prop · FW03130 · 1973-12-31 00:00:00 — Av vikt ärhärvid att åstadkomma en bättre samordning av yrkesinspektionens ochbyggnadsnämndernas verksamhet. Enligt utredningen måste del förutsättas all ibyggnadslovsprövningen verkligen ingår att se till att lokalerna får en sådanutformning som krävs med hänsyn lill arbetarskyddslagstiftningen, I denbestämmelse i byggnadsstadgan, som anger prövningens omfattning (56 §),föreslår utredningen därför ett tillägg som uttryckligen anger altbyggnadsnämnden vid prövning av ansökan om byggnadslov skall se till att dettillämnade förelaget inle strider mot arbelarskyddslagen eller med slöd däravmeddelade föreskrifier. Utredningen stryker under all heltnaturligt i stor utsträckning måste grunda sitt avgörande på yrkesinspektionenssakkunskap, detta så myckel mer som det blir yrkesinspektionen som sedanverksamheten kommit igång avgör om arbetsmiljöförhållandena kan anses tillfredsställande.Utredningen betonar, all prov- ningen inte pä grund av det förordade Ullägget skaU gå inpå detaljer utan skall avse utformningen i slort av arbetslokalerna med hänsyntill alt arbetstagare skall sysselsättas där i vissl slag av verksamhet. Utredningenhar övervägt att genom en särskild bestämmelse i byggnadsstadgan markera attarbetarskyddsmyndigheten i princip skall höras i byggnadsärenden som helt ellerdelvis angår arbetslokaler eller personalrum. Om utlåtande från yrkesinspektionenöver frivillig förhandsgranskning inte föreligger i byggnadslovsärendet, börenligt utredningen remiss lill yrkesinspektionen kunna underlåtas i stort settendast när del gäUer vissa typer av lokaler för vilka finns preciseradearbetarskyddsföreskrif-ler. Alt i byggnadsstadgan ge en särskild bestämmelse omremissmyndighet i vissa ärenden strider emellertid, framhåller utredningen,mot det sätt på vilket stadgan i övrigt är uppbyggd, och utredningen villdärför inte f, n, gå in för en sådan ordning. Fortsatta ansträngningar bör istället göras för att på andra vägar komma till rätta med de problem som visatsig på en del håll. Utredningen anser alt arbetarskyddsmyndighetens roll isammanhanget kan framhävas genom en föreskrift om skyldighet förbyggnadsnämnden att underrätta yrkesinspektionen om byggnadslovsansökan.Yrkesinspektionen ges härigenom tillfälle att följa att remiss sker lillinspektionen i tillräcklig utsträckning. En sådan bestämmelse behövs också föratt yrkesinspektionen skall kunna kontrollera om den anmälningsskyldighet, somutredningen föreslår för fall då byggnadslovs-plikt inte föreligger, harfullgjorts. Utredningen föreslår därför alt 55 § byggnadsstadgan kompletterasmed en bestämmelse all skall underrätta yrkesinspektionen omansökan om byggnadslov som avser arbetslokaler. Somredovisats förut föreslår utredningen bestämmelser som går ut på att få tillstånd en medverkan av skyddsombud och skyddskommittéer vid planering av nyaeller ändrade arbetsplatser. För alt garantera all dessa bestämmelser vinnerefterföljd anser utredningen att granskningen av byggnadsförslag måsteinnefatta även en kontroll av alt arbetstagarparten beretts tUlfälle delta iplaneringsarbetet. Vid myndigheternas prövning av förslaget måste ocksåtillses att arbetstagarnas synpunkter beaktats i erforderlig utsträckning.Kontrollen kan enligt utredningen ske på följande säll. Gäller det ändringareller utbyggnad vid befintligt förelag föreligger niånga gånger yttrande frånskyddsombud eller skyddskommitté. Det förutsätts att protokoll vid sammanträdemed skyddskommitté ger uttryck för de uppfattningar som framförts avarbetstagarna. kan också inhämta arbetstagarpartenssynpunkter vid genomgång på arbetsstället av förslaget och anteckna detta isill gransk-ningsutlålande. Vid nystartade företag kan yrkesinspektionen, ellerbyggnadsnämnden om remiss i någol fall ansetts obehövlig på grund av ärendetsenkla beskaffenhet, i erforderlig utsträckning ta kontakt med vederbörandearbetstagarorganisationer. Är del fråga om mindre anläggningar bör en kontaktmed lokala organisationer vara tillräcklig, 1 övriga fall bör fackförbundenkontaktas. Mot bakgrunden av det anförda förordar utredningen all ibyggnadsstadgan (56 §) las in en bestämmelse om att byggnadslov för byggnadsföretag som avserarbetslokal eller personalrum inte skall få beviljas innan skyddsombud,skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna fått tillfäUeatt yttra sig över byggnadsföretaget. Utredningen framhåller att en granskning av alla faktorersom har betydelse för arbetsmiljön och som har avseende på de planeradearbetslokalerna så långt möjligt skall ske i byggnadslovsärendel eUer i delfrivilliga granskningsförfarande som kan ha föregått ärendet. Frågan ombyggnaden är godtagbart anordnad från arbetsmiljösynpunkt kan inte bedömas utanatt man tar hänsyn till vad för slags verksamhet som skall bedrivas ibyggnaden. Som underlag för granskningen i byggnadslovsärendel kan därförkrävas bl. a, ritningar angående maskinplacering, anordningar för bullerskydd,ventilationsanordningar och annan inredning. Vidare kan man behöva enbeskrivning av den planerade arbetsprocessen eller arbetsmetoderna i övrigt.Sökanden skall enligt utredningen i förekommande fall foga sådana handlingarvid ansökan om byggnadslov. Om sökanden inte kan ge besked om vartill och hurarbetslokalerna skall användas bör byggnadslovet ej heller anses innefattanågon prövning av om lokalerna är lämpliga att las i bruk för viss verksamhet,1 sådana fall bör enligt utredningen fordras särskild anmälan och förprövning ienlighet med det förfarande som utredningen föreslår för situationer dåbyggnadslovsplikt inte föreligger. Utredningen anser del nödvändigt att avmeddelat byggnadslov klart framgår vad för slag av verksamhet som enligtbyggnadslovet får bedrivas i byggnaden eller del därav. Byggnadslov bör dockinle knyta an lill exempelvis en preciserad tillverkningsmetod ulan bör lämnautrymme för utveckling. Eftersom arbelarskyddsmyndighetens prövning ingår som ettled i byggnadslovsärendel finner utredningen att yrkesinspektionen bör delta islutbesiktningar enligt byggnadsstadgan när det gäller byggnader variarbetslokaler ingår. Med en sådan ordning får yrkesinspektionen ett lämpligttillfälle alt pröva om de påpekanden som skett angående arbetsmiljön följts, Ienlighet härmed anser utredningen att byggnadsstadgan bör innehålla enbestämmelse att yrkesinspektionen skall kallas lill slutbesiktning. Eftersomdet inle är föreskrivet all slutbesiktning skall äga rum i allabyggnadslovsärenden måsle yrkesinspektionen också ges generell befogenhet allpåkalla slutbesiktning. Kompletterande regler härom föreslås införda i 64 §byggnadsstadgan. Utredningen anser del betydelsefullt all arbetstagarsidanfär kännedom om beviljat byggnadslov och om innehållet i detta. Därigenom gesarbetstagarna möjlighet att bedöma den situation som föreligger sedanbyggnadslov meddelats. Utredningen förordar en särskUd bestämmelse iarbetarskyddskungörelsen om skyldighet för arbetsgivare att underrättaskyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna omalt byggnadslov beviljats. 4.2.3 Anmälan när arbetslokaler tas i bruk Med avseende på arbetslokaler som inte omfattas avbyggnadslovsplikten behövs enligt utredningen ett kompletterande regelsystem.Eftersom utgångspunkten är alt nya arbetsplatser inle skall komma lill ulanatt arbetarskyddsmyndigheten har haft tillfälle att kontrolleraalt verksamheten kan bedrivas under godtagbara förhållanden, måsle del krävasen anmälan till yrkesinspektionen innan arbetslokal tas i bruk eller börjaranvändas för annan verksamhet än den vartill lokalen förut varit använd.Anmälningsskyldigheten kan begränsas lill fall då byggnadslov inle fordras.Den bör åläggas arbetsgivaren och del bör fordras all anmälan görs i så god tidalt inspektionen har möjlighet att besiktiga lokalen före användandet. Utredningen erinrar om all motsvarande situation som nären arbetslokal tas i bruk första gången uppkommer när arbetstagare börjararbeta i lokal där verksamheten dittills bedrivits av ensamföretagare, är det därför nödvändigt alt anmälningsskyldigheten gäller även idetla fall. Utredningen föreslår att bestämmelser omanmälningsskyldigheten tas in i arbetarskyddslagen (8 a §), I anslutning härtill understryker utredningen betydelsenav att yrkesinspektionen får möjlighet till prenumeration på meddelanden fråncentrala företagsregistret hos . Genom att ha tillgångtill registret får inspektionen relativt snart efter företags igångsättandeuppgift härom. Detta ger inspektionen helt andra möjligheter än attfölja utvecklingen inom distriktet och utöva erforderlig kontroll. Genommeddelanden från registret kan även på ell effektivt sätt kontrolleras attanmälan verkligen sker när arbetslokal tas i bruk. Meddelanden från centralaföretagsregistret kan däremot inle ersätta den förordade bestämmelsen omanmälningsskyldighet. Man kan nämligen inte räkna med att yrkesinspektionen fåruppgift från registret innan lokalen tas i bruk. Syftet med den föreslagna anmälningsskyldigheten är itt fåtill stånd en förprövning av nystartad eller ändrad verksamhet även i de falldå byggnadslov ej erfordras när arbetslokaler las i bruk. Enligt utredningenbör därför yrkesinspektionen efter det anmälan inkommit utan dröjsmål besiktigalokalen och pröva om den kan godtas för den avsedda verksamheten. Besiktningbör dock kunna uppskjutas eller underiåtas om det kan antas att behov avgranskning inte föreligger innan lokalen tas i bruk, Föreskrifier omyrkesinspektionens ätgärder i anledning av inkommen anmälan bör ges i särskildordning. Utredningenframhåller att besiktning av lokals lämplighet för viss verksamhet givelvismåste omfatta även permanenta anordningar, som exempelvisventilationsanordningar och bullerskydd. Åtgärden kan också innebära attuppmärksamhet måste ägnas åt arbetsmetoder. får enligtutredningen avgöra från fall lill fall om arbetstagarnas synpunkter skallinhämtas genom särskilt förfarande. 4.2.4 Byggande för staten eller landsting m. m. Byggnadslovsplikten gäller inte beträffande byggnadertillhöriga staten eller landsting. Utredningen erinrar emellertid om attbyggnadslagstiftningen f, n. ses över av bygglagulredningen. Eftersom därvidlorde komma att övervägas att införa enhetliga regler i fråga ombyggnadslovsplikt, föreslår utredningen i avvaktan härpå inga generella reglerom skyldighet att söka byggnadslov för offentliga byggnadsföretag. Utredningenförutsätter emellertid all stal och landsting anpassar sig efter de regler omförhandsgranskning från arbetsmiljösynpunkt av byggnadsförslag som gällerbeträffande byggande i övrigt. De anställda måste sålunda ges tillfälle attframföra sina synpunkter och få dessa beaktade vid prövningen avbyggnadsärendet. 1 ell avseende bör dock enligt utredningen förfarandet ibyggnadslovsärende direkt avse även statligt och landstingskommunalt byggande.Yrkesinspektionen måsle sålunda få befogenhet all påkalla slutbesiktning ävenbeträffande sådant byggande. Vidare måsle det åligga attunderrätta yrkesinspektionen när enligt 66 § byggnadsstadgan anmälan inkommitalt byggnad skall påbörjas för statens eller landstings räkning. Utredningenanför alt del även i ifrågavarande ärenden ofta finns anledning lill samrådmellan yrkesinspektionen och . Utredningen föreslår att den nämndaparagrafen i byggnadsstadgan kompletteras med en bestämmelse om underrättelseskyldighet. De bestämmelser som utredningen föreslår omanmälningsskyldighet för arbetsgivaren och besiktning av yrkesinspektionen närarbetslokaler las i bruk bör enligt utredningen vara tillämpliga även förbyggnader tillhöriga staten eller landsting, om anmälan ej erfordras enligt 66§ byggnadsstadgan. EnUgl 54 § byggnadsstadgan kan eftertillstyrkan av medge dispens från byggnadslovskravet beträffandevissa industriområden. För alt ge garantier för att yrkesinspektionen fårtillfälle att bevaka dessa byggnadsärenden anser utredningen att som villkorför befrielse från skyldighet att söka byggnadslov bör gälla all ansökan omsådan befrielse tillstyrkts även av yrkesinspektionen. Utredningen föreslårett tillägg på denna punkt i 54 § 3 mom, byggnadsstadgan. Utredningenförutsätter all yrkesinspektionen, om dispens beviljas, ser till allarbetstagarsidan ges tillfälle all framföra synpunkter under byggnadsföretagetsgång, 4.2.5 Särskild befogenhet för arbetarskyddsmyndighet För normalfallen anser utredningen att den föreslagnaordningen, rätt tillämpad, ar till fyllest för alt förebygga att arbetslokalersom inle är tillfredsställande frän skyddssynpunkt tas i bruk. Med tanke påutveckUngen mol alltmera komplicerade yrkeshygieniska problem och arbetsprocesseranser utredningen dock att del kan behövas mera långtgående bestämmelser som kan tillämpas beträffande verksamhetersom arbetar under särskilt riskabla förhållanden. Bestämmelserna bör ge arbetarskyddsslyrelsenbefogenhet att för sådan verksamhet föreskriva att arbetslokal inle fär tas ibruk utan att den besiktigats av yrkesinspektionen, Arbetarskyddsslyrelsenavses kunna bestämma ifrågavarande slag av verksamhet med angivande exempelvisav att i denna används vissa anordningar, viss tillverkningsmetod eller vissaämnen. Som ytterligare exempel nämns verksamhet i arbetslokaler med vissbelägenhet. Utredningen föreslår att ifrågavarande bestämmelser tas in iarbetarskyddslagen (8 a §) och, i vad anges att den särskilda befogenhetenskall tillkomma arbelarskyddsstyrelsen, i arbetarskyddskungörelsen. Utredningens förslag om skärpta regler för förhandsprövningav nya eller ändrade arbetslokaler har fått ett i stort sett positivtmottagande vid remissbehandlingen. Under arbetsplatsremissen har fästs särskiltavseende vid det inflytande för de anställda redan på planeringsstadiet somutredningens förslag öppnar möjlighet rill. Arbetarskyddsstyrelsen finner att utredningens förslag iprincip ger lillräckligt slöd för en utvidgad granskningsverksamhet och kommeratt medföra att alla viktiga ärenden blir granskade. LO - som inte har några principiella erinringar motförslaget - anför att det vore värdefullt om förhandsprövningen skedde centraltinom arbetarskyddsstyrelsen beträffande vissa projekt av större omfattning ochined besvärliga arbetsmiljöförhållanden, LO anser vidare all det är möjligt attutarbeta normer för vad som skall beaktas vid granskning av byggnadsförslageller besiktning av ny-, lill- eller ombyggnad. Värdet med sådana normer är bl.a. att tillsynsmyndigheternas bedömning blir enhetlig. Enligt LO:s uppfattningbör statens planverk och arbetarskyddsstyrelsen få i uppdrag att i samarbeteutarbeta normer av detta slag, SAF finner att de av utredningen föreslagna ändringarna ifråga om förhandsprövning av arbetslokaler är i stort sett ändamålsenliga.Enligt SAF är del mera tillfredsställande med en omfattande förhandsprövning änmed ingripanden i efterhand. En förutsättning för att de föreslagna reglernaverkligen skall innebära en förbättring är dock att resp, myndigheter iförsta hand yrkesinspektionen - blir lämpligt dimensionerade för att snabbikunna handlägga sina utökade arbetsuppgifter, TCO tillstyrker förslaget och understryker att vidmyndigheternas prövning mäste tillses att de anställdas synpunkter beaktas ierforderlig utsträckning. Även BPA tillstyrker förslaget, som bedöms somvälgrundat, och pekar på betydelsen av att yrkesinspektionens och arbetstagarnasgranskning sätts in på ett så tidigt stadium av byggprocessen att onödigfördröjning och andra komplikationer i görligaste mån undviks, SHIO anser det viktigt alt yrkesinspektionen inte görs till särskild tillståndsmyndighet när det gäller förhandsprövning avarbetslokaler utan att samordning och förenkling av tUlslåndsgivningeneftersträvas. har i princip inte något atterinra mot att arbetsmiljösynpunkter skall i ökad utsträckning beaktas vidprövning av ansökan om byggnadslov. Förbundet betonar att en förutsättning fören sådan vidgad prövning är att byggnadsnämnderna ges möjlighet att på ettrationellt säll anlita arbetarskyddsmyndigheternas sakkunskap, F, n. pågår inomförbundet i nära samråd med statens planverk en total översyn avbyggnadsnämndernas handläggningsrutiner. Förbundet är berett att i anslutninghärtill ta kontakt med arbetarskyddsslyrelsen för att i samråd söka åstadkommalämpliga samarbetsformer mellan byggnadsnämnderna ocharbetarskyddsmyndighelerna. och understryker vikten av att handikappfrågor ägnas uppmärksamhetunder hela planeringsprocessen och att vid förprövningen beaktas 42 a § byggnadsstadgansom säger att arbetslokaler skall vara så utformade alt handikappade kanutnyttja dem. För en delvis annan uppläggning än förslagets talarFöreningen teknisk företagshälsovård, KF och . Föreningen och KF hänvisartUl uppläggningen i miljöskyddslagen och menar alt det kan vara ändamålsenligtmed anmälnings- och rillståndsplikl för arbelsmiljöfaktorer av vissl slag. SACOframhåller att insatserna bör ske under själva projekteringen. SACOifrågasätter om inte skyldighet borde föreligga att i byggnadslovsärendetstyrka att samarbete mellan arbetstagarna och projektören ägt mm. Vissa remissinstanser anför synpunkter på den närmareutformningen av prövningsförfarandet enligt förslaget. biträder förslaget att i byggnadsstadganskriva in skyldighet för byggnadsnämnd all se tUl att byggnadsföretag intestrider mot arbelarskyddslagen. Däremot ställer sig planverket negativt tillatt byggnadsnämnderna åläggs all kontrollera all arbetstagarsidan fått liUfälleatt yttra sig över byggnadsföretaget. Kontrollen kan enligt planverkets meningi stället utövas av yrkesinspektionen. anser i vart fall attkonlrollskyldigheten för byggnadsnämnderna bör begränsas till att avse endastarbetslokal av viss betydelse, exempelvis lokal avsedd för visst minsta antalpersoner. Dessutom bör bestämmelsen om kontrollen utformas så, att byggnadslovinle får beviljas om inte sökanden företer intyg att ifrågavarande samrådskett. anser att den föreslagna kontrollen attarbetslagarna haft tillfälle att ge sina synpunkter kan leda tUl att kravet pådelaljering drivs i höjden. Själva syftet med byggnadslovsprövningen - att fåen kontrollstation tidigt i projekteringsprocessen - kan därigenom komma allmotverkas. Denna effekt undviks om yrkesinspektionens prövning när arbetslokalskall tas i bruk ges en tydligare markering som huvudkontroll- 1 saml Nr 130 station och om kontrollen av att arbetstagarsidan hafttillfälle alt delta i planeringen förläggs till detta stadium. Detta innebäratt del måste framgå av byggnadslovet i vUka avseenden och för vilkenverksamhet lokalerna är godkända samt i vUka avseenden prövning och kontrollåterstår alt göra när lokalen las i bruk. Att införatillståndsprövning hos arbetarskyddsmyndigheterna i fråga om åtgärder som ärbyggnadslovspliktiga skulle enligt bygglagutredningen komplicera förfarandetoch rubba gränsdragningen mellan byggnads- och arbetarskyddsförfaltningarna.Även bygglagutredningen ansluter sig därför lill bedömningen alt en sådanändring inle bör företas. Kontrollen alt arbetstagarsidan haft tillfälle attyttra sig över byggnadsföretaget anser bygglagutredningen falla utom ramen förbyggnadsnämndernas naturliga verksamhetsområde. Den bör enligtbygglagulredningen i stället läggas på yrkesinspektionen. Bygglagutredningenförordar att den behövUga förbindelsen med byggnadslovsgivningen uppnås genomen föreskrift i byggnadsstadgan som ålägger att hörayrkesinspektionen i alla byggnadslovsärenden som gäller arbetsrum och därtillhörande personalrum. En bestämmelse bör vidare införas i byggnadsstadgan om attsökanden i byggnadslovsärenden bör ge in ett intyg om samråd med arbetstagarna.Yrkesinspektionen får då möjlighet att utföra den åsyftade kontrollen vid sinbehandling av remissärendet. LO understryker ståndpunkten i utredningens belänkande atten arbetslokal inte kan anses prövad ur arbelsmiljösynpunkl om besked omlokalens användningssätt inte kan presteras av sökanden i byggnadslovsärendet. Frågan om kontrollen av att de anställda fått tillfälleatt yttra sig över byggnadsföretaget har behandlats även i andra remissvar ände redan nämnda. Kammarrätten i anser att det ligger närmast tillhands att låta yrkesinspektionen svara för kontakten med arbetstagarna närdetla är möjligt. Kammarrätten föreslår därför att generelltbereder yrkesinspektionen tillfälle att yttra sig innan byggnadslov beviljas.Länsstyrelsen i anser att det avgörande beslutet iarbetarskyddsfrågan vid prövning av lokaler och inredningar bör ligga hosyrkesinspektionen samt att kontrollskyldighet för byggnadsnämnderna inte börinföras. i ifrågasätter om inte för alt undvikaatt byggnadslovsärendena försenas genom remiss tUl arbetstagarrepresentanterna sökanden bör i förväg höra dessa och redovisa yttrandet ibyggnadslovshandlingarna. förordar attbyggnadslovsansökningar, som berör arbetslokaler och därtiU hörandeanordningar, kompletteras med yttrande från yrkesinspektionen, innan ärendetges in lill . Det skulle därvid ankomma pä inspektionen attgranska ritningar angående maskinplacering osv. och att kontrollera altarbetstagarna bereds tillfälle att delta i planeringsarbetet. Utredningen har framhållit att arbetstagarnas företrädaremåste handla snabbt, då deras synpunkter inhämtas i byggnadslovsärenden, så attärendet inte onödigtvis förlängs, LO anför att del är ett lika oavvisligt krav att arbetstagarnas representanter får en rimUghandläggningstid för kontakter med arbetskamrater och eventuellt den fackligaorganisationen. Utredningensförslag att införa skyldighet för byggnadsnämnd att underrättayrkesinspektionen om byggnadslovsansökan rörande arbetslokal eller personalrumbiträds av statens planverk, som dock anser alt skyldigheten bör begränsas tillatt gälla arbetslokal av viss betydelse. - som enligi vadtidigare angetts föreslår alt yrkesinspektionens yttrande alltid skallinhämtas i byggnadslovsärendel -konstaterar all detta förslag, om delgenomförs; gör underrättelseskyldigheten överflödig. De föreslagna tUläggen i byggnadsstadgan omyrkesinspektionens medverkan vid slutbesiktning finner statens planverköverflödiga. hänvisar till den redan befintliga bestämmelsen i 64 §1 mom. byggnadsstadgan att bör verka för samordning av nämndensbesiktningar med besiktning av annan myndighet. Enligt bygglagulredningenfaller det inom ramen för byggnadsnämndernas åligganden enligt den allmännasamarbetsföreskriflen i 1 § byggnadsstadgan att påkalla yrkesinspektionensmedverkan i besiklningsverksamheten i lämplig utsträckning. Bygglagutredningenmotsätter sig emellertid inle att man i 64 § byggnadsstadgan tar upp särskildabestämmelser om samverkan med yrkesinspektionen utformade med hänsyn till attrutinerna med avseende på inspektionens medverkan bör vara flexibla. Anmälan när arbetslokal tas i bruk Del av utredningen föreslagna anmälningsförfarandet enligtarbetarskyddslagen har nästan genomgående godtagits av remissorganen. Somförut nämnls anser att yrkesinspektionens kontroll närarbetslokal skaU tas i bruk bör vara huvudkontrollstationen i denarbetsmiljömässiga förprövningen. Styrelsen ifrågasätter om inte arbetsgivarensanmälningsskyldighet bör gälla även i de fall då byggnadslov behövs menytterligare prövning fordras innan lokalen tas i bruk. framhållerstyrelsen att ombyggnader, som är så obetydliga att de inte kräver byggnadslov,över huvud taget inte skall behöva anmälas till yrkesinspektionen. Styrelsenutgår från all någon anmälningsplikt inte föreligger för styrelsen ellerarbetsgivaren när en myndighet flyttar och en likartad enhet övertar lokalernautan nämnvärda ändringar, SAF utgår från all bestämmelsen omanmälningsskyldighet inte avser sådan löpande förändring av produktionen somsärskilt inom slora förelag ofta innebär omdisponering av arbetslokaler. Hovrätten för övre erinrar om vikten av altyrkesinspektionen inte belastas med förprövningar av lägre angelägenhelsgradän som är rimligt med hänsyn till inspektionens uppgifter i övrigt.