prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — I 5-årsperspektivet 19721977 blir givelvis den raöjliga tillväxtennågot lägre på grund av att utnyttjandet av förefintliga kapacilctsreserver endastger en engångsvinst av perioden. Resursanvändning.Då det gäller att bedöma hur resursema lärapligen kan fördelas på olikaanvändningsoraråden vill jag först ta upp frågan rörande de utrikesbetalningama. Bytesbalansen för varor och tjänster, dvs. exkl. transfereringar,har genoragått en drastisk förändring genom att gå från ett underskott 1970 omca 950 railj. till ett överskott 1972 om ca 2 500 milj. kr. TiU mycket stordel beror denna förbättring på konjunktumtvecklingen. Den kraftiganeddragningen av lagren och den svaga utvecklingen av privat konsumtion harbidragit härtill, sam- tidigt som vår export kunnat hävda sig förhållandevis väl.Vid avstämningen av långtidsutredningen har man, under vissa förutsättningar,beräknat att en konjunkturrensad bytesbalans skulle ligga ungefär vid ettbalansläge 1972, möjligen dock något i underkant. Trots osäkerheten i sådanaberäkningar frarastår det dock sora helt klart att en väsentlig förbättringjärafört raed 1970 har uppnåtts och att vi lyckats ta ett avgörande steg raoten långsiktig balans i våra utrikesbetalningar. Jag viU emellertid här starktbetona att detla konstaterande inte får föranleda en mindre aktsamhet ora vårutrikesbalans . Som visals i avstämningen av långtidsutredningenfinns skäl att räkna raed alt underskotten i frärast turistnetto ochtransfereringsnelto bUr större än vi fömt trott. Det ärsålunda nödvändigt att åstadkomraa en fortsatt förskjutning i vårvaruproduktion mot ökad avsättning utoralands. Man har i avstäraningen räknatraed att en årlig exportvolyraök-ning ora 19701975 skulle krävas ochsärskilda efterfråge-studier visar att både utländsk efterfrågan och svenskexporlkapacitet skulle tillåla detta. På iraportsidan får vi för 19701975 ettganska beskedUgt volyraökningslal om , men 19721977, dårekylen från konjunkturnedgången kommer all påverka talen, skulle ökningenkoraraa all uppgå till . raan alltså kan se på utvecklingen av bytesbalansenmed en viss tillförsikt finns det dock anledning betona de riskraoraent sorafinns och de trots allt begränsade marginaler vi har att röra oss inom. Denallmänna bedömning jag gjorde 1971 i fråga om nödvändigheten att stärka vårkonkurrenskraft och att uppnå en förskjutning mot export-raarknadema finns inleanledning att ändra. Vår rörelsefrihet är dock nu något större. På investeringsorarådet förutsåg raan ilångtidsutredningen en förhållandevis lugn utvecklingstakt för första hälftenav 70-la!el. I de reviderade kalkylema har den årliga volyraökningen förinvesteringama dragits ner raed eller tUl 2,1 %1970 1975. Frärast avser detta industriinvesteringarnas ökningstakt där denya prognoserna huvudsakligen är grundade på den tidigare närandaföretagsenkäten. Den nu angivna investeringsutvecklingen för industrin på ca4,i volyra 19701975 ligger inora det intervall sora angavs 1970 förden nödvändiga invesleringsökningen. Denna investeringsökning raåste dock,sora också frarahålls i avstäraningen, ses som ett rainiraura för alt bibehållavår expansionsförraåga och konkurrenskraft. långtidsutredning diskuterades utförligtlönsamhets- och finansieringsproblera inora industrin. Dessa problera är lillstor del fortfarande aktuella. En väsentlig fråga därvidlag avser fördelningenav inkomstema raellan hushåll och företag, eller annorlunda uttryckt vilkaanlaganden som kan göras beträffande företagens lönsamhet. videradeberäkningarna har antagits att den fördelning sora var rådande 1972 ävenkoramer att gälla . Beroende på den fömtsedda ökningen avindustriinvesteringarna iraplicerar detta en viss fortsatt nedgång avförelagens självfinansieiingsgrad. Härigenora ställs ökade krav i fråga orariskvUligt kapital. Nya finansieringsforraer kan koraraa alt bli aktuella. a. raot denna bakgrund sora förslaget ora rätt för AP-fonden attförvärva akiier bör ses. Byggnadsinvesleringamasutveckling under den närraaste 5-årsperio-den ulgör ett speciellt problera.Liksora långtidsutredning är del fortfarande realistiskt att räknaraed ett därapat bostadsbyggande även ora någon ålerhäratning kan förväntasraot prognosperiodens slut. Vidare utgör byggnadsinvesteringarna en fallandeandel av den totala investeringsvolymen. Resultatet av dessa tendenser raåstebli en svagare utveckling än tidigare av byggnadsindustrins produktion. Fråganär då vad man skall tro om produktivitetsutvecklingen inora denna sektor. Iavstäraningen av långtidsutredningen har olika skäl för och eraot en fortsatthög produktivitetsutveckling redovisats och raan har stannat för en raindreneddragning av produklivUelsökningen 19721977 järafört med tidigare perioder.Man raåste emellertid uppraärksararaa de risker för kostnads- ochhyresutvecklhigen sora en aUtför långsara ökning av byggproduktiviteien skulleföra med sig. Med de bostadskostnader som råder är det ur hyrespolitisksynvinkel väsentligt att rationaliseringsarbetet inte saktar upp. Vad gäller den offentligakonsumtionen kan det vara anledning att något erinra om läget 1970. I sarabandraed långtidsutredningen redovisades då utgiftsplaner, frärast för denkoraraunala sektom, som var synnerligen expansiva. Det stod klart att dessaskulle binda resurser på lång sikt samt vara förenade med betydandefinansieringsproblera. De ökningar av kommunalskatterna sora skulle ha blivitnödvändiga skulle ha skapat påfrestningar för raedborgama och medfört stömingarpå löne-och arbetsmarknaderna. Jag framhöll i den reviderade finansplanen för1971 att utgiftsutvecklingen på för komraunerna ingav oro ochpåpekade vikten av att noggrant pröva alla möjligheter till rationaliseringoch kostnadsbesparingar som kunde finnas inora olika offentliga oraråden.Enligt den överenskommelse som regeringen träffade raed och har koraraunerna sederraerarekoraraenderats att avstå från skallehöjningar. Mankan nu konstatera att det varit raöjligt för koraraunerna att snabbt oraprövasin utgiftspolitik. Värdefullt är att en ökad kostnadsraedvetenhet ochnoggrannare prioritering inte endast avser de raer kortsiktiga ulgiftsbeslutenulan även synes ha komrait att prägla de långsiktiga planerna. Enligt deprognoser sora nu redovisas koraraer konsumtionsutvecklingen för den offentligasektorn att öka raed 19701975, att järaföra raed enligtlång- Ökningen för den statliga konsuralionen beräknas därvid tUl och förden koraraunala till . För 19721977 skulle den årliga ökningen bli , varav för staten och för kommunerna. Denjustering av utgiftsprognosema som har skett frarastår sorarelativt begränsad. Det bör också observeras att ökningstalen för denoffentliga sektorn blir avsevärt kraftigare ora expansionen raäts i löpande istället för sora här skett i fasta priser. De finansiella konsekvenser deltamedför skall beröras i det följande. Men det skall först påpekas att denangivna konsumtionsutvecklingen för att kunna förverkligas kräver en kraftigsysselsättningsökning inora den offentliga sektorn. I volyra räknat uppgårsysselsättningsökningen sålunda till inte raindre än 19701975och 19721977. Mäti i antal sysselsatta skulle detta innebära enökning raed under de båda 5-årsperioderna. Den offentliga sektomskulle enligt dessa beräkningar, vilka återges i tabell 9, öka sin andel avtotalantalet sysselsatta i ekonorain från 1972 tiU 1977. Det ärsåledes en väsentlig förstärkning av den offentliga sektorns roll i sarahälletsora återspeglas i dessa prognoser. Iavstämningen återges även vissa kalkyler över de finansiella konsekvensema avutvecklingen inom den komraunala sektom. Dessa beräkningar visar klart attäven ganska små avvikelser frän de gjorda antagandena rörande kostnads- ochprisutveckling för kommunema skulle få stora konsekvenser för derasfinansieringsbehov. Den komraunalekonoraiska utredningen arbetar just nu medatt studera hithörande frågor. Redan de nu framlagda kalkylema visareraellertid klart hur sraå Antal sysselsatta inom olika näringsgrenar 19701977 Jord brak och fiske El, gas, vatten och avlopp - 5,1 -11,9 - 5,9 -10,1 Summa varu- och kraftproduktion Privata tiänster och bostadsförvaltning Offentliga tiänster 3 1973.1 saml Nr 125 raarginaler vi har att röra oss inora både vad del gällerfinansieringssida och arbetskraftsresurser. De kalkyler som framlagts rörande utvecklingen 19721977ger vid handen alt det komraer att finnas ett ökat utryrarae för privat konsuration.Det uppskattas till . har gjortsstudier över den långsikliga sparande- och konsurationsutveck-lingen, som ocksåvisar att en konsumtionsökning av ungefär denna storlek synes möjlig attgenoraföra ulan all alltför slora finansiella problera inställer sig.Sparkvoten skulle gå ned från 19701972 års höga nivå men skulle inle nå denlåga nivå som rådde under slutet av 60-lalet. I den reviderade finansplanen framhöll jag attnågon siffer-precisering för en läraplig ökningstakt för privat och offentligkonsuration inte kunde göras. Ett åtstraraningskrav kan inte ensidigt läggaspå ena eUer andra sidan utan måste fördelas med hänsyn till de förhållandensora koraraer att gälla under olika år. Saratidigt påpekade jag att del raedhänsyn till en eftersträvad utjäraning av inkoraslerna skulle vara önskvärt medett större utryrarae för privat konsuration för att spänningarna på arbets- ochlöneraarknaderna inle skulle bli alltför besvärande. Den tveksarahet sora yppades 1971 angåendesifferpreciseringar av lärapliga konsurationsökningstal ter sig lika befogad . Det är dock riraligt anta att raed det konjunkturperspektiv som avtecknar sigför och den sysselsällningsökning sora är all vänta, enexpansion av den privata konsuralionen koraraer alt äga rura. Efter dengenerella arbetstidsförkortning sora genoraförts förefallerdet raotiverat anta att ell förbättrat produktionsresultat i störreutsträckning än tar sig uttryck i en raateriell standardökningför de stora löntagargrupperna. Alt dessa fömtsättningar föreligger börraedverka lill en lugn och balanserad utveckling på löne- och arbetsraarknaden. De sarahäUsekonoraiska perspektiv sora anges i denavstärada långtidsutredningen visar alt förutsättningar finns för enförhållandevis snabb ekonoraisk tillväxt i vårt land . Denna tillväxt skulle enligt beräkningaina ge utrymme för en betydandeuppgång både av privat konsumtion och av offentlig verksamhet. Kalkylema geremellertid ocksä besked om att produktionsökningen förutsätter en fortsattsnabb förändring av den svenska ekonorains struktur med framför allt betydandeförskjutningar av sysselsättningen meUan olika sektorer sora följd. För egen del vill jag starkt betona svårigheterna att drabestämda slutsatser av långsikliga prognoser av delta slag. I kalkylerna ingårinte de svängningar i den ekonomiska aktiviteten, sora konjunktureUa förändringarkoramer alt medföra. Marginalerna är alllid små raed hänsyn lUlden externa balansen och riskema för en ogynnsara pris- och kostnadsutveckling.Hänsyn till dessa oraständigheter kan i vissa lägen begränsa möjligheterna attnå den spänningsfria expansion sora avstäraningen av långtidsutredningen gerintryck av. Vidare föreligger osäkerhet beträffande de finansiellafömtsättningama för den angivna tillväxten av den offentliga sektorn. Dessa ofrånkoraligareservationer innebär inte alt den av långtidsutredningen angivna utvecklingenskulle vara oraöjlig att realisera. Men det koramer att ställa stora krav påfasthet och effektivitet i den ekonomiska politiken. En avkonjunkturpolitikens huvuduppgifter blir att hålla pris- ochkostnadsutvecklingen inom rimliga gränser. Näringspolitiken får en viktig rollsora stöd och stimulans till industrins fortsatta expansion. Slutligen koraraerdet att krävas en fortsatt aktiv arbetsraarknads- och regionalpolitik såvälsora ett starkt samhälle över huvud för att förena en expansiv, dynamiskekonomi med bevarad regional balans, individuell trygghet och social rättvisa. Eflerde av konjunkturdämpningen präglade lorde det nu inte rådanågon tvekan om alt en klar konjunkturuppgång kan avläsas. Orderingången tillsvensk industri har ökat starkare än alla bedömningar sedanförutsåg. Efterfrågan från utlandsmarknaden har även medfört en påtagligprisstegring på svenska exportprodukter med tyngdpunkten på trävaror, papper,jäm och stål samt verkstadsprodukter. Denna nya situation innebär problera i avseendepå prisutvecklingen i vårt eget land raen har å andra sidan raedfört envälkoraraen förbättring för svensk förelagsarahel raed positiva verkningar försysselsättning och räntabilitet. Den risk för ekonoraisköveransträngning raed en uttalad brist på kapital och arbetskraft sora viupplevde under föregående konjunkturuppgång 1969 och 1970 bör raänskligt altdöraa inte behöva upprepas. Vi har förhållandevis större resurser i frågaora arbetskraften, bl. a. raed hänsyn till det större utbudet av den kvinnligaarbetskraft sora tidigare inte sökte sig ul på arbetsraarknaden. Vi har vidaresåväl i företagen som i kreditinstiluten en betryggande likviditet sora börgöra en kraftig investeringsuppgäng raöjlig. Vi kan förvänta altuppgången också aktualiserar en ökad iraport för all motsvara anspråken frånsåväl konsumtionssidan som från behovet av att i en stigande prisutvecklingtillgodose och förslärka lagersidan. Vi har dessbättre, och det är en positivsida av de senaste årens utveckling, skaffat oss en betryggande handels- ochbytesbalans och avsevärt förstärkt vår valutaresei"v. Vi bör därför kunnamöta uppkoraraande påfrestningar raed påtagligt större säkerhelsraarginaler änvad sora stod till vårt förfogande vid det fön-a uppgångstillfället. Dennu pågående konjunklurförbältringen koraraer också alt raedföra en ökadefterfrågan på arbetskraft. Därvid koraraer vi också att på nytt löpa riskenall inte kunna fylla behovet av yrkesutbildad arbetskraft. Även under desenaste årens konjunkturförsvagning har denna brist varit uppenbar hos ca enti-edjedd av landets industriförelag. Vi har anledning räkna med att dennabrist nu förvärras, vilket ger oss en klar anvisning om hur de yrkesbelonadelinjernas vikt och betydelse allt raer och träder i förgrunden inomhela vårt utbildningsväsende. Då emellertid behoven är akuta koraraerarbetsraarknadsstyrelsens oraskolningsverksamhet att få drivas raed all kraftockså i den förbättrade konjunkturen. Härtill bidrar också den ständigtpågående strukturförändringen inom vårt näringsliv, en tendens som utvecklingensjälv dokumenterar och verifierai-. Med ökad orderingång ochfijrbätlrade priser vaknar också regelbundet vUjan till investeringsexjjansioninora industrin. prognos visar här en ökningstakt sorajag i mina antaganden försiktigtvis dämpat ned. Men även en åtlaprocentigökning av industriinvesteringarna får räknas sora liggande klart över detnorraala. Den koraraer också att ställa anspråk på våra resurser i arbetskraftoch fraraför allt i fråga om kapital. Medhänsyn lill industrins strategiska ställning i vår ekonomi raed ett för varjeär relativt starkare inslag av en expansiv utrikeshandel blir våra möjligheteratt framgångsrikt hävda oss i den internationella konkurrensen allt meravgörande för sysselsättning och fortsatt standardhöjning. En ofta framfördtveksamhet ora vår framtida konkurrensförraåga bottnar i två avgörandearguraenl. Det ena är förelagens påtalade brist på riskkapital sora avläses ien reducerad självfinansiering. Och det andra är det allt större behovet av altekonoraiskt kunna tUlgodose växande anspråk på forskning ochutvecklingsarbete. Det raåste därförbetraktas sora tillfredsstäUande att vi nu kan avläsa en praktiskt tagetenhällig lönlagamppfattning att en insats av lön-lagarraedd sora uppsaraläs iAP-fonden bör gå till förstärkning av industriell utbyggnad i förra avriskkapital. Förslag härora har fraralagts för . Vidare har riksdagenenligt utfästelse i statsverkspropositionen förelagts förslag ora extraskatteavdrag för företagens forsknings- och utvecklingsinsatser järate ettutbyggt slöd för exporten, allt i akt och raening att befästa den svenskaindustrins framtida konkurrenskraft. Vidalla diskussioner om resui"sfördelning inom den nationella ekonorainuppstår svåra fördelnings- och prioriteringsproblera. Nödvändigheten attgarantera en tillfredsställande handels- och bytesbalans raed oravärldenanmäler sig här med oemotsägbara skäl. Den är en föratsättning försysselsättningens up]3ehållande och likaledes en fömtsättning förfullföljandet av vårt stöd till utvecklingsländerna och för att balansera vårt ständigt ökade underskott i turistbalansen.Av denna anledning har industrins låneraöjligheter på kapitalraarknadenlillåtils starkt öka och avsikten är att för industrins delbibehålla en hög nivå också fraradeles. Detla har raöjliggjorls genora enökning av kapitalbildningen, fraraför allt i AP-fonden. Härutöver har svenskafolket starkt ökat sitt hushållssparande och därraed givit sittbidrag till kapitalbildningen. I ett fraralidsperspektiv blir dessa frågor aUt viktigare.Del tidigare så starka inslaget av skallefinansiering i den konununalautbyggnaden är raed dagens etablerade skattenivå inte på samma sätt soratidigare en frarakoralig väg. För utbyggnaden av samhällslivets olika områden,det må gälla näringsliv eller offentlig sektor, framstår en växande kapitalbildningi vårt land som allt mer betydelsefull. Även om vissa väsentliga avsnitt påden komraunala sidan har kulrainerat, exerapelvis skolans och den slutnaakutsjukvårdens expansion, så koraraer den offentliga sektorn att kräva sinavsevärda del av kapitalraarknadens resurser helt enkelt därför attraedborgarnas anspråk på det offentligas tjänster inle visar någon tendens attavla. I detta perspektiv frarastår fortfarande kapitalbildningen sora en trångsektor i vår ekonorai raed klara behov av fortsatta prioriterings- ochfördelningsbeslut sora starkt fraraträdande. Det här betyder inte att vi i vårtland har en svag kapi-talbUdning. Motsatsen är fallet. Alla internationellajämförelser ger vid handen all vårt land i fråga om sparandeinvesteringutslaget per capita intar en ledande position. I den försörjningsbalans som här redovisats beräknastillväxten i den svenska ekonomin 1973 bli orakring 5 %>. Därraed skulle vinå sararaa utveckUngslakt sora . Även fördet gångna redovisas nu en bättre tillväxt än vad sora tidigareangivils. Tas härutöver hänsyn tiU att vi även genoraförde en avsevärdarbetstidsförkortning kan nu i ett raera säkert efterhandsperspektivkonstaleras att även det gångna året försvarar sin plats i järaförelse medutvecklingen . Med utgångspunkt frän vad som kan avläsas ur denekonoraiska redovisningen och den tid sora gäll av 1973 kanvi raed tillförsikt inregistrera att ett ekonoraiskt uppsving är på gång. Utvecklingenbör ge oss lättnader i det centrala problera sora dominerat underlågkonjunkturen, näraligen sysselsättningen av tUlgänglig arbetskraft. Trotsdetta blir det nödvändigt alt även fortsättningsvis driva en aktiv och energisksysselsättningspolitik raed anlitande av den arbetsmarknadsorganisation som viallt raer utvecklat . Med de högre arabitioner i fråga orasysselsättningen sora vi nu raed rätta har, koraraer arbetsraarknadspolitikenatt kvarstå sora en viktig offentlig aktivitet även i det bättrekonjunkturperspektivet. Den här tecknade fraratidsutvecklingen innehåller såledesett flertal Förutsättningar finns för en fortsatttUlväxtpolitik. Vi har uppnått en tillfredsställande yttre balans. Industrinsexpansionsraöjlig-heter förefaller goda. På syns stora fördelarraogna frara av den politik sora förts vad det gäUer såväl den yttre sora deninre miljön. Möjlighetema alt föra vidare reform- och utvecklingsarbetet inomlandet är goda. Totalbudgetens utgiftsanslag budgetåren 1972/73 och1973/74 I statsverkspropositionen beräknade jag totalbudgetensutgLftsanslag, dvs. bortsett från förändringar avreservationsraeddsbehållningama och i dispositionen av rörliga krediter, tUl 60390 raUj. för /73. Här ingick de i prop. 1973: 2 upptagnaanslagen på tiUäggsstat, ora vilka nu har beslutat. Till utgången avraars 1973 har härutöver begärts anslag på tilläggsstat raed ell sararaanlagtbelopp ora ca 590 milj. kr. 1973: 52, 74 och 85). Bland större anslagkan nämnas 250 milj. kr. lill sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösaoch särskilda åtgärder för arbetsanpassning, 100 milj. kr. tUlregionalpolitiskt stöd och 125 milj. kr. lUl lån och bidrag till . har med s!lirivelse den 2 april 1973överläranat en approxiraativ beräkning av budgetutfallet för innevarandebudgetår (bilaga 4). Verket har beräknat de totala statsutgiftema, exkl. förändringarav reservationsmedelsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, till62 427 milj. kr. Detta är ett högre belopp än de utgiftsanslag som upptagits istatsverkspropositionen järate tilläggsstater. SkUlnaden förklaras avberäknade raeratgifter på förslagsanslag. Beräkningarna bygger pä uppgiftersora inhämtat från rayndigheterna. Verkels beräkning idenna del kan jag ansluta raig till. För /74 upptogs de totala statsutgiftema,exkl. förändringar i reservalionsraedelsbehållningar och i dispositionen avrörliga krediter, i statsverkspropositionen till 65 697 railj. I propositionervilka förelagts årets riksdag före och riksdagsbeslut fraratill näranda dag har upptagils anslag som innebär en utgiftsökning iförhållande härtUl med ca 420 milj. kr. Bland större anslagsökningar kan nämnas180 raUj. tiU skatteutjäraningsbidrag till koraraunerna ra. ra., 80 railj.kr. arbetsraarknadsservice, 58 railj. tUl regionalpohtiskt slödsärat 50 raUj. lill teckning av aktier i exportkredit. Denproposition ang. ätgärder för att bekämpa brottsligheten ra. sora läranadestiU (prop. 1973: 115) ingår inte bland ovan närandautgiftsökningar. Inkluderas denna uppgår utgiftsökningen i förhållande tillstatsverkspropositionen till 457 railj. Jag har låtit upprätta en specifikation avanslagsförändringar i förhållande till statsverkspropositionen (bUaga 7).Specifikationen täcker perioden frara lill raars raånads utgång . I syfteatt få en så rättvisande bUd sora raöjligt av slatsutgiftemas utveckling harhärutöver även de anslagsökningar som föreslagits i prop. 1973: 115 lagts in. På grundval av dessa uppgifter beräknar jagutgiftsanslagen på total-budgeten för /74 tUl 66 154 milj. kr. Förslag och beslut efler utöver prop.1973: 115 torde fä beaktas av vederbörande utskott. Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret1973/74 Anslagen till avskrivning av nya kapitaluivesteringar /74 var i årets statsverksproposilion i viss omfattning upptagnamed beräknade belopp beroende på att motsvarande investeringsanslag intebegärts definitivt. Jag får nu anraäla de definitiva anslagsförslagen. Under statens allmänna fastighelsfond har tUlbyggnadsarbeten vid universiteten ra. definitivt begärts (prop. 1973:61)sararaa belopp, 180 milj. kr., sora beräknades i statsverkspropositionen.Avskrivningsanslaget bör föras upp med 90 milj. kr. Under statens ud anings fonder har till studiemedelsfondeni prop. 1973: 63 definitivt begärts samma belopp som i statsverkspropositionen.Anslaget bör skrivas av helt och föras upp med oförändrat 455 railj. BerLikning av anslagsbehållningarnas utveckling 1 årets slalsverksproposition beräknadesraeddsbehållningama på reservations- och investeringsanslag minska raed 200railj. under budgetåret 1972173. Beräkningen anslöt sig nära till deprognoser som myndigheterna då gjorde. har sedermerainhämtat nya uppgifter rörande rayndighetemas bedöraning av anslagsbehållningarnasutveckling. I sin beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår harriksrevisionsverket bedörat att anslagsbehållningarna kommer Beräknade föriindringar i anslagsbehållningarnabudgetåren 1972/73 och 1973/74 (Milj. ; ökning -|-, minskning ) Driftbudgeten (exkl. avskrivningar) Kapilalbudgeten 3 160 1 655 -385 -K 190 -1-200 -f 150 -200 -200 -450 -350 attöka med 575 nulj. För egen del räknar jag, efter sararåd raed berördadeparteraentschefer, raed en uppbyggnad av anslagsbehållningarna på i runt tal350 milj. kr. (tabell 10).