prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — uppgår till sammanlagt ca 93,9 milj. kr., enminskning med drygt 50 milj. kr. Minskningen avser främstlån för förvärv inom sanerinasområden. 1973:1 Bilaga 13 277 I avvaktan på behandhngen avsaneringsutredningens och byggkon-kurrensutredningens förslag har styrelsenbegränsat sin anslagsframställning till finansiering äv markförvärv inomexploateringsområden och föreslår att anslaget förs upp med 100 milj. kr., enökning av anslaget med 25 milj. kr. Enligt de kommunala bostadsbyggnadsprogrammenför programperioderna 19701974, 19711975 och 19721976 var andelen lägenheterpå kommunägd mark 71, 70 resp. . Andelen lägenheter belägna på kommunägdmark inom exploateringsområden var för perioden 19711975 och förperioden 19721976. Motsvarande tal för saneringsområden var 41 resp.38 %. Istatsverkspropositionen till riksdag uttalade departementschefen attfrågan om behovet av lånemedel för förvärv av saneringsmark får prövas isamband med behandlingen av saneringsutredningens förslag. Beträffande deändringar i expropriationslagstiftningen som beslutade i december1971 uttalade departementschefen att dessa medför ökade rättsliga möjligheterför kommunerna att förvärva mark. Departementschefen räknade dock inte med attlagändringarna skulle komma att i någon större omfattning påverka lånebehovenunder /73. Motbakgrund av dels uppgifter om andelen lägenheter på kommunägd mark ochansökningar om markförvärvslån, dels departementschefens uttalande om denpåverkan ändringarna i expropriationslagstiftningen kan få på lånebehovenframstår de hittUlsvarande årliga anslagen tUl markförvärvslånefonden somotillräckliga. För att underlätta för kommunerna att bygga upp en god markberedskapoch därigenom positivt inverka på samhällsplanering och plangenomförande ärdet angeläget att anslaget till lånefonden ökas så att den bättre kantillgodose lånebehoven. anser med hänvisningtill det anförda att för finansiering av markförvärv inom exploateringsområdenerfordras ett anslag tUl markförvärvslånefonden av 100 milj. kr. Iavvaktan på ställningstagande till saneringsutredningens förslag har styrelsenvid sin anslagsberäkning inte uppskattat behovet av lånemedel för förvärv inomsaneringsområden. Styrelsen har inte heller beaktat det ökade behov avlånemedel som ett genomförande av byggkonkurrensut-redningens förslag skulleleda till. Anslaget till lånefonden uppgår förinnevarande budgetår till 75 milj. kr. De ansökningar om lån som avsåg förvärvunder av mark inom exploateringsområden innefattade enligtbostadsstyrelsens bedömning låneberättigande förvärv till ett belopp som var idet närmaste lika stort. Prop.1973:1 Bilaga 13 278 Det anslag som anvisasför /74 kommer i huvudsak att användas för lån som avser förvärvunder . Omfattningen av kommunemas markförvärv i exploateringsområdenunder detta år och av deras anspråk på lån kan inte bedömas . Det föreliggerinte heller uppgifter om anspråken på lån som avser förvärv ,eftersom ansökningstiden går ut . En av utgångspunkterna förberäkningen av anslagsbehovet är erfarenheterna av den långivning som avsåg1971 års förvärv. Härutöver bör beaktas bl. a. att de ökade rättsligamöjUgheter att förvärva mark, som kommunerna har fått genom de under åren 1971och 1972 genomförda ändringarna i expropriationslagstiftningen, kan ökalånebehoven. Frågan om att låtalångivningen omfatta förvärv av mark i saneringsområden, något som harföreslagits av sanerlngsutredningen, avser jag att behandla i samband medställningstagandena till utredningens övriga förslag. Det är min avsikt attanmäla dessa förslag i sådan tid att proposition på grundval av förslagen kanföreläggas vårriksdag. Jag förordar att anslagetför nästa budgetår ökas med 25 mUj. och således förs upp med 100 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Lånefonden förkommunala markförvärv för /74 anvisa eti investeringsanslag av100 . IV: 14. 1971/72 Utgift 18000 000 Behållning 1972/73 Anslag 14 000 000 1973/74Förslag 17 000 000 Under åberopande av vadjag har anfört under punkten E 7 hemställer jag att Kungl. att till Lånefonden förallmänna samlingslokaler för /74 anvisa ett investeringsanslagav . V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD V: 10. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån Under åberopande av vadjag har anfört under punkten D 1 hemställer jag att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Regionalpoli- 1973:1 Bilaga 13 279 tisktstöd: Lokaliseringslån för /74 beräkna ett investeringsanslag av250 . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1973:1 Bilaga 13 280 A. m. m. 8800 000 ] 6 Extra utgifter 200000 16 Bidrag tillbestridande av kostnader för vissa internationella kongresser i Arbetsmarknad m. m. 17 Arbetsmarknadenunder 26 Låginkomstfrågor m. m. 28 Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten under budgetåret1973/74 48 Programindelning m. m. 61 Arbetsmarknadsservice 1166 000 000 97 Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa 360226 000 104 Stödtill lageruppbyggnad 50000 000 105 Särskildaåtgärder för arbetsanpassning 931910 000 121 Kontantstöd vid arbetslöshet *680000 000 121 Totalförsvarsverksamhet 26460 000 124 Arbetsmarknadsverket:Anskaffning av utrustning 6500 000 126 av utrustning 5000 000 3 227 429 000 Invandring m. m. 142 Åtgärder för flyktingar 20670 000 144 Anpassningsåtgärder för invandrare 4505 000 150 Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet *131125 000 150 Särskilda stödåtgärder i glesbygder *5000 000 150 Bidrag tillföretagareföreningar m.fl.: Admini strationskostnader 11400 000 153 Täckande av förluster i anledning av statligt stöd till hantverks- och industriföretag m. fl. E. Bostadsbyggande m. m. ] 57 13563 000 158 Länsbostadsnämnderna 26444 000 159 Statenshyresråd 1835 000 162 Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. * Beräknat belopp. 1973:1 Bilaga 13 281 175 Byggnadsforskning 9000 000 179 Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler 5000 000 m. till allmänna samlingslokaler 5000 000 Summa för driftbudgeten 3 664 532 000 229 Statens hantverks-och industrilänefond 20000 000 232 Lånefonden för bostadsbyggande 000 000 275 Lånefondenför inventarier i vissa specialbostäder 1000 276 Lånefonden för kommunalamarkförvärv 100 000 000 278 Lånefonden förallmänna samlingslokaler 17000 000 2 817 001 000 278 Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån *250000 000 Summa för kapitalbudgeten 3 067 001 000 Totalt för 6 731 533 000 * Beräknat belopp. Bilaga 14 tillstatsverkspropositionen 1973 Prop.1973:1 Till civildepartementetsarbetsområde hör ärenden angående länsstyrelserna, de lokalaskattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna samt de ärenden rörandekommuner, landstingskommuner och administrativ indelning som inte ankommer påannat departement. 1 departementet handläggs vidare ärenden ombebyggelseplanering, byggnads-, lantmäteri- och kartväsen, brandförsvar ochberedskap för oljebekämpning till sjöss. Förberedelser pågår förgenomförande av den sista etappen i kom-munindelningsreformen. Enligtriksdagens beslut är 1969 skall i huvudsak alla kvarståendekoniniunsaninianläggningar ske . har beslutfattats i 40 sammanläggningsärenden, vilket innebär att beslut fattats om cahälften av de kommunsammanläggningar, som avses träda i kraft den 1 januari1974. Efter proposition pågrundval av betänkandet (Ds C 1971: 4) Nya bestämmelser för utseende avsuppleanter för kommunfullmäktige har beslutat om vissa ändringar ikommunal- och vallagstiftningen. Kommunalrättskommitténhar lagt fram betänkandet (SOU 1971: 84) kompetens med förslag omkommunernas befogenheter inom framför allt näringsverksamheten. Förslagen, somhar remissbehandlats, bereds f. n. inom departementet. Inom departementet har ensärskild undersökning påbörjats för att ytterligare belysa effekterna i olikahänseenden av den pågående uppbyggnaden av ett nytt ADB-baseratfastighetsregister. Undersökningen syftai: bl. a. till att närmare klarlägga dekonsekvenser för kommunerna som ändringar av fastigheternas beteckningar kanmedföra. Länsstyrelserna kommer att få förnyat uppdrag att göraerforderliga utredningar och föra överläggningar med kommunerna i fråga om fördelningenmellan statiigt och kommunalt huvudmannaskap för fastighetsregistreringen. 1 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 14 2 Hushållning med mark ochvatten En viktig etapp i arbetetpå att förstärka samhällets möjligheter att planera och genomföra en väl avvägdhushållning med landets fysiska resurser, främst mark- och vattentillgångarna,har avslutats genom beslut i anledning av prop. 1972: 111om regional utveckling och hushållning med mark och vatten. Propositionen grundadesi fråga om den fysiska planeringen dels på rapporten (SOU 1971: 75) Hushållningmed mark och vatten, promemorian (Ds C 1972: 1) Lagstiftning om fysiskriksplanering, betänkandet (SOU 1971: 85) Skogsindustrin i ochtvå av statens planverk upprättade rapporter om västkustregionen, dels på ettomfattande remissmaterial. beslut innebäratt vissa allmänna riktlinjer fastställts för lokal och regional planering isådana fall då anspråken på naturresurser från olika verksamhetsområdens sidastår i konflikt med varandra. De verksamheter som berörs är främst de areellanäringarna, friluftsliv, fritidsbebyggelse, vetenskaplig naturvård,kulturminnesvård och sådan industri som har särskilda behov av naturresursereller förorsakar betydande miljöstörningar. Vidare anges riktUnjer anknutnatill geografiska områden, främst kusterna, fjällen och älvdalarna. Genom dessariktlinjer avgränsas för det första områden vilkas vetenskapliga ochrekreativa värde i riksperspektiv är sådant att större miljöstörningar, t. ex.genom lokalisering av miljöstörande industri, inte bör få komma till stånd.Dessa riktlinjer skall bli långsiktigt bestämmande för naturresurshushållningenoch inte frångås utan att synnerliga skäl föreligger. För det andra angesvissa riktlinjer för lokalisering av den behandlade industrin. Dessa riktlinjermäste kunna revideras bl. a. med hänsyn till den tekniska utvecklingen. har vidareantagit förslag till de ändringar i lagstiftningen som krävs för att säkra attplaneringsriktlinjerna fullföljs i den kommunala planeringen och vid beslut omlokalisering av viss industri. I detta syfte får Kungl. Maj:t möjlighet attlämna direktiv rörande en översiktsplanering. Vidare skall beslut omlokalisering av vissa slag av miljöstörande industri fattas av Kungl. Samhällets, i synnerhetkommunernas, ställning i planeringen stärks genom nu vidtagna lagändringar. Allbebyggelse skall föregås av en prövning av var och när den från allmän synpunktbör få komma till stånd. a. generalplanering och förordnanden enligtnaturvårdslagen kommer ersättning att utgå för faktiska intrångsom kan förorsakas av planeringen men inte, som varit fallet, förbortfall av förväntningsvärden. har vidaregodkänt huvuddragen i organisationen för det fortsatta arbetet med att delsfullfölja planeringsriktlinjerna, dels vidareutveckla den fysiskariksplaneringen inom ramen för en mera integrerad samhällsplanering. Prop.1973:1 Bilaga 14 3 En huvudlinje i statsmakternas beslut äratt de allmänna riktiinjema i den fysiska riksplaneringen fullföljs ochkonkretiseras genom planering. Pågrundval av de riktlinjer för hushållningen med naturresurserna som statsmakternafastställt skall länsstyrelserna inleda överläggningar med berördakommuner om planeringsbehoven i kommunerna och om val av utgångspunkter ochlämpliga former för planering. Arbete pågår f. n. inom medatt utarbeta anvisningar för denna verksamhet. För det fortsatta arbetet med den fysiskariksplaneringen krävs vissa organisatoriskaförändringar och förstärkningar inom berörda myndigheter. Förslag läggs nu fram om en fastare organisation för uppgifter isamband med den fysiska riksplaneringen inom . Vidareläggs förslag fram om att inrätta en ny enhet för riksplaneuppgifter vid statens planverk. Viss förstärkning vidlänsstyrelserna har även beräknats. Statens möjligheter att lämna ekonomiska bidrag till kommunalöversiktlig planering föreslås vidgade. a. skall ökat stöd kunna beviljas kommuner som har begränsadeplaneringsresurser och i vilka överväganden från rikssynpunkt föranlederomfattande planeringsinsatser. Särskilt utredningsarbete har inletts för att belysavissa problem som uppmärksammats i anslutning tUl förarbetena för den fysiskariksplaneringen. Det gäller dels de särskilda miljöproblem m. m. som har samband med utbyggnad av vissa storaindustrianläggningar, dels frågan om ytterligare vattenkraftsutbyggnader isödra och norra . Frågorna om inriktningen av och formernaför den statliga kartverksamheten har ägnats uppmärksamhet.Flera utredningar har genomförts och förslag lagts fram i olika kartfrågor. Detmaterial som kommit fram genom utredningarna och vid remissbehandUng av dessahar beretts inom . Resultatet av denna beredning harredovisats i promemorian (Ds C 1972: 2) Statligkartverksamhet. Efterremissbehandling av promemorian läggs nu fram förslag till en reform inom den statligakartverksamheten. Syftet med denna reform äratt nå en bättre samordning av kartläggning för olika verksamhetsområdensbehov och att åstadkomma förbättringar i kartförsörjningen i stort. Verksamheterna vid lantmäteriet ochrikets allmänna kartverk föreslås bli sammanförda till en gemensamorganisation. Därigenom samlas på den statliga sidan i princip alla sådanakartuppgifter som är inriktade på att tillgodose samhällets grundläggandekartbehov till ett organ. Översynen i denna del berör i viss utsträckning ocksåkartverksamhet Prop.1973:1 Bilaga 14 4 sombedrivs inom det statliga bolaget reproduktions aktiebolaget (SRA).Nuvarande fördelning av ansvar för kartförsörjningen mellan staten ochkommunerna anses emellertid inte behöva ändras. En lämpUg samordning mellan statiig och kartverksamhet anses kunnanäs genom att den statliga organisationen tilläggs vissa samordnandeuppgifter. Samordningen föreslås få formen av bl. a. regelbundna överläggningarlänsvis mellan verket och kommunerna. Det framhålls att den statiigaverksamheten bör ges en serviceinriktad karaktär. Iförslagen behandlas också frågor som rör planeringen av den allmännakartläggningen m. m. En blandad anslags- ech avgiftsfinansiering avverksamheten förutsätts alltjämt böra tillämpas. Tryckningen av de allmännakartorna bör liksom f. n. ske efter anbudsförfarande. För kartornas försäljningoch distribution bör SRA svara. Den nya organisationen föreslås få en styrelsemed bred samhällsförankring. a. bör de kommunala intressena varaföreträdda. Organisationen kommer att omfatta organ på tre nivåer, ettcentralorgan, i varje län en överlant-mätarmyndighet och lokaltfastighetsbildningsmyndigheter. Centralorganet statens lantmäteriverk organiseras på fyra avdelningar, en administrativ avdelning, enfastighetsavdelning, en kartavdelning och en produktionsavdelning. Den nyaorganisationen föreslås träda i funktion . Anslagen för /74 Anslagsyrkandenaför nästa budgetår inom verksamhetsområde uppgår tUl 1067,6 milj. kr. Resursförstärkningarna har koncentrerats till de myndigheter m. m. som har uppgifter ianslutning tiU den fortsatta fysiskariksplaneringen samt till skatteförvaltningen. Förslag läggs framom ytterligare ett steg i uppbyggnaden av länsstyrelserna, vUken vidgenomförandet av den partiella reformen av den statliga länsförvaltningen förutsattes skesuccessivt. Vissa personalförstärkningar föreslås förde lokala skattemyndigheterna. Enligt beslut av riksdag (prop.1972: 1 bil. 14, CU 1972: 7, rskr 1972:70) läggs centralmyndighetsuppgifternainom exekutionsväsendet på . förstärks för uppgifter inomden fysiska riksplaneringen. En ny enhetinrättas för dessa uppgifter. Viss förstärkning sker också för arbetenmed internationell anpassning av byggnadsbestämmelser. Prop.1973:1 Bilaga 14 5 Medel beräknas för ökatstöd åt översiktsplanering, som bidragen tiUregionplaneringen enligt tidigare beslut successivt avvecklas. Efterfrågan pålantmäteriets tjänster antas inte undergå några större förändringar.Verksamheten beräknas kunna bedrivas med i stort sett oförändrade resurser. Enviss förstärkning behövs emellertid för uppgifter som hänger samman med denpågående fastighetsregisterreformen. Arbete pågår för att inomallt större delar av lantmäteriverksamheten anpassa taxesättningen till deriktlinjer som beslutades av höstriksdag. Ytterligare en etapp itaxeomläggningen beräknas kunna genomföras under /74. En vissdel av de generella subventioner som utgår enligt äldre taxebestämmelserberäknas kunna avvecklas i samband därmed. TUl kartverket har undersenare år anvisats medel kalenderårsvis. Inför den omorganisation avkartverksamheten som förbereds tas anslagen upp för endast första halvåret1974. Verksamheten med denallmänna kartläggningen fullföljs med sikte på att bl. a.förstagångsutgivningen av de ekonomiska och topografiska kartorna slutförsunder . a. ökade intäkter från kartförsäljningen föranleder attanslagen till verksamheten kan räknas ned i någon mån. m. m. Arbete pågår inomdepartementet med inriktning på att till årets riksdag lägga fram propositionpå grundval av räddningstjänstutredningens förslag. För /74 haranslagen beräknats med utgångspunkt från i stort sett oförändrad organisation. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till riksstaten /73 framgår av följande sammanställning (milj. Anvisat 1972/73 Förslag 1973/74 A. m. m. B. Länsstyrelsema m.m. 9,5 858,2 21,3 27,5 31,9 12,3 9,1 950,3 16,9 31,5 16,6' 12,7 4,4 + 4,0 -15,3 + 0,4 KAPITALBUDGETEN II Statens allmänna fastig-lietsfond Byggnadsarbeten för länsstyrelserna Yll Fonden för förlag tiU statsverketFörskott till vissa plankostnader m.m. Summa för kapitalbudgeten Totaltför 1 Avser tiden1974-01-011974-06-30. Utdrag av protokollet över civilärenden, hålletinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern förutrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , , . Chefen förcivildepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gällerutgifterna för /74 inom verksamhetsområdeoch anför. 1971/72 Utgift 6016 549 1972/73 Anslag 5286 000 1973/74 Förslag 5712 000 1972/73 Beräknad ändring Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Expenser + 5 000 + 10 000 Den personal som varitknuten tUl departementet för förarbetena för den fysiska riksplaneringen harefter hand minskats. Prop.1973:1 Bilaga 14 8 nisation måste nu skapas inom departementet förledningen och utveckUngen av den fortsatta fysiska riksplaneringen. För iförsta hand dessa uppgifter beräknar jag bl. a. fyra tjänster somdepartementssekreterare/kanslisekreterare, vUket med hänsyn till kvarståenderesurser från förarbetena för den fysiska riksplaneringen innebär i stort settoförändrad personaltillgång. Jag avser, särskilt med tanke på de krav somhandläggningen av industrilokaliseringsärenden kommer att ställa, senareföreslå Kungl. Maj:t att med stöd av bemyndigande (prop. 1965: 65 s.19, SU 1965: 105, rskr 1965: 295) besluta inrätta en tjänst för kansliråd. Förspeciella undersökningar samt forsknings- och utredningsverksamhet beräknar jag400 . Med hänvisning tUlsammanställningen i övrigt beräknar jag anslaget till . Jag hemställer, att Kungl. att tiUCivildepartementet för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1971/72 Utgift 4425 369 Reservation 20 339 1972/73 Anslag 5 000 000 1973/74 Förslag 3 200 000 »Varav 1 milj. kr. på tilläggsstat I (prop. 1972: 130 bil. 9, CU 1972: 33, rskr 1972:321). Med hänsyn bl. a. tillatt exekutionsväsendets organisationsnämnd upphör och dess uppgifter övertas avriksskatteverket från beräknar jag att anslaget inkl. det påtilläggsstat anvisade beloppet kan minskas med 1,8 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Kommittéer rn.m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av . 1971/72 Utgift 135033 Reservation 17163 1972/73 Anslag 135000 1973/74 Förslag 150000 Anslaget bör räknas uppmed . Jag hemställer, att Kimgl. att till Extra utgifterför /74 anvisa ett reservationsanslag av . 1973:1 Bilaga 14 9 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1972/73 Anslag 50 000 1973/74Förslag 50 000 Anslagetbör föras upp med ett oförändrat belopp av . budgetåret1973/74. Jag hemställer, att Kungl. att till Bidragtill vissa internationella organisationer m. m. för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . 1973:1 Bilaga 14 10 B LÄNSSTYRELSERNA M. Länsstyrelserna, B 2. Lokalaskattemyndigheterna och B 3. Rikets 24 länsstyrelsersvarar för den statliga förvaltningen i länen med uppgift att främja resp. länsutveckling och befolkningens bästa samt verka för att statlig, ochlandstingskommunal verksamhet samordnas och anpassas till de regionalpolitiskamålen. Länsstyrelsernasarbetsuppgifter är mångskiftande och omfattar bl. a. följande områden, nämligenden regionalpolitiska planeringen, plan-och byggnadsväsendet,fastighetsregistreringen, naturvården, miljöskyddet, livsmedelskontrollen, denallmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden, väg- och trafikväsendet, dencivila försvarsberedskapen, brandförsvaret, beskattningsväsendet, uppbördsväsendet,exekutionsväsendet samt folkbokföringen. har dessutom vissa övervakningsuppgiftergentemot andra statliga länsmyndigheter, kommuner, landstingskommuner samtenskilda och är inom resp. län högsta polismyndighet, överexekutor samthuvudman för priskontorsverksam-heten och hemkonsulentverksamheten. leds av enstyrelse med landshövdingen som ordfö rande samt tio andra ledamöter.Landshövdingen är chef för . Som ställföreträdare förlandshövdingen fungerar i en länsöverdirektör och i övriga länen av avdelningscheferna. Med undantag för i ärlänsstyrelserna organiserade med tre avdelningar nämligenplaneringsavdelningen, skatteavdelningen och förvaltningsavdelningen. Dessutomfinns en administrativ enhet. Avdelningschef är ett länsråd. iStockholms län har följande avdelningar: planeringsavdelningen,taxeringsavdelningen, kameral- och uppbördsavdelningen,länsskatterättsavdelningen och förvaltningsavdelningen. I alla länsstyrelserutom i finns en länspolischefsexpedition. Enligtbeslut av riksdag (prop. 1971: 173, JuU 1972: 1, rskr 1972: 19) kanlän sammanföras till gemensamt verksamhetsområde för den regionala polisorganisationen.Chefen för har lagt fram förslag om att Västernorrlandslän och skall föras samman till ett sådant verksamhetsområde.För dessa län föreslås en gemensam länspolischefsexpedition. Detta förslagredovisas närmare i det följande. 1973:1 Bilaga 14 11 En länsskatterätt och enlänsrätt är knutna till . Inom förvaltningsavdelningen finnskansli för länsskatterätten och länsrätten utom i där länsskatterättsavdelningenutgör kansli för länsskatterätten. Under lyderi olika avseenden de lokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna,polisväsendet och civilförsvaret. Totala antalet anställda vid länsstyrelsernauppgår till ca 8 900. Riksstatsanslaget pådriftbudgeten till samtiiga länsstyrelser har för innevarande budgetår uppförtsmed ca 560 milj. kr. De lokalaskattemyndigheterna verkställer mantalsskrivning, upprättar allmän röstlängdför val till och röstlängd, tar befattning medtaxeringsarbete samt debitering och uppbörd av skatt m. m., bestämmerpensionsgrundande inkomst samt utövar kontroll över att vissuppgiftsskyldighet inom den allmänna försäkringen fullgörs. ärchefsmyndighet för de lokala skattemyndigheterna i länet. Den lokalaskattemyndighetens verksamhetsområde är fögde-riet. Chef för lokalskattemyndighet är en fögderidirektör eller en häradsskrivare. Antalet anställda hosrikets 122 lokala skattemyndigheter uppgår till ca 4 300. Om man bortser frånsärskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarandebudgetår till nära 189 milj. kr. Den exekutivaverksamheten avser dels det allmännas fordringar för skatter, böter, allmännaavgifter m. m., dels ärenden som anhängiggörs av enskilda rättsägare. Den förraärendegruppen dominerar. Dessutom är kronofogde skyldig att handlägga ärendenenligt lagen (1970: 741) om statlig lönegaranti vid konkurs samt att efterlänsstyrelsens. förordnande vara överexekutor för särskild förrättning.