prop · FW03186 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 186 1973 Prop. Kungl.Majrts proposition med förslag till lag om styrelserepresentation för deanställda i bankinstitut och försäkringsbolag; given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen läggs fram förslag tUl lag om styrelserepresentation för deanställda i bankinstitut och försäkringsbolag. Förslaget, som utformats i näraanslutning till lagstiftning om sådan representation för de anställdai aktiebolag och ekonomiska föreningar, innebär att de anställda i affärsbank,sparbank, cenlralkassa för jordbrukskredit och försäkringsbolag med minst 50anställda får utse två ledamöter i styrelsen (arbetstagarledamöter).Ledamöterna utses av de fackliga organisationerna. Under vissa förutsättningarskall försäkringsbolag kunna undantas från lagens tillämpning. Dispensfrågaavgörs av Kungl. Debestämmelser i banklagstiftningen som begränsar antalet ledamöter i styrelsenoch banktjänstemäns möjligheter att få plats i styrelsen i den egna bankenföreslås inte gälla i fråga om arbetstagarledamot. Denföreslagna lagen avses träda i kraft och gälla tillutgången av . Lagom styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag Härigenomförordnas som följer. 1 §I bankaktiebolag, sparbank, centralkassa för jordbrukskredit, försäkringsaktiebolag och ömsesidigt försäkringsbolag som under det senast förflutna räkenskapsåret här i landet sysselsatt i genomsnitt minst 50 arbetstagare har de anställda enligt denna lag rätt att utse två ledamöter i styrelsen (arbetstagarledamöter) och en suppleant för varje sådan ledamot. Medanställda i centralkassa avses i denna lag även anställda i anslutenjordbrukskassa. Har arbetstagarledamotutsetts, består rätten till styrdserepresenta-lion för de anställda, även omantalet sysselsatta därefter underskrider det antal som anges i första stycket. 2 § avses i denna lagsammanslutning, vara lagen är tilllämplig. 3 § Bolagsstämma, sparbankshuvudmän eller centralkassas stämma kan utan ändring av företagetsbolagsordning, reglemente eller stadgar besluta att denna lag skall äga tUlämpningpå förelaget även om detta ej är sådant som avses i 1 § första stycket elleratt företagels anställda skall ha rätt att enligt denna lag utse flera än två arbetstagarledamöteroch suppleanter för dem. 4 § Vid tiUämpning av 71 § förstastycket lagen (1955: 183) om bank rörelse och av 26 § första stycket förstapunkten lagen (1956: 216) om jordbruksskasserörelsen skall hänsyn ej tagas tUl arbetstagarledamot. 5 § Bestämmelserna i .72 § andrastycket lagen (1955: 183) om bankrörelse, 37 § andra stycket 1 lagen (1955:416) om sparbanker och 26 § andra stycket lagen (1956: 216) om jordbmkskasserördsenäger ej tiU-lämpning på arbetstagarledamot. 6 § Om ej annat följer av dennalag, äger vad som är föreskrivet om styrelseledamot och styrelsesuppleant iföretags styrelse motsvarande tillämpning på arbetstagarledamot och suppleantför sådan ledarhot. 7 § Bestämmelsema i 5 § förstastycket 6 lagen (1955: 183) om bankrörelse, 6 § 6 och 22 § andra stycket lagen(1951: 308) om ekonomiska föreningar samt 6 § första stycket 7 och 170 § förstastycket 5 lagen (1948:433) om försäkringsrörelse gäller ej arbetstagarledamoteller suppleant för sådan ledamot. 8 § Beslut om inrättande av arbetstagarrepresentationfattas av lokal facklig organisation, som är bunden av kollektivavtal iförhållande till förelaget och omfattar mer än hälften av företagetsarbetstagare, eller av på sådant sätt bundna lokala fackliga organisationer somtUlsammans har denna omfattning. Företagetsstyrelse skall skriftligen underrättas om beslut enligt första stycket. 9 §Arbetstagarledamöter utses av de lokala fackliga organisationer, som är bundna av kollektivavtal i förhållande till företaget, i den ord ning organisationerna bestämmer. 10 §Enas ej organisationema om annat, gäller följande ordning för utseende av de arbetstagarledamöter som avses i 1 § första stycket. Tillhörmer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundna atbetsta-! garna sammalokala organisation, får denna utse båda arbetstagarleda-möterna. I annat fallfår de båda lokala organisationer som har störst antal sådana arbetstagare utsevardera en ledamot. Vidtillämpningen av andra stycket anses lokala organisationer som tillhör sammacentrala fackliga huvudorganisation som en organisation. 11 § Arbetstagarledamot skallutses bland de anställda hos företaget. I fråga om försäkringsbolag som ärkoncernbolag får arbetstagarledamot dock utses bland de anställda i annatkoncernbolag inom samma koncern. 12 § Tiden för arbetstagarledamotsuppdrag bestämmes av den som utser honom. Förordnasej annat i anledning av ansökan om undantag enligt 15 §, tillträder arbetstagarledamotsitt uppdrag som bestämmes av den som utsett honom, dock efter det att företagets styrelse mottagit underrättelse enligt 8 §. 13 §Arbetstagarledamot får ej deltaga i styrelsens behandling av fråga som rör 1. stridsåtgärd, 2. förhandling medarbetstagarorganisation om slutande av kollektivavtal, 3. uppsägning av kollektivavtal. 14 §Bestämmelsema i 913 §§ om arbetstagarledamot äger mot svarande tillämpning på suppleant. 15 §Skulle arbetstagarrepresentation enligt 1 § medföra väsentliga olägenheter för försäkringsaktiebolag på grund av att styrelsens sam mansättning är beroende av förhållande mellan olika aktieägare eller aktieägargrupper, som framgår av bolagsordningen, avtal eller annan omständighet, kan undantag medgivas från denna lag, om olägenheterna ej kan undanröjas på annat sätt. Förstastycket äger motsvarande tillämpning på ömsesidigt försäkringsbolag. Undantagskall förenas med villkor om åtgärder som på annat sätt tUlgodoserarbetstagarnas intresse av insyn och inflytande i fråga om förelagelsverksamhet. 16 § Fråga om undantag enligt 15 § prövas av Kungl. 17 § I anmälan om styrelsenssammansättning enUgt 88 § lagen (1955: 183) om bankrörelse, 37 § lagen (1951:308) om ekonomiska förenmgar samt 90 § och 204 § 3 mom. lagen (1948:433) om försäkrmgsrörelseskall anges om ledamot eller suppleant utsetts enligt denna lag. 18 § Närmare föreskrifter för tUlämpningenav denna lag meddelas av Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Dennalag träder i kraft och gäller tUl utgången av . Dendel av arbetarskyddsavgiften för som skall utgöra bidrag tUl kostnaderför utbUdning som facklig huvudorganisation av arbetstagare anordnat ianledning av lagen (1972: 829) om styrelserepresen-tation för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar får tagas i anspråk också för motsvarande utbUdningsom anordnats i anledning av denna lag. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådetpå . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om styrelse-representation för deanställda i bankinstitut och försäkringsbolag och anför. Fråganom facklig representation i bankinstitutens och försäkringsbolagens styrelserhar aktualiserats i olika sammanhang, bl. a. iriksdagen. I fråga om styrelserepresentation för de bankanstäUda hemstäUdes imotion till riksdag (mot. 1971: 435) att i skrivelse till Kungl.Maj:t skuUe begära förslag till sådan ändring i lagarna för affärsbanker,sparbanker och jord-bmkskassor att utrymme kunde beredas för representation idessa instituts styrelser av företrädare för de anställdas fackligaorganisationer. biföU motionen(NU 1971: 28, rskr 1971: 245). Med anledning härav och med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tUlkallade jag sakkunniga för att utreda fråganom representation för de anställda i bankinstitutens styrelser. Iutredningsdirektiven angav jag att de sakkunnigas uppdrag avsåg att se överbanklagstiftningen för att undanröja de legala hinder som kunde finnas förstyrelserepresentation för de bankanstäUda. I uppdraget låg inte att ta ställningtUl frågan om löntagarrepresentation i bankstyrelserna borde genomförasavtalsvägen eller genom lagstiftning. De sakkunniga antog namnet Utredningen ombankanställdas styrelserepresentation. Utred-, ningen avlämnade i mars 1973betänkandet (SOU 1973:18) Styrelserepresentation för bankanstäUda. Betänkandetinnehåller förslag till ändringar i lagen (1955:183) om bankrörelse, lagen(1955: 416) om >Betänkandet är avgivet av f. d. generaldirektören , ordförande, viceordföranden i , sparbanksdirektören , direktören i oeh ordföranden iSvenska bankmannaförbundet . sparbankeroch lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen. Förslagen torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Iskrivelse till Kungl. Maj:t har Svenska bankmannaförbundetoch gemensamt hemställt om åtgärder som gerde anställda i bank- och försäkringsföretag med minst 50 anställda lagfäst rätttUl styrelserepresentation. Efterremiss har yttranden över betänkandet och skrivelsen avgetls avbankinspektionen, postverket, slyrdserepresenlationsutredningen (STRU), (), . , akademikers centralorganisation () ochSveriges jordbrukskasseförbund. Gemensamt yttrande över betänkandet haravgetts av och Försäkringstjänstemannaförbundet.Vidare har yttranden över enbart skrivelsen avgetts av försäkringsinspektioneii.Statstjänstemännens riksförbund () och . Underärendets beredning i har överläggningar ägt rum medföreträdare för berörda parter på såväl arbetsgivar- som arbetstagarsidan. 2 Gällande rätt 2.1 Bankiostituten Reglerom sammansättningen av styrelserna inom affärsbankerna finns i 7173 §§ lagen(1955:183) om bankrörelse (BL); (senaste lydelse av 71 § 1971: 1032 samt av 72och 73 §§ 1970: 666). Förbankaktiebolag skall finnas en styrelse bestående av minst fem och högsttjugotre ledamöter. Maj:t har rätt alt utse högst fem ledamöter istyrelsen (offentliga styrelseledamöter). Dessa har tUl uppgift att särskiltverka för att samhällets intressen beaktas i bankens verksamhet, övrigastyrelseledamöter, högst aderton, väljs på bolagsstämma. Enligt bestämmelsersom intagits i bolagsordningen kan dock en eller flera av dessa ledamötertillsättas i annan ordning (71 §). Styrelseledamöternaskall vara myndiga och här i riket bosatta svenska medborgare. Avstyrelseledamöterna får inte flera än en för varje påbörjat femtal varabefattningshavare i banken. Vid beräkningen av det högsta antalstyrelseledamöter som enligt denna regel får vara befattningshavare i bankenskall hänsyn inte tas till offentlig styrelseledamot (72 §). Styrelseledamotskall utses för tid intiU dess ordinarie bolagsstämma hållits och får inteutses än t. o. m. den stämma som hålls under tredjeräkenskapsåret efter valet. Den som utsett styrelseledamot kan skilja ledamotenfrån uppdraget innan mandattiden gått till ända. Ledamot kan också självmantavgå före utgången av mandattiden. Om styrelseledamot som valts på bolagsstämmaavgår gäller som huvudregelatt styrelsen ofördröjligen skall föranstalta om val av hy ledamot föråterstående mandatlid (73 §). Utan att det anges i lagen får anses gäUa attstyrelsen har att tillse att en ny ledamot blir utsedd om ledamot som intevalts av stämman avgår. Enligt5 § BL skall bolagsordningen för bankaktiebolag ange bl. a. antaletstyrelseledamöter eller det högsta och lägsta antalet ledainöter samt, omstyrelsesuppleanter skall finnas, motsvarande uppgifter om dessa. Omstyrelseledamot och styrelsesuppleant inte skall väljas på bolagsstämma skallvidare anges hur de skall tillsättas. angivna bestämmelser gäller inteoffentlig styrelseledamot. I 80 § BL ges regler omjäv för styrelseledamot vid behandlingen av vissa ärenden. a. gäller attstyrelseledamot inte får handlägga eUer delta i behandlingen av fråga som rör avtalmeUanbanken och honom eller sådan fråga om avtal mellan banken och tredje man ivilken styrelseledamoten äger ett väsentligt intresse som kan vara stridandemot bankens. Vidarefinns i 61 § BL (senaste lydelse 1970: 721) regler om kreditjäv för bl. a.vissa befattningshavare och för styrelseledamöter. Försparbankerna gäUer enligt 36 § lagen (1955: 416) om sparbanker (SpL) attsparbanks styrelse skall bestå av minst fem ledamöter vilka utses av sparbankenshuvudmän. För sparbank finns däremot inte någon bestämmelse i lag om högstaantal styrelseledamöter. Styrelseledamotskall vara myndig svensk medborgare och,-om inte bankinspektionen på grund avsärskilda förhållanden medger annat, vara bosalt inom sparbankensverksamhetsområde (37 § första stycket SpL). Tjänstemani sparbank får inte vara styrelseledamot i om inte reglementetuttryckligen medger det. Sådant medgivande får dock inte avse styrelsensordförande. Sparbankemas normalreglemente innehåller medgivande för tjänstemanatt vara ledamot eller suppleant i styrelsen. Dessutom gäller attstyrelseledamot inte får vara styrelseledamot eller tjänsteman i annan sparbankeller tjänsteman i annan affärsbank än eller i hypoteksföreningeller kassa för jordbrukskredit. Av styrelseledamöterna får sammanlagt högsten tredjedel dessutom vara styrelseledamöter i kreditinstitut som sagts (37§ andra och tredje styckena SpL). Styrelseledamotskall utses för tid intill dess ärssammanträde med huvudmännen hållits och fårinte utses än t. o. m. det ärssammanträde som äger rum underfjärde räkenskapsåret då valet sker. Genom beslut av huvudmännenkan styrelseledamot skUjas från sitt uppdrag före mandattidens slut (38 § SpL). Enligt1 § kungörelsen (1955: 422) om sparbanker skaU sparbanks reglemente ange bl. a.antalet styrelseledamöter och styrelsesuppleanter samt dessas mandattider. I 9§ samma kungörelse anges att om leda- motavgår och suppleant inte finns det åligger styrelsen att ofördröjligenföranstalta om val av ny ledamot för återstående mandattid. Om annat inte ärbestämt i reglementet kan med valet dock anstå till nästa ärssammanträde medhuvudmännen om styrelsen ändå är beslutför och antalet ledamöter ochsuppleanter inte understiger fem. I 40§ SpL finns jävsbestämmelser som svarar mot vad som gäller för affärsbankernaenligt 80 § BL. Dessutom finns i 30 § SpL (senaste lydelse 1970: 722) regler omkreditjäv för bl. a. vissa befattningshavare och för styrelseledamöter. Ijordbrukskasserörelsen ingår dels jordbrakets kreditkassor jordbrakskassoroch centralkassor för jordbrukskredit dels en riksorganisation, ,för central ledning av kredit-kassornas verksamhet. Varje jordbrukskassa äransluten till en centralkassa och varje centralkassa till förbundet. Såvälkassorna som förbundet är organiserade som ekonomiska föreningar. Vad somföreskrivs om sådana föreningar enligt lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar(EFL) gäller även för jordbrakskasserörelsen, om inte annat framgår avbestämmelse i lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen (JkL). Ifråga om sammansättningen av jordbrukskassomas och centralkassornas styrelsergäller 21 och 22 §§ EFL med de modifikationer som anges i 16 och 26 §§ JkL. Jordbrakskassasstyrelse skall bestå av minst fem och högst sju ledamöter, dock att jordbrakskasseförbundetefter hörande av vederbörande centralkassa kan medge jordbrakskassa att förhögst utse nio ledamöter (16 § JkL). Styrelsen väljs på föreningsstämma.I stadgarna kan dock bestämmas att styrelsen eller ledamot av denna skalltillsättas i annan ordning (21 § EFL). I de normalstadgar som under medverkanav bankinspektionen utarbetats för jordbrakskassoma finns inte någon sådanbestämmelse. Centralkassasstyrelse skall bestå av minst fem och högst nio ledamöter, alla valda påföreningsstämma. Styrelseledamöterna skall utse verkställande direktör som, omhan inte redan är styrelseledamot, skall ingå i styrelsen i vilket fallstyrelsen kan komma att bestå av tio ledamöter. Styrelsen kan också förordnaställföreträdare för verkställande direktören. Utses annan än styrelseledamoteller suppleant skall ställföreträdaren ingå som suppleant i styrelsen.Verkställande direktören eller annan befattningshavare i centralkassan får intevara ordförande i styrelsen (26 § första stycket JkL). Avcentralkassas styrelseledamöter får högst en, eller om antalet ledamöteröverstiger fem, högst två vara befattningshavare i jordbrakskassa som äransluten tiU centralkassan (26 § andra stycket JkL). Enligt22 § EFL skall styrelseledamot vara myndig och, om inte annat medgetts i särskUdordning, här i riket bosatt svensk medborgare. I samma lagrum anges vidare attstyrelseledamot skall vara medlem iföreningen, laga ställföreträdare för medlem eller också ledamot av styrelseför eller delägare i juridisk person som är medlem i föreningen. Om det förvisst eller vissa särskilt angivna fall medges i föreningens stadgar kan dockockså annan än medlem vara styrelseledamot. Normalstadgama för jordbrukskassomaresp. centralkassorna innehåller inte något undantag från huvudregeln attstyrelseledamot skall vara medlem. I sammanhanget kan erinras om att tillmedlemmar i centralkassa kän i princip antas endast juridiska personer,nämligen anslutna jordbrukskassor och s. k. jordbraksorganisationer (22 § JkL).En av centralkassoma har dock med tillämpning av 23 § JkL fått tillståndatt själv driva den verksamhet som annars ankommer på jordbrakskassa. I dennacentralkassa kan således även fysiska personer vara medlemmar. Mandattidenför styrelseledamot i jordbrukskassa och centralkassa är högst . Reglernai 21 § EFL härom och om ledamots avgång svarar mot vad som gäller föraffärsbankerna enligt 73 § BL. I 27§ EFL ges vissa regler om jäv för styrelseledamot. Reglema ansluter till vadsom gäller för affärsbankerna och sparbankerna. Dessutom gäller enligt 38 § JkLvissa bestämmelser om kreditjäv för bl. a. styrelseledamot och anstäUd ikreditkassa. Försäkringsbolagensverksamhet regleras i lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse (FL). Försäkringsaktiebolagsstyrelse skall bestå av minst tre ledamöter. Av styrelseledamöterna i bolag,som inte uteslutande driver ålerförsäk-ring, skall minst en utses med uppgiftalt särskUt vaka över att försäkringstagarnas intresse vederbörligen beaktas (försäkringstagarrepresen-tant).Sådan styrelseledamot får inte vara aktieägare eller befattningshavare ibolaget. Styrelsen väljs på bolagsstämma med det undantaget alt försäkringstagarrepresenlantenligt bestämmelse i bolagsordningen skall utses av försäkringstagarna eller avintressegrupp som har anknytning tUl dem eller genom förordnande av Kungl. Maj:teller offentlig myndighet. Även annan styrelseledamot får enligt bestämmelse ibolagsordningen utses i annan ordning än genom val på bolagsstämma (70 §första och andra styckena FL). Mandattidenför styrelseledamot som utsetts på bolagsstämma är . Den som utsettledamot kan också skilja honom från uppdraget. Dessutom finns regler omstyrelseledamots avgång före mandattidens slut (70 § tredjefemte styckena FL). Styrelseledamotskall vara myndig och, om han inte fått tiUstånd i särskUd ordning tUl annat,här i riket bosall svensk medborgare (71 § FL, ändrad : 610). Styrelseledamotär jävig vid behandling av vissa frågor. Reglerna motsvarar vad som gällerenligt banklagstiftningen (79 § FL). Ibolagsordningen för försäkringsaktiebolag skall anges bl. a. antaletstyrelseledamöter och vissa andra uppgifter om dessa (6 § första stycket 7 FL). Ömsesidigtförsäkringsbolag kan närmast karakteriseras som en typ av ekonomiska föreningardär delägarna består av försäkringstagarna. För sådant bolag gällerbestämmelser om styrelseledamöter som svarar mot vad som angetts gälla förförsäkringsaktiebolagen med det undantaget att regler om försäkringstagarrepresentantsaknas (170 § första stycket och 204 § 1 mom. första stycket FL). 3 lagstiftning om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Pågrundval av en inom industridepartementet upprättad promemoria förelade Kungl. Maj:lår proposition med förslag liU lag om styrelserepresentation förde anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar (prop. 1972: 116).Förslaget antogs av (NU 1972: 62, rskr 1972: 340) varefter lagen(1972: 829) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar utfärdades. Lagen, som trädde i kraft ,är av försökskaraklär med giltighet till . Genom lagen ges deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100 arbetstagarerätt att utse två ledamöter i styrdsen (arbetstagarledamöter). Från lagenstillämpningsområde undantas bl. a. bank- och försäkringsaktiebolag samt ömsesidigaförsäkringsbolag och ekonomisk förening inom jordbrukskasserörelsen. Regleringenav de anställdas styrdserepresenlalion innebär i övrigt i huvudsak följande. Bolagsstämmaeller föreningsstämma kan utan ändring av bolagsordningen eller föreningsstadgamabesluta att lagen skall tillämpas på bolaget eller föreningen även om antaletanställda inte uppgår till 100. Beslut kan också fattas om att fler än två arbetstagarledamöterskall få utses. Arbetstagarledamot har i princip samma ställning och ansvar somandra ledamöter i styrelsen. Bestämmelser om arbetstagarledamöter behöver intetas in i bolagsordning resp, stadgar. Beslutom att arbetstagarrepresentation skall inrättas får fattas av lokal fackUgorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till företagel ochsom omfattar mer än hälften av arbetstagarna inom företaget. Tillhör deanställda olika sådana organisationer kan organisationer som tillsammansföreträder en majoritet av arbetstagarna gemensamt besluta om inrättande av arbetstagarrepresentation.Arbetstagarledamöter utses av de lokala fackUga organisationerna. därvidinte kan enas gäller en särskild hjälpregel. Denna innebär att organisation somomfattar mer än fyra femtedelar av de koUeklivav-talsbundna arbetstagarna fårutse båda arbetslagarledamöterna. I andra hand får de båda lokalaorganisationer, som har störst antal sådana arbetstagare utse vardera enledamot. Arbetstagarledamotbör utses bland de anställda. Den som är arbetstagarledamot i ett företagsstyrelse får inte utan särskUt tillstånd utses till sådan ledamot i annatföretags styrelse. Fråga om tUlstånd prövas av en särskild nämnd som anges idet följande. Arbetstagarledamots mandatlid bestäms av den som utser honom. Vissajävsregler gäller för arbetstagarledamot. Han får sålunda inte delta vidstyrelsens behandling av frågor som rör stridsåtgärd, förhandlingar omslutande av kollektivavtal och uppsägning av sådant avtal. kan medges undantag från lagens tillämpning om arbetstagarrepresentationskulle medföra väsentliga olägenheter för bolaget eller föreningen. Som sådanaolägenheter anges att styrelsens sammansättning är beroende av politiskastyrkeförhållanden eller av förhållande mellan olika aktieägare eller aktieägargrappereller att bolagsordningen eller stadgar innehåller föreskrift om särskild röstpluralitetvid fattande av styrelsens beslut. Undantag skall förenas med villkor omåtgärder som på annat sätt tUlgodoser arbetstagarnas intresse av insyn ochinflytande i fråga om företagets verksamhet. Fråga om undantag prövas av en särskUdnämnd på åtta personer vilken utses av Kungl. Maj:t, som också förordnar en avdem till ordförande. Övriga sju ledamöter utses efter förslag av olikaorganisationer som företräder arbetsgivar- eUer arbetstagarintressen. Iprövningen av ärende deltar ordföranden och fyra andra ledamöter enligt ennärmare angiven ordning. 1972:116 berördes också frågan om styrelserepresentation för de anställdai bankinstitut och försäkringsbolag. Med anledning av vissa underlagstiftningsarbetet framförda önskemål om att lagen borde omfatta också dessaföretag förklarade departementschefen att han inte var beredd att lägga framförslag som tillgodosåg dessa önskemål. Departementschefen hänvisade därvidtill att det inte var lämpligt alt ta ställning tUl frågan omstyrelserepresentation för de bankanstäUda innan den pågående utredningendärom slutfört sitt arbete.