeskrav bedöms likartat som vid motsvarande utbildning i . Stödtill studerande från andra nordiska länder ges då särskilda skäl föreligger.Vederbörande skall ha anknytning till eller sakna möjlighet genomförade aktuella studierna i sitt eget hemland. Vidutbildning i annat nordiskt land ges studiestöd enligt samma regler som i Finlandför studier av »tiUfällig art» och vid offentligt kontrollerad institution.För universitetsstudier som pågår ges statsgaranterade lån.Studiestödsbeloppet uppräknas med 30 med hänsyn till olika kostnadsnivåeri de nordiska länderna. Studerande från andranordiska länder får studiestöd vid uppehåll i av »varaktig karaktär»efter samma regler som för finska medborgare. Varaktigheten bedöms med hänsyntill vistelsetid i landet, eventuellt äktenskap, tidigare förvärvsarbete ilandet eller annat som visar på fast anknytning till . Studiestödges för studier i annat nordiskt land för utbildning som kan jämställas medutbildning vid de isländska högskolorna. Studiestödet utgår efter samma reglersom för motsvarande på . 1* 1973. stödetsstorlek uppräknas i förhållande till studielandets levnadsomkostnadsnivå. Studerandefrån andra nordiska länder får statligt studiestöd under förutsättning att denstuderande är fast bosatt på och studerar vid . Engenerell förutsätttung för att få studiestöd vid studier i annat nordiskt landär att den studerande uppehåller sig i studielandet i studiesyfte och att denstuderande har för avsikt att återvända till efter avslutade studier.Vidare krävs alt det minst rör sig om ettåriga heltidsstudier inom sådanutbildning där ett behov av arbetskraft finns inom och behovet av utbUdninginte kan täckas av egna läroanstalter. Förutsättningför alt studerande från annat nordiskt land skall erhålla norskt studiestöd äratt den studerande har norskt medborgarskap eller att han genom giftermåloch/eller varaktigt förvärvsarbete har stark anknytning till ochdärigenom kan förväntas bli norsk medborgare. Fömtsättningenför att få studiestöd för utbildning i annat nordiskt land är att vederbörandeläroanstalt står under statlig tillsyn. Studiestödet utgår enligt de reglersom gäller i och ingen reducering sker vid lägre eventuell levnadsomkostnadsniväi annat nordiskt land. Studerandefrån annat nordiskt land beviljas studiestöd enligt samma regler som försvenskar under förutsättning alt han är inlemmad i det svenska samhället ochalltså inte kommit till i huvudsakligt syfte att bedriva studier. Dettakrav anses uppfyllt bl. a. om han varit bosatt i och förvärvsarbetatunder . Riktlinjer för bedömning av studiestöd till utländskastuderande antogs av riksdag (prop. 1971: 81, SfU 1971: 29, rskr 1971:185). Måletför utskottets arbete har varit att inom ramen för gällande bestämmelser fördet studiesociala stödet i de nordiska länderna finna sådana gemensamma reglerför studiestödet vid studier i annat nordiskt land att valet av utbildning iNorden kan ske så fritt som möjligt. Huvudsyftethar därför varit att försöka skapa garantier för att studerande inom Nordenaldrig ställs utan studiesocialt stöd från vare sig hemlandet ellerstudielandet. Utskottet framhåUer att det är möjligt att komma fram tillsamnordiska regler som är väl anpassade till de principbeslut som tidigarefattats angående medförandet av hemlandels studiestöd vid studier i annatnordiskt land. Det största problemet är därvid att finna de kriterier som skallUgga till grund för studielandets bedömning vid tilldelning av studiestöd tillstuderande från annat nordiskt land. De nordiska länderna använder sig avlikartade kriterier vid denna bedömning, men de är ofta alltför vagtformulerade. Utskottet har funnit att »en studerandes sannolikhet att kvarstannai studielandet» inte är ett tillräckligt kriterium för att kunna ligga tillgrund för en bedömning som är rikrig. Utskottet försöker i stället dra en klar gränsmellan begreppen »gäststuderande» och »invandrare». Med »gäst-studerande» avserman studerande som rest till studielandet enbart för utbildningens skull. Dessabör enligt utskottets förslag erhålla studiestöd från hemlandet. En studerandesom betraktas som »invandrare» bör däremot erhålla studielandels studiestöd.' 3.2 Begreppen »gäststuderande» och »invandrare» Medutgångspunkt i nämnda definition av de två begreppen diskuterar sedanutskottet vilka kriterier som bör ligga till grund för gränsdragningen meUanbegreppen. Allmänt gäller alt man vill komma bort från all skönsmässigbedömning och i stället finna kriterier som är lätta att registrera ochkontrollera. Ett tänkbart kriterium för att bedömas som invandrare är enligtutskottet medborgarskapet. Trots att detta är lätt att registrera framhållerutskottet att medborgarskapskriteriet i vissa fall kan få orimligakonsekvenser. Ett annat tänkbartkriterium är att den studerande är gift med en medborgare från studielandet.Utskottet har emellertid funnit att giftermål inte är något bevis för att mankommer att stanna i studielandet. Utifrån behovet av en entydig och objektivbestämmelse har utskottet funnit att vid den studiesociala myndighetensbedömning om den studerande skall erhålla studiestöd från studielandet kanmyndigheten endast ta hänsyn till den studerandes tidigare vistelses längd.Utskottet föreslår mot bakgrund av detta följande tre alternativa kriterier föratt betraktas som invandrare och därmed erhålla studielandets studiestöd: blir medborgare i studielandet eller uppehåller sig i studielandet i följd i annan avsikt änutbildning eUer som omyndig flyttar med sina föräldrar till studielandet. Utskottetframhåller att det vid den praktiska tillämpningen av de samnordiskastudiesociala reglerna kan uppkomma ärenden som faller utanför de avutredningen uppdragna riktlinjerna. Utskottet betonar i samband med dettavikten av att samråd upprättas mellan de olika berörda studiesodalamyndigheterna så att då tveksamhet om tillämpningen föreligger en likartadbedömning kan ske i de olika länderna. 3.3Utbildningens art och varaktighet Idirektiven för utredningen ingår alt bedöma om det skall vara någon begränsningbeträffande arten och varaktigheten av den utbildning i annat nordiskt landsom skall berättiga till hemlandets studiestöd. Med utgångspunkt i alt valet avstudieland skall kunna ske så fritt som möjligt framhåller utskottet att somhuvudregel för hemlandets tUldelning av studiestöd bör gälla att detta ges lillsådan utbildning som omfattas av studielandels studieslödsregler. I vissa faUanser dock utskottet att man måste göra undantag från denna huvudregel medhänsyn till att reglerna för det studiesociala stödet är olika i de nordiskaländerna. Angående tidsbegränsning för tilldelning av studiestöd anserutskottet att studiestöd till gäststuderande bör ges under tid som studielandetfastställt som normal studietid för utbildningen. EftersomIsland intar en särställning bland de nordiska länderna i studiesocialasammanhang lar utskottet upp speciellt i utredningen. Utskottet harfunnit att i fråga om högre utbildning i stor utsträckning är beroendeav utlandet. Utskottet anser dock att det inom ramen för de nordiska studiestödsbeslämmdsernainte är aktuellt att föra in några särbestämmelser för isländska studerande.Däremot föreslår utskottet alt en utvidgning bör ske avstipendieverksamheten för isländska studerande. Utifrånuppdraget att speciellt ta upp frågan om i vilken utsträckning man bör tahänsyn lill de enskilda ländernas kostnadsnivåer vid tilldelning av studiestödför studier i annat nordiskt land har utskottet funnit alt det i dagens lägeinte finns något användbart och administrativt lätthanterligt underlag för attkunna bygga upp ett samnordiskt omräk-ningssyslem. Utskottet har utgått frånförutsättningen all ingen studerande vid utbildning i annat nordiskt landskall behöva sänka sin levnadsstandard i förhållande till motsvarande utbUdningi hemlandet. Med hänsyn till denna förutsättning anser utskottet all denationella studie- slödsadministrationernabör försöka att göra en rimlig uppskattning av skUlnaderna ilevnadsomkostnaderna länderna emellan. Utskottetanser alt administrationen av det studiesociala stödet bör vara så enkel sommöjligt. Utskottet föreslår inte några speciella rutiner för administrationen,men man räknar med att hemlandets studiesociala myndigheter bör handlägga gäststuderandesärenden och att studielandets sludiesociala myndigheter handlägger invandrarärenden.Dessutom föreslår utskottet att ett samarbetsutskott med representanter från defem ländernas studiesociala myndigheter bildas för att täcka behovet av samrådsom kan uppkomma länderna emellan. Utskottetsallmänna utgångspunkt att söka skapa etl regelsystem för tilldelning av studiesocialtstöd vid utbildning i annat nordiskt land än hemlandet som bidrar till friastmöjliga val av utbildning inom har godtagits av en enig remissopinion.CSN understryker liksom utskottet att man bör försöka skapa garantier för attstuderande inom aldrig ställs utan studiesocialt stöd från antingenhemlandet eller studielandet. UKÄ anser alt man kan skapa sådana garantiergenom att inrätta ett reglerat samrådsförfarande. SFS framhåller att det ärbeklagligt att utredningsdirektiven endast gett utskottet möjligheter att föreslåförändringar inom ramen för de nu gäUande nationella studiestödsförordningarna.Mot bakgrund av detta anser SFS att det är tveksamt om det framlagda materialetär tillräckligt för att ett samnordiskt avtal angående det studiesociala slödelskall kunna komma till stånd. UKÄ och SFS framhåller att det är angeläget alläven deltidsstuderande omfattas av ell samnordiskt regelsystem. UKÄ har dockliksom utskottet funnit att man bör avvakta införandet av regler om ddtidssludiestödi samtliga nordiska länder innan ett samnordiskt regelsystem på detta områdeinrättas. Utskottet föreslår enstrikt uppdelning av kategorierna » g ä s t -studerande» och »invandrare» somen utgångspunkt för bedömningen av vilket lands studiestöd den studerande börerhålla. Remissinstanserna ansluter sig tUl denna uppdelning och påpekar attdenna indelning i kategorierna »gäststuderande» och »invandrare» redantillämpas i . Remissinstanserna har vidare funnit att de av utredningenföreslagna kriterierna som skall skilja de bägge grupperna åt i stort sett ståri överensstämmelse med de kriterier som gäUer i Sverige.Utskottet föreslår att ett av kriterierna för att uppnå invandrarstalus börvara alt den studerande uppehåller sig i stu- dielandetminst sammanhängande i annan avsikt än utbildning. Detta kriterium harbemötts negativt av remissinstanserna. CSN framhåUer mot bakgrund av denbedömning som den studiesociala myndigheten skall göra att två årsförvärvsarbete i studielandet är ett lämpligare krav än enbart en motsvarandevistelse som utskottet föreslår. CSN anför vidare att utskottets förslag kanmedföra stora problem för den studiesociala myndigheten vid bedömningen avsyftet med en persons vistelse i annat nordiskt land. De fria resebestämmelsersom råder inom kan medföra svårigheter att avgöra om en person verkligenhar vistals i annat nordiskt land framhåller CSN. Även UKÄ ochstudiemedelsutredningen har framhållit att förvärvsarbete bör ingå i lagtextenför att klarare uttrycka kravet för att uppfylla kriteriet. Utskottets övrigaförslag tiU kriterier har remissinstanserna inte haft något att invända emot. Innande samnordiska reglerna för det studiesociala stödet börjar tillämpas anser CSNatt det är viktigt alt överläggningar sker mellan de berörda studiesocialamyndigheterna, varvid man bör försöka komma överens om de rutiner som bör gällavid tUlämpningen av dessa regler. Flertaletav remissinstanserna ställer sig posiriva till den av utskottet framlagdahuvudregeln att hemlandets studiestöd bör ges till utbildning som omfattas avstudielandets studiestödsregler. Flera remissinstanser framhåller dock att detkan uppstå problem vid studielandets bedömning om den studerande är behörigtill utbildningen. CSNansluter sig till utskottets förslag att hemlandet i tveksamma fall kan beslutavilka studier i annat nordiskt land som skall ge rätt till hemlandets studiestödom detta sker efter att man hört studielandets synpunkter i ärendet. SFEFframhåller att hemlandets studiestödsregler bör gälla vid studier i annatnordiskt land även om dessa studier inte är berättigade tiU studiestöd enligt studielandelsregler. a. av de olika behörighetsviUkoren för tillträde till likartadutbildning i de olika nordiska länderna anser CSN, studiemedelsutredningen ochSFS att de samnordiska reglerna för det studiesociala stödet bör utformas såalt en styrning beträffandet valet av studieland inte uppkommer. CSN ochstudiemedelsutredningen anser härvid att det studiesociala stödet för studier iannat nordiskt land endast skall utgå när den studerande uppfyller debehörighetskrav som finns uppställda för tillträde till motsvarande utbildningi hemlandet medan SFS förordar att såväl alla studielandets stödberättigadeutbildningar som sådana utbildningar som utöver dessa är stödberättigade ihemlandet men icke i studielandet, skall vara stödberättigade i . Isamband med behörighetskraven pekar CSN och studie- medelsutredningenpå de språkproblem som kan uppslå vid studier i annat nordiskt land. Manframhåller att speciellt för finska studerande bör ett krav finnas att de skallbehärska studielandets språk innan studierna påbörjas i annat nordiskt land. De flestaremissinstanserna är positiva tiU utskottets förslag att studiestöd till gäststuderandebör ges för den tid som studielandet fastställt som normal studietid för resp.utbildning. betonar att de studiesociala myndigheternabör kräva samma studietakt av den som är gäststuderande som av studielandetsstuderande, men man anser också att det är hemlandets uppgift att bedöma omuppnådda studieresultat är tillräckliga för alt få fortsatt studiestöd. CSNframhåller att det inte finns några motiv till att behålla den fyramånaders-regel som gäller i för att erhålla studiestöd vid studieri annat nordiskt land. CSN föreslår alt en regel införs som gör det möjligt attbevilja studiestöd för studier kortare än och förlagda tUlterminstid. SÖ föreslår alt studiestöd tiU svensk studerande som bedriverfolkhögskolestudier i annat nordiskt land skaU utgå enligt den åttaveckors-regel som gäller för folkhögskolestudier i . Etl fåtal remissinstanserhar yttrat sig över utskottets förslag om att inte införa några särbestämmelserför isländska studeran-d e vid tiUdelningen av studiestöd för studier i annatnordiskt land utan att man i stället bygger ut och förstärker den slipendieverksamhetsom redan bedrivs av de övriga nordiska länderna. UKÄ och SFS har uttalat sigpositivt om utskottets förslag. Förslaget att studiestödetsstorlek vid studier i annat nordiskt land bör avpassas så att den studerandeinte får en lägre levnadsstandard än den han skulle ha haft vid motsvarande utbUdningi hemlandet har mött remissinstansernas gillande. CSN framhåller alt frågan omkostnadsanpassning främst är ett betydande problem för gäslslude-rande iSverige. UKÄ ansluter sig också till utskottets förslag och påpekar att redannu sker en rimlig skönsmässig uppräkning och att detta inte lär innebära någrastörre nackdelar för studieslödsverksamheten. Remissinstansernahar inget att invända emot det administrativa förfarande som utskottetföreslår för studiestödsverksamheten inom . CSN framhåller dock att detskulle vara önskvärt om verksamheten med det studiesociala stödet för studier iannat nordiskt land kunde centraliseras till en speciell delegation på sätt somnu sker i för utländska studerande. CSN anser att en centraliserad handläggningi varje nordiskt land skulle underlätta en samordning av verksamheten. Även UKÄframhåller behovet av samråd mellan de nordiska länderna och anser att det börfinnas fasta rutiner för ett samrådsförfarande länderna emellan. Viddet nordiska undervisningsministermötet antogs en resolution sominnebar att nordiska studerande skuUe kunna föra med sig studiestödet från detegna landet vid studier i annat nordiskt land. Denna rekommendation haremellertid tillämpats olika i de nordiska länderna. Med anledning häravtillsattes ett samnordiskt utskott för att utreda frågan om gemensammaregler för det studiesociala stödet vid studier i annat nordiskt land. Detsamnordiska utskottets förslag om gemensamma regler för det studiesocialastödet vid studier i annat land avlämnades och har därefter remissbehandlatsi de olika nordiska länderna. Därefter har frågan beretts av ämbetsmannakommitténför nordiskt kulturellt samarbete och slutligen behandlats avNordiska ministerrådet. Utskottetsarbete har syftat till att inom ramen rekommendation finnasådana gemensamma regler för studiestödet vid studier i annat nordiskt land attvalet av utbildning i kan ske så fritt som möjligt. Målsättningen harvarit att försöka skapa garantier för att studerande i de nordiska ländernaantingen får studiesocialt stöd från hemlandet eller från studidandet. Utskottethar i sitt förslag försökt dra en klar gräns meUan gäststuderande ochinvandrare. Med gäststuderande avses de studerande som rest till annat nordi.sktland enbart för alt där bedriva studier. Dessa studerande bör erhållastudiestöd från hemlandet. De studerande som betraktas som invandrare börerhålla studielandels studiestöd. Utskotteträknar med tre kategorier av invandrarstuderande. En kategori avser studerandesom blir medborgare i studielandet. Till den andra kategorin räknas de somuppehåller sig i studielandet i en följd i annan avsikt än attgenomgå utbUdning. Med den tredje kategorin avser utskottet omyndiga somflyttar med sina föräldrar till studielandet. Utskottet betonar att praktiskaproblem i tUlämpningen kan uppstå varför samråd bör ske mellan de olika berördastudiesociala myndigheterna. Utskottet föreslår därför att ett samarbetsutskottmed representanter från de fem ländernas studiesociala myndigheter bildas. Utskottetföreslår att huvudregeln för hemlandets tUldelning av studiestöd bör vara attstudiestöd ges tUl sådan utbUdning som omfattas av studielandetsstudiestödsregler. Vissa undantag bör dock kunna göras. StudiestödtiU gäststuderande bör enligt utskottet ges studielandetfastställt som normal studietid för utbildningen. Remissinstansernahar i huvudsak anslutit sig till utskottets förslag. Detär enligt min mening värdefullt att man nu skapar enhetliga regler för denordiska länderna och därigenom underlättar studier i annat nordiskt land. Vidsitt möte enades om riktlinjer för studiesocialtstöd vid studier i annat nordiskt land än hemlandet. har därvidavvikit från utskottets förslag på ett par punkter, för vilka jag redogör i detföljande. Utskottet har som jag nyssnämnt föreslagit att som invandrare skall räknas den som vistats istudielandet. I likhet med centrala studiehjälpsnämnden (CSN) anser jag bör kräva att den studerande haft sammanhängande vistelse ochförvärvsarbete i studie-landet för att kunna uppnå invandrarstalus. Kravet förvärvsarbete, som ansluter helt till de regler som gäller iSverige och som tillämpas av delegationen för utländska studerande vid CSN (jfrprop. 1971: 81, SfU 1971: 29, rskr 1971: 185), har godtagils av ministerrådet. Enligt utskottets förslagbör studiestöd utgå lill gäststuderande som följer utbildning som är sludieslödsberättigadi studidandet. Jag vill i denna fråga betona att det principiellt alltid börvara hemlandet som i sista hand avgör vilka slags studier som berättigar till studiesocialtstöd, även om hänsyn bör tas till om den aktueUa utbildningen är slu-diestödsberälligadi studielandet. Även denna synpunkt har godtagils av ministerrådet. Jag finner de av beslutade riktlinjerna väl avvägda. harbeslutat om rätt till studiestöd för studerande, som är medborgare i nordisktland, vid studier i annat nordiskt land stämmer helt överens med vad som f. n.gäller med stöd av 3 kap. 2 och 15 §§ samt 4 kap. 3 och 28 §§ studiestödslagen(1973: 349). Några tillägg eller förändringar av gällande bestämmelser i sludieslödslagenkrävs alltså inte. Självfallet bör de svenska studiesociala myndigheterna samrådamed liknande myndigheter i andra nordiska länder i frågor om studiestöd förstudier i annat nordiskt land. Under åberopande av detanförda hemställer jag all Kungl. att ta del av vad jag haranfört i det föregående om studiesocialt stöd till studerande som är medborgarei nordiskt land för studier i annat nordiskt land. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj;t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga liU detta protokoll utvisar.