prop · FW0345 · 1973-12-31 00:00:00 — , tandläkaresällskapoch framhåller att sådan förhöjning endast bör komma ifråga i de fall tandläkaren arbetar inom sin egen specialitet, och hävdar att del på grund av pågående utredningarsaknas underlag för definitiva ställningstaganden om specialisttandvården.Tills vidare bör därför privat verksamma specialister medges rätt att ulanarvodesbindning ansluta sig till försäkringen, I andra hand kan tandläkarförbundelacceptera en anknytning av specialisterna lill den av utredningen föreslagnaarvodesbindningen, dock endast under förutsättning att alla specialister medgesanslutning, oavsett om de utövat enskild tandvård . Dessutom krävsvissa kompletteringar och justeringar i taxan. tandläkaresällskap föreslåren fri arvodessättning för specialisterna, varvid försäkringen bör lämnaersättning med hela det normala taxebeloppel för åtgärder inomspecialitetsområde. I andra hand yrkar sällskapet att specialisterna vid vårdinom specialiteten tillerkänns ett taxepåslag , Odontologiskafakulteten vid framhåller att den föreslagnataxekonstruktionen inte synes ge rimlig ersättning för utbildningskostnadernaför de privat verksamma specialisterna. Inom flera områden torde f, n, inteheller inrättas tjänster i den utsträckning nya specialistbehörig-helermeddelas. Fakulteterna är för sin lärarrekrytering beroende av all yngrelandläkare inte avhåller sig från att utbilda sig till specialister. Det ärdärför angelägel all man inle genomför åtgärder som verkar i den riktningen.Landstingsförbundet anser det tveksamt om specialisterna bör få rätt att ulanprövning ta ut förhöjt arvode för tandvård där specialistkompetens och specialistfärdighelinte krävs. Däremot förefaller del förbundet rimligt att ett förhöjt arvodemedges i de fall där landläkaren arbetar inom sin specialitet. Mot bakgrund avlandstingsförbundels synpunkter på frågan om vårdansvaret för specialistvårdenser förbundet dock detta i första hand som ett övergångsproblem. Utredningens förslag om taxekonstruktion för tandlekniskaarbeten tillstyrks i huvudsak av . Landstingsförbundetpåpekar att utredningen inle redovisar någon kontroll eller analys av denföreslagna laxans nivå och eventuella effekter, läns landstingsförvaltningsutskott anser att taxan ligger på en jämförelse- Prop, 1973:45 51 vis hög arvodesnivå. tandteknikers riksförbundanser all frågan om beräkningsgrunder och ulbetalningsform för tandlekniskaarbeten som utförs ål patienter som behandlas inom folktandvården bör utredasvidare så att arbetsförhållandena för tandteknikerna inom folktandvården inteförsämras genom försäkringens införande. Förbundet utgår från att förbundetblir representerat i dessa överläggningar. Förbundet hävdar att priserna i tandteknikerlaxan får betraktas som paketpriser och att i de fall en landläkaresjälv gör vissa moment av det tandtekniska arbetet någon reducering avtandteknikerns pris för det slutliga arbetet inte skall ske, Tandteknikerlaxanmåste uppfattas som bindande för såväl landläkare som försäkringen. Om så inteskulle vara fallet finner förbundet det vara nödvändigt att återgå till enprislista som är baserad på de enskilda arbetsmomenten. Tandteknikerlaxaninnebär med sina pakelpriser en ny konstrukrion av debileringsformerna för landleknisktarbete. Förbundet motsätter sig inte taxans uppläggning men är tveksambeträffande det ekonomiska utfallet för de enskilda laboratorierna, som skallanvända taxan för sina debiteringar. Förbundet vill därför ha möjlighet att taupp frågan om revidering av tandteknikertaxan med närnärmare erfarenhet vunnits. Vidare erinrar förbundet om att tandteknikerlaxanutgår från att arbeten skall utföras på ordinarie arbetstid. Om tandläkarenkräver att arbeten skall utföras måste enligt förbundets meningpriserna räknas upp med de i avtalet stipulerade procenttalen i vad avser den ipaketprisel ingående lönekostnaden för sådant arbete. Ett stort antal remissinstanser har i anslutning till sinbedömning av utredningens förslag rörande bl, a. taxenivån, ersättnings- ochdebiteringsprinciper, individuell taxebindning etc. framhållit behovet av enfortlöpande uppföljning av taxans effekter ur ekonomisk och vårdmässigsynpunkt. framhåller all den osäkerhet som råder om vilkafaktorer som påverkar konsumtionen av tandläkarvård understryker behovet av ennoggrann uppföljning av tandvårdsförsäkringens konsekvenser. Införandet av entandvårdsförsäkring bör även kompletteras med andra åtgärder. I, ex, enintensifierad upplysningsverksamhet. Uppföljningens resultat bör styrainsatserna och kompletterande åtgärder. framhåller att en radadministrativa åtgärder måste vidtas i samband med införandet avtandvårdsförsäkringen. Anvisningar om journalföringen och ombehandlingsförslagens utformning är exempel på sädana åtgärder. Fortlöpandestatistik över de viktigaste tandsjukdomarnas frekvens och utveckling börupprättas. Därjämte bör upprättas statistik över behandlingspanoramat, varvidsärskilt bör beaktas försäkringens eventuella styrning av terapivalet. UKÄframhåller angelägenheten av all kontinuerlig vetenskaplig dokumentation avreformens effekter sker. Denna åtgärd bör utföras i samråd med expertis från deodontologiska fakulteterna, statisliksystem bör redan från början byggasupp som gör det möjligt att följa landsjukdomarnas utveckling i landet, liksomeffekterna av olika profylaktiska och terapeutiska åtgärder. framhåller att utvecklingen noga bör följas Prop, 1973:45 52 åtminstone under ett initialskede. Delta gäller bl, a,sådana frågor som förhållandet mellan rekrytering av landläkare lill folktandvårdenoch utvecklingen inom den privata sektorn saml taxans utveckling i förhållandetill den ekonomiska utvecklingen i samhället i övrigt, länslandstings förvaltningsutskott framhåller all det föreslagna ersättningssystemetkräver en fullgod kontroll inte bara av arvodesnivån utan också av den arbetadetiden, inte minst med tanke på att satts som en undre gräns föralt få arbeta inom försäkringens ram med s. k. individuell taxebindning.Malmöhus läns landstings förvaltningsutskott anser alt försäkringssystemet börunderkastas en fortlöpande utvärdering både vad avser taxeutfall ochtandläkarnas arbetstider. Tillämpningen av de i taxan föreslagna latitudernabör likaledes följas upp. läns landstings förvaltningsutskott förutsätteralt de taxesystem som fastställs kommer alt bli föremål för en noggrannuppföljning och inte låses fast . läns landstingsförvaltningsutskott anser att man bör eftersträva en fortlöpande individuellkontroll av landläkarna såväl vad avser inarbetat belopp som inarbetad tid.Tidskontrollen är väsentlig då utbyggnaden av tandvården bygger på prognoser avutbudet av tandläkartimmar. Biandackordet ger automatiskt en lidsrevideringbeträffande privaltandvården. läns landstings förvaltningsutskottanser att en tillförlitlig kontrollfunktion bör tillskapas redan vidtandvårdsförsäkringens införande som övervakar privallandläkarnas arvodesnivåoch arbetad tid. läns landstings förvaltningsutskott uttalaratt den individuella kontakten mellan landläkaren och , sombl. a. skall utföras av förlroendetandläkaren, även skall omfatta uppföljningav hur latitudsystemet kommer att användas. LO tillstyrker utredningens förslagom kostnadsfördelning mellan patient och försäkring under förutsättning attutfallet av tandvårdsreformen noggrant följs upp. Inom ramen för den allmännauppföljningen bör även göras specialstudier avseende blivande och nyblivnamödrar, TCO framhåller vikten av en noggrann uppföljning av tandvårdsreformensä att ytterligare prioriteringar vid behov kan företas. Eftersom införandel aven tandvårdsförsäkring inte får leda till omotiverade arvodeshöjningar måsteeventuella felaktigheter i taxesältningen kunna justeras under hand och inleenbart vid den föreslagna revideringen av tandvårdstaxan efter två år.Representanter för berörda personalgrupper bör beredas möjlighet till insyn viddiskussionerna i laxefrågor. Vidare anser organisationen det angeläget attriksförsäkringsverket följer och registrerar praxis iförhands-prövningsärenden. 6.3,6 Administration Utredningens förslag om inrättande av särskilda tjänstersom förlroendelandläkare vid försäkringskassorna har vunnit allmänt bifallbland remissinstanserna, 1 en rad yttranden utvecklas synpunkter på de kvalifikationskravsom bör ställas på befattningshavarna. Prop, 1973:45 53 diskuteras också förtroendelandläkarnas relation tillfolktandvården. anser att bland uppgifterna för förtroendetandläkarnabör ingå skyldighet att följa utvecklingen av tandvården inom försäkringskassansområde och rapportera lill och om såvältandvärdens utveckling som föreliggande tandvårdssituation. Det bör ocksåankomma på förtroendetandläkaren att utan anmodan lämna synpunkter påtandvårdstaxans konstruktion ur vårdsynpunkt. påpekar altförtroendetandläkarna måste ha förmåga att objektivt bedöma vilken behandlingsom är påkallad under olika förutsättningar, bl. a. hur omfattande enproteskonstruktion bör vara och vilken teknik som är den lämpligaste. vid framhåller att godförtrogenhet med modern odontologi måste krävas av förtroendetandläkarna.Garantier måste skapas för att dessa genomgår kontinuerlig efterulbildning.Svenska tandläkaresällskapet anför alt förtroendetandläkarna bör vara erfarnakliniskt verksamma tandläkare som är i praktisk yrkesutövning deinle arbetar som förlroendelandläkare. Del finns anledning att hänsyn även tastill odontologiska meriter inom ämnesområdet protetik efiersom flertaletgranskningsfall rymmer behandlingsformer inom detta ämnesområde, Skaraborgsläns landstings förvaltningsutskott förordar all tandvårdschefen ellermotsvarande utses till förlroendelandläkare. läns landstingsförvaltningsutskott anser att tandvårdschefen bör vara förtroendetandläkaresåvitt avser folktandvården, 1 de fall de större kassorna behöver anlita flera förlroendelandläkarekan dessutom finnas en förlroendelandläkare för privaltandvården. Dessa skallinbördes hälla kontakt via för samordning av bedömningen. Socialstyrelsendelar utredningens uppfattning alt förtroendetandläkarna bör utses avsocialstyrelsen och all därvid såväl tjänstetandläkare som privatpraktiserandetandläkare bör komma i fråga. tillstyrker att tillvarje försäkringskassa knyts kliniskt verksamma förtroendetandläkareföreträdande såväl den enskilda som den offentliga sektorn. De lokala landläkarföreningarnabör ges tillfälle alt medverka vid kassornas förbehandling avtillsättningsärenden. Det är nödvändigt att förtroendetandläkarna ges enbegränsad förordnandelid, förslagsvis tre är, saml att omförordnande inte skerutan lokalföreningens tillstyrkan. I tillämpliga delar bör motsvarande gälla ocksäför förlroendelandläkare. Även Svenska tandläkaresällskapetframhåller betydelsen av klinisk erfarenhet och dokumenterat förtroendeförhållandetill kårmedlemmarna, I fråga om förhandsprövningen lar remissinstanserna uppdels frågan om prövningsverksamheten skall omfatta landvård i såväl offentligsom enskild regi, dels frågan om beloppsgränsen för förhandsprövningen. Landstingsförbundetliksom övervägande antalet förvallningsulskolt anser att det inte finns någrabärande skäl för all folktandvården på samma sätl som privaltandvården skall omfattasav den verksamhet som förtroendetandläkarna skall bedriva. Sådana uppgifter börfullgöras inom folklandvårdsorganisationen och fakulteterna efter överenskommelse mellan huvudmännen, fakulteterna ochriksförsäkringsverket. Även i övrigt bör få möjlighet allingå överenskommelser i syfte att förenkla den administrativa handläggningen.Sveriges tandläkarförbund. och odontologiska fakultetenvid anser att samma regler bör gälla för förhandsprövningför den privata och den offentliga vårdsektorn. Risken är annars stor att olikapraxis utbildas inom de olika vårdsektorerna, föreslår att enförtroendetandtekniker knyts lill försäkringskassorna med uppgift att biträdakassorna efter i princip samma riktlinjer som skall gälla för de föreslagna förtroendetandläkarna,och alt till knyts en förlroendeland-tekniker med uppgiftatt biträda verket när det gäller att verka för enhetlig bedömning blandförsäkringskassorna, I fråga om beloppsgränsen för obligatoriskförhandsprövning anser att en alltför låg ekonomiskspärr kan leda till alt förtroendetandläkarna blir överhopade med arbete,vilket i sin tur kan medföra onödiga dröjsmål. och m, fl.tillstyrker utredningens förslag men anser alt del bör ankomma påriksförsäkringsverket att bedöma den kostnadsram inom vilkenobligatorisk förhandsprövning bör ske. HCK hävdar att tandläkare som är sakkunniga inomhandikappområdet bör delta i förhandsprövningen hos samt allanvisningar om handikappades speciella tandvårdsbehov bör utarbetas förförsäkringskassan. LO anser att en noggrann prövning av behovet av fasta proleskonslruk-tionerär mycket angelägen och föreslår att tandvårdsbehov av detta slag blir föremålför obligatorisk förhandsprövning. TCO anser att det är synnerligen angeläget attriksförsäkringsverket följer och registrerar praxis i förhandsprövningsärenden. Remissinstanserna tillstyrker genomgående inrättandet avden föreslagna tandvårdsdelegationen som bedöms komma att få viktigaarbetsuppgifter. Synpunkter på delegationens sammansättning framför bl. a. UKÄ,odontologiska fakulteten vid . Svenska tand läkaresällskapet.Försäkringskasseförbundet, och . Beträffande sättet för utbetalande av ersättning för landleknisktarbete framhåller med instämmande frånSveriges tandläkarförbund och SAF att landleknikerlaboratoriet bör översändasin räkning till tandläkaren, som granskar, attesterar och översänder räkningentill tillsammans med sin egen räkning. Därefter bör kassanbetala hela laboratorieräkningen direkt till laboratoriet och räkna av beloppetnär kassans ersättning till tandläkaren betalas ut. , försäkringsdomstolen ochsocialstyrelsen tar upp frågan om återbetalning av patientavgift närförsäkringskassan funnit att tandläkaren debiterat för högförsäkringsersättning. Enligt 50cw/.fr>'-relsen bör i tandvårdstaxan intasen föreskrift som ålägger tandläkare all i Prop, 1973:45 55 sådant fall återbetala det feldebiterade beloppet.Riksförsäkringsverket har samma uppfattning och anser att börfä rätt att göra avdrag på ersättningen lill landläkaren för vad den försäkradeerlagt för mycket och tillställa den försäkrade beloppet. Försäkringsdomstolen anser att utredningens uttalandentyder på att utlandssvenskars rätt till tandvård mot reducerat arvode och derasmotsvarande rättigheter i fråga om övrig sjukvård skall bedömas efter skildaprinciper. Domstolen framhåller att om en sådan skillnad i bedömning finnesböra godtas detla bör markeras i lagtexten, 1 fråga om tandvårdsförsäkringens-fullföljdsreglerifrågasätter/öwäfc-ringsdomstolen nödvändigheten och lämpligheten av attfullföljd över beslut skall kunna ske till domstolen.Tandvårdsärendena kommer enligt domstolens mening att i övervägande gradbehöva bedömas på grundval av odontologiska överväganden och något mera utpräglaträttsligt bedömande blir knappast påkallat annat än i undantagsfall. Ett treinslanssystemsynes därför enligt domstolens uppfattning inle nödvändigt från rältsskyddssynpunkt.Domstolen ifrågasätter vidare om inte den föreslagna tandvårdsdelegationenborde inordnas i besvärsorganisation. Om försäkringsdomslolenskompetensområde skulle vidgas som utredningen föreslagit, skulle det vidarevara nödvändigt med en motsvarande delegation hos domstolen för att behovet avsakkunskap på det odontologiska och tekniska området skulle tillgodoses. Ensådan direkt eller indirekt verkande representation är emellertid över huvudfrämmande för domstolar. Slutligen bör beaktas att förhandsbeskeden är avbrådskande natur och att det därför är mindre lämpligt att domstolen belastasmed ärenden av delta slag. I fråga om samordningen med yrkesskadeförsäkringenframhåller i sitt remissvar att tandbehandling föranleddav yrkesskada kan sträcka sig över samordningslidens utgång och att del kanbero på tillfälligheter om behandlingskostnaden delvis skall bäras av denallmänna försäkringen eller om den helt skall bekostas av yrkesskadeförsäkringen.Verket ifrågasätter därför, med hänvisning lill yrkesskadeförsäkringskommitténspågående arbete, om inte redan nu tandvårdsersält-ningarna kunde samordnas påså sätt att den föreslagna kostnadsfördelningen fårfortsätta ocksä därefter. 6.3.8 Ikraftträdande och kostnader Remissinstanserna godtar genomgående utredningens förslagatt den allmänna tandvårdsförsäkringen skall träda i kraft ,En rad remissinstanser fäster därvid uppmärksamheten pä problemen med eneventuell dämpning av vårdefterfrågan , tillstyrkerutredningens förslag om vissa ersällningsmöjligheler fr.o.m. . Prop,1973:45 56 , LO och TCO välkomnar utredningensmodell för all motverka dämpningseffekterna men ifrågasätter om inte mer kangöras i delta syfte, LO förordar ett tidigareläggande med en eller ett parmånader, medan TCO ullalar sig för en igångsättning ,anser att utredningen allvarligt harunderskattat den dämpning utredningen talar om och hemställer allövergångsbestämmelserna träder i kraft , LO framhåller attvidareutbildningen inom arbetsmarknadsutbildningen kan vara ett verksamt medelunder tiden fram till ikraftträdandet av försäkringen om sysselsättningenskulle minska. Utbildningen kan anpassas till flexibla behov av kompletteringav yrkeskunskaper och behov av kortare och längre lidsperioder av utbildning. föreslår alt den föreslagnaberedning inom tandvårdsdelegationen som skall föregå fastställande av nylaxenivå ersätts med direkta överläggningar mellan och tandläkarförbundelrörande såväl de faktorer som skall påverka taxans justering som laxansfaktiska innehåll. Förbundet motsätter sig inle att ocksådeltar i vissa avsnitt av dessa överläggningar men yrkar att det skall klartframgå av lagtexten all de förslag rörande ny tandvårdstaxa som skallunderställas Kungl, Maj:l skall vara godkänd av den av tandläkarförbundelutsedda överläggningsdelegationen. avser att rekommenderasina privattandläkare att inte ansluta sig lill försäkringen om denna rätt allträffa överenskommelse inte förverkligas. föreslår altöverläggningar om taxan mellan berörda parter alltid äger rum inför utgången aven giltighetsperiod. och tillstyrkeratt taxan skall gälla i högst . iärate ett antalförvaltningsutskott föreslår under hänvisning till behovet av kontinuerliguppföljning av laxans utfall att dess giltighetstid begränsas till ,åtminstone under försäkringens inledningsskede. Utredningens finansieringsförslag har i stort sell lämnatsutan invändningar av flertalet remissinstanser. ,odontologiska fakulteten vid och riksrevisionsverketförordar införandet av en speciell skatt på vissa sockerhalliga produkter. SAFavstyrker utredningens förslag att den föreslagna försäkringen skallfinansieras genom höjning av arbetsgivareavgiften. Ett stort antal förvaltningsutskott framhåller alt omförsäkringen skall finansieras genom arbetsgivaravgift, huvudmännen bör fåkompensation härför. Flera undersökningar har visat alt storabefolkningsgrupper av ekonomiska skäl saknar tillfredsställande möjligheter lillgod tandvård. Det är mot denna bakgrund angeläget att genom en utbyggnad av denallmänna sjukförsäkringen med en allmän tandvårdsförsäkring skapa lika möjligheteråt alla medborgare till en god tandvård till överkomliga avgifter. Den pågåendeutbyggnaden av folktandvården och den snabbt ökande tillgången på tandläkaregör det enligt min mening nu möjligt all genomföra en allmäntandvårdsförsäkring. bör läggas fast ett utbyggnadsprogram förfolktandvården för återstoden av 1970-lalel och olika åtgärder vidtas för altstärka folktandvårdens ställning. Utgångspunktenför försäkringsreformen bör vara att tandvårdsförsäkringen skall gälla allavuxna och omfatta alla slags behandlingar. Försäkringen bör gälla hos såvälfolktandvården som privatpraktiserande tandläkare. För barnen bör landvårdenliksom vara avgiftsfri genom folktandvården. Det är av grundläggandebetydelse att försäkringen innefattar en maximilaxa för all behandling somutförs inom försäkringens ram och alt tandläkarna således blir taxebundna. Förall tandvårdsförsäkringen skall fungera tillfredsställande är det vidare nödvändigtalt skapa garantier för att anslutningen blir allmän också bland landetstandläkare. Folktandvårdens ställning måste stärkas och finansiella resurserför folktandvårdens utbyggnad tillföras landstingen genom försäkringen. 7.2,1 Folktandvårdens utbyggnad När folktandvården inrättades inriktadesdess uppgifter i första hand på att ordna landvården för bam t. o. m. och i andra hand på att bereda ungdomar och vuxna tandvård i vissutsträckning. Rekryteringen av landläkare till folktandvården blev dock underlång tid otillräcklig bl. a. på grund av en låg utbildningskapacitet.Målsättningen kunde därför inle uppfyllas. Först under 1960-lalet förbättradessituationen och allt fler barn i åldrarna 715 är började få årlig tandvårdgenom folktandvårdens försorg. Fr.o.m, höjdes åldersgränsen förorganiserad barntandvård lill , lag villframhålla att den ökande tandläkarutbildningen är av grundläggande betydelseför utbyggnaden av folktandvården liksom för möjligheten att genomföra entandvårdsförsäkring. Antalet inlagningsplatser för utbildning av landläkareökar med 120 innevarande år i samband med tillkomsten av en nybyggnad för odontologiskutbildning vid . Den totala intagningskapaciteten i landet blirdärmed 500 platser . Vidare vill jag erinra om att Kungl. Maj:t uppdragitåt UKÄ alt utreda fömtsättningarna att öka tandläkarutbildningens kapacitet. Prop,1973:45 58 Den organiserade landvården i form av kallelse lillfullständig behandling minst en gång har visat sig vara en myckel godlösning av barnens land vård. Efter hand som organiserad tandvård kunnaterbjudas allt fler åldersgrupper har enligt tillgänglig statistik bamenstandtillstånd förbättrats. Genom att bamen får vänja sig vid regelbundnatandläkarbesök torde efterfrågan hos den vuxna befolkningen på regelbunden ochförebyggande tandvård komma all öka och tandlillslåndet förbättras. Med utgångspunkt i detta har folklandvårdsulredningenföreslagit all den regelbundna, organiserade landvården inom folktandvårdenskall byggas ut lill alt omfatta samtliga personer i åldrarna t.o.m. 19 år.Försäkringsutredningen har reviderat de beräkningar som folktandvårdsutredningengenomförde beträffande tillgängliga vårdresurser. Under förutsättning att helanettotillskottet av tandläkare tillförs folktand-värden, samt med ett anlagandeom kortare medelbehandlingslider än vad folklandvårdsulredningen räknat med,har försäkringsutredningen funnit alt vårdresurserna under 1970-lalet börförslå lill att bygga ul den oi-ganiserade vården till att omfattaåldersgrupperna t. o. m. Folklandvårdsulredningen föreslog alt folktandvårdensvuxentandvård skulle byggas ul tillsammans med barn- och ungdomstandvården föralt omfatta av den totala vuxentandvården i landet. Vid déberäkningar som försäkringsutredningen företagit antas vuxenland-vårdensutbyggnad gå parallellt med utbyggnaden av bam- och ungdomstandvården. Vid ensådan fördehiing av tillgängliga tandvårdsresurser kan folktandvårdensvuxentandvård beräknas omfatta av den totala vuxentandvården vid1970-talets slut. Remissinstanserna har i stort sell anslutit sig tillutredningens förslag om folktandvårdens utbyggnad. vill ilikhet med försäkringsulredningen prioritera en utbyggnad av förskoletandvärdenframför ungdomstandvården. I sitt remissvar över folktandvårdsulredningensbetänkande framhåller förbundet all det bör vara en av folktandvårdensviktigaste uppgifter att lägga grunden till en positiv attityd till godmunhygien redan i de tidigaste åldrarna. Utvecklingen har enligt förbundetklart visat att en tidigt insatt förebyggande vård och behandling minskar kariesfrekvensen.Också understryker betydelsen av vidgad förskoletandvård ochbetonar fördelarna med en organiserad förskoletandvård.