prop · FW03135 · 1973-12-31 00:00:00 — Del är också enligt hansuppfattning psykologiskt olämpligt att flytta fältjägarutbildningen från I 5 dåförbandet har varit inriktat på denna typ av utbildning.Länsstyrelsen i och kommun befarar att en flyttning avjägarut-bUdningen från kan få negativa följder för orten genomminskad befälsrekrytering. förordar att K 4flyttas till . Chefen för armén, ochlänsstyrelsen i finner dén föreslagna storleken på förbandetorationell. De tvä senare anser dock alt denna f. n. kan godtas med hänsyn tillatt är en liten ort. Chefen för armén hävdar att krigsorganisatoriskaskäl i framliden kan medföra en ytterligare minskning av förbandet eller tvingafram en flyttning av jägarskolan från till , vilket han inlekan godta. På grund av utvecklingen mot större utbUd-ningsenheler föreliggervidare enligt arméchefen risk för att ell litet förband kan komma att läggasned . Varken chefen för armén eller militärbefälhavaren för ÖvreNorrlands militärområde anser sig kunna la ställning lill hur många anställdasom behövs vid förbandet. Detla beror på utbildningens slutliga inriktning och omfaltningsamt värnpliktskontingenlens storlek. TCO-S påpekar all den höjda pensionsåldernoch del ringa antalet befallningar för äldre personal vid små förband kanmedföra att de äldre får svårt all stanna kvar på orten. Chefen för armén, , TCO-Soch SR framhåller att de fredsorganisatoriska konsekvenserna av alt ett förbandförläggs till kan bedömas först sedan arméchefens plan förutveckling av arméns fredsorganisation föreligger och all denna långsiktigaplanering inte får föregripas. Arméchefen påpekar dessutom att förändringar ifredsorganisationen måsle anpassas till krigsorganisationens personalkrav. De av utredningen föreslagna rekryteringsåtgärdernabiträds av flertalet remissinstanser. Överbefälhavaren och chefen för arménanser dock att vakanssituationen för befäl, som är särskilt besvärande iNorrland, kan förvärras ytterligare genom den föreslagna lokaliseringen.Arméchefen befarar också att de personal- och rekryleringsproblem som uppslår isamband med all förbandet sätts upp kommer att stå kvar under en lång period.Han framhåller att det därför är nödvändigt att rekryteringsåtgärder sättsigång . Överbefälhavaren påpekar med instämmande av bl. a. länsstyrelseni lån att goda arbets- och utbildningsbetingelser m. m. för deanställda och deras familjer är ytterst nödvändiga. Enligt SR:s mening kommerde anhörigas möjligheter lUl sysselsättning att starkt påverka de anställdasinställning tUl en flyttning till . SR efterlyser också statligaåtgärder för att främja sysselsättningen, en uppfattning som delas av 1968 årslokaliseringsutredning. Chefen för armén framhåller att en välvillig inställningfrån statens sida är nödvändig för att inte de anställda och deras familjerskall bli lidande. Liknande synpunkter framförs också av militärpsykologiskainstitutet, i och personalorganisationerna. Behovetav särskilda åtgärder för att kunna erbjuda sysselsättning för kvinnor strykssärskilt under av i , mUilärbefälhavaren för ÖvreNorrlands mUitärområde, statens planverk, kommun samt SF och TCO-S. Chefen för armén understryker viklen av all frågan om särskildareseförmåner för de anställda och deras anhöriga utreds enligi utredningensförslag. Militärbefälhavaren för Övre militärområde framhåller attåtgärder för all sänka kostnader för persontransporter måsle vara generella ochkunna tillämpas även för andra garnisonsorter inom mUilärområdet. Överbefälhavaren framhåller att personalorganisationerna måsleges möjligheter att uttala sin mening om de åtgärder som vidtas vid eneventuell etablering. Liknande synpunkter framförs av personalorganisationernasjälva. i understryker altutvecklingen på arbetsmarknaden i länets södra inland har medfört att myckel sloraarbetsmarknadspoUtiska insatser har fått göras. Med detta som bakgrund framhåller nämnden vikten av att i första hand undersökaförutsättningarna för lokal rekrytering av civU personal. Nämnden finner attregional rekrytering behövs i mycket liten utsträckning och då enbart för vissaspeciellt utbildade, t. ex. bokhållare och kvalificerade tjänster inom hälso-och sjukvården. Även LO betonar behovet av lokal rekrytering. Utredningens förslag att på försök förlägga viss del avutbildningen till fast anställt plulonsbefäl i redan innan förbandetsätts upp tUlstyrks av i , TCO-S och SR. Chefenför armén och mililärbefälhavaren för Övre militärområde är däremotnegativa till förslaget. Arméchefen framhåller all frågan måsle utredas och atti varje fall den praktiska utbildningen inle kan genomföras i där övningslruppsaknas. Vissa negativa värnpliktssociala effekter påpekas avchefen för armén, militärpsykologiska institutet, värnpliktsverket och SR.Arméchefen hävdar att de värnpliktiga har stora sociala problemgenom bl. a, tidig famUjebUdning och längre studier. Dessa svårigheter kommerenligt arméchefen att öka genom att ett större antal värnpliktiga förläggslångt från hemorten. Institutet påpekar att kraven pä en bra yttre fritidsmiljösvårligen kan tillgodoses i en ort av storlek. framhåller att kunskapernaär dåliga om hur berörd personal påverkas av omställningar som den föreslagna.Del skulle därför vara värdefullt om en sociologisk undersökning kundegenomföras i samband med att förbandet sätts upp. Institutet har skisserat enplan för en sådan undersökning men har f, n. inte resurser att genomföra den. Insliluletoch SR föreslår även individuella undersökningar av de anställdas problem. Utredningens förslag om att viss del av arméns vinterulbildningflyttas till finner i lämpligt. Chefenför armén anser däremot att en ny vinterövningsplals inle behövs f. n. påpekar att åtgärden kommer attdrabba en annan utflyttningsbygd. Samtiiga militära remissinstanser vänder sig molutredningens förslag om att utreda möjligheterna att låna viss utbildningsmaterielfrån mobiliseringsförråd. De anser att en sådan lösning leder till en sänkningav beredskapen som inte kan accepteras. Kasernetablissement samt övnings- och skjutfält m. m. Chefen för armén, militärbefälhavaren för och forlifikalionsförvaltningen delar utredningens uppfattningall kasernetablissemenlel bör anpassas lill de särskilda förhållanden som råder i och utformas för att kunna ge godarbetsmiljö för de anställda och lämplig utbUdnings- och fritidsmiljö för devärnpliktiga. Chefen för armén och biträderutredningens uppfattning all etablissementet av klimatskäl bör hållas välsamlat. ansluter sig i huvudsak till utredningensförslag beträffande läge och utformning men påpekar att del är nödvändigt altbegränsa investerings-, underhålls- och driftkostnaderna. Utredningens förslag rörande övnings- och skjutfällelbiträds av chefen för armén, militärbefälhavaren för och . De båda senare betonardock att förslaget inte får medföra att aktuell anskaffning av övningsfält iBoden försenas eller inte alls kommer till stånd. upplyser altmarkberedskapen i är god och att en översiktsplanering håller på attställas upp. Detta ger möjligheter till en framsynt planering av hela området. önskar dokumentation överfjällterräng för övningar utanför övnings- och skjutfältet i anslutning till kasernområdel.Verket framhåller att skyddsvärda fjällområden där naturreservat planerasligger lätt åtkomliga från . Övningar med terränggående fordon iområdet skulle motverka reservatets syfte. påpekar att det aktuellaövningsområdet är renbetesområde för en sameby och flyllområde för flera andrabyar. Förbundet hävdar att stora ölägenheter kommer all uppstå. Staien börutreda detta och lämna förslag till kompensation och ersättning för uppkommandeolägenheter. Chefen för armén, i ,luftfartsverket och SR delar utredningens uppfattning att permittenttransporterlill av värnpUktssociala skäl bör ske med flyg. Arméchefen påpekar idetta sammanhang all s. k. matarbusstransporler mellan ochSkellefteå inle är godtagbara. anser måsle räkna med flyglransporter även till andra platser, t. ex. i Jämtlandoch på , eftersom ett slort antal värnpUktiga antagligen kommer attrekryteras därifrån. Utredningens förslag att en flygplats skall anläggas inärheten av biträds av chefen för armén och luftfartsverket.Militärbefälhavaren för Övre militärområde framhåller att man medhänsyn till de höga kostnaderna för all anlägga en flygplats måsle granska helalandsdelens intresse av flygplatser. kommun pekar i anslutning lill detlapå Vindelälvsområdet som en tänkbar plats för flygfält. och frUuftsområden anser att även fjäUturismen skuUekunna utnyttja ett flygfält som lades på ca en timmes resavstånd i västlig riktningfrån . Utredningens förslag till storlek och klass på flygfältet delas av militärbefälhavaren for Övre militärområde, fortifikationsförvallningenoch luftfartsverket. Utredningens synpunkter och förslag i fråga om vägkommunikationer-nabiträds av militärbefälhavaren för Övre militärområde. och i lämnar presentationen av vägförhållandenautan erinran, framhåller att väg- och gatunätet inom tätortenArvidsjaur är i godtagbart skick men all det f. n. saknartrafikdifferentiering. Förvaltningen bedömer all bl. a. inomtätorten behöver byggas om. kommun anser att en upprustning av vägarmellan och via är nödvändig både för de aktuellaförbandens och turismens skull. önskar en allsidig diskussion avkommunikationsförhållandena både nu och . Utbyggnaden avkommunikationerna inom regionen är enligt planverkels uppfattning likaangelägen som att anlägga flygfältet. Samordning av militära och civila anordningar Flertalet remissinstanser biträder hell eller delvisutredningens uppfattning om att mUitära och civila anordningar bör samordnas.Militärbefälhavaren för Övre militärområde och fortifikationsförvallningenanser att de aktuella frågorna måste bedömas med hänsyn lill hursamhällsutvecklingen kommer att påverka belastningen på olika servicefunktioner.Länsarbetsnämnden i framhåller att har godaförutsättningar att uppfylla de av utredningen ställda fordringarna. Kommunenförfogar redan över en tillfredsställande utveckUngskapacitet. anser att stora besparingar i samhällskapital kan göras genom att manundviker dubblering av anläggningar. i betonardessutom all samordning innebär en ökad kontakt mellan förband och samhälle somär lill nytta för båda parter. Med hänsyn lUl väntade svårigheter att rekrytera medicinalpersonalfinner försvarets sjukvårdsstyrelse att ell samgående med sjukhusär tänkbart och delvis förmånligt. Läkarmottagning för den öppna vården måstedock finnas inom eller i anslutning till kasernområdet. Flera av remissinstanserna lämnar synpunkter påutredningens kostnads- och personalberäkningar. finner del anmärkningsvärt att någon uppskattning av den totalasysselsättningseffekten inte har gjorts trots att förbandet sätts upp avlokaliseringspolitiska skäl. anser vidare att en ekonomisk analysav hela projektet är nödvändig. I denna bör hänsyn tas till både statliga ochkommunala investeringar. lokaliseringsutredning och LO har sammaåsikt. i anser all den uppskattadekostnaden för förbandets etablering är måttlig, om den kan leda till all utvecklingeni södra inland vänder. Enligt LO bör ett flertal av de åtgärder somvidtas för all etablera förbandet i ses som regionalpoUtiskainsatser och kostnaderna bedömas från denna synpunkt. Överbefälhavaren, chefen för armén ochfortifikationsförvaltningen betonar all kostnaderna för grundinvesteringar ocheventuella följdkostnader på grund av att ett nytt förband sätts upp iArvidsjaur måste bestridas utanför krigsmaklens utgiftsram. Även merkostnaderför driften måste täckas med medel utanför ramen anser överbefälhavaren. Arméchefenframhåller i detla sammanhang att upprättandet av denna typ av förbandmotverkar de besparingsåtgärder som vidtas för all genomföra en rationellfredsorganisation. anser att den av utredningen framräknadekostnaden för ett flygfält är väl låg med tanke på de geografiskaförhållandena. Till samma slutsats kommer försvarets ralionaliseringsinstilutoch luftfartsverket. Beträffande driftkostnaderna för flygfältet anserluftfartsverket att dessa bör räknas in i krigsmaktens ram eftersom fältet påsikt inle kan väntas bli lönsamt. påpekar attutredningen inle har specificerat sina kostnadsberäkningar vilket har försvåratgranskningen. Institutet uppskattar de årliga utgifterna lill ca 30 mUj. molutredningens 21 milj. kr. Denna skillnad gäller vissa utelämnade kostnader ilönekostnadspålägg, räntor och avskrivningar, utbildningsmateriel, utgifter isamband med personalens flyttning samt rabatterade resor för anställda medfamiljer. Dessutom blir kostnaderna per producerad enhet högre vid ett litetförband än vid ett slort. Förutsättningen för att utredningens beräkning avdriftkostnaderna i övrigt skall hålla är enligi institutet all ett annatförband läggs ned. Ralionaliseringsinstitulet anser sig i likhet meddomänverket inte heller kunna godta utredningens beräkning av kostnaderna förmarkanskaffning efiersom utredningen inte har räknat in värdet av marken somtillhör domänverket. framhåller att om dess resurser utnyttjas förändamål som ligger utanför affärsdriften måsle kostnaderna härför bestridasöver statsbudgeten eller redovisas särskilt. Om man inte följer denna princip,minskar man på papperet kostnaderna för projektet vilket kan leda till att manlåter markvalet påverkas av ägarförhållandena. Uppoffringen bUr i realitetenlika stor vems egendom som än tas i anspråk. Som ett alternativ föreslårdomänverket att fortifikationsförvallningen arrenderar marken. Utredningens förslag alt en samarbelsdelegalion skallupprättas för förbandets etablering biträds av flertalet remissinstanser.Chefen för armén anser dock alt det inte behövs ett särskilt organ. Frånmilitär synpunkt är enhgt arméchefen de normala tjänste- och samrådsvägarnafullt tillräckliga. , i Norrbottenslän, kommun och SR framhåller att det är viktigt all delegationeninrättas efter beslul om att sätta upp förbandet. TCO-S kräver medinflytande för personalorganisationerna påfrågor rörande arbets- och fritidsmiljöns utveckling. Detla skulle enligt TCO-Skunna ske inom samarbetsdelegalionen. Personalen bör också ges tillfälle altframföra synpunkter bl. a. på personaluppsättning och personalutbildning. Umeåkommun framhåller att det är lika önskvärt att en delegation med motsvarandeuppgifter inrättas för en eventuell avveckling av K 4. I fråga om utredningens tidsplan gör chefen för arménendast mindre kompletteringar. Militärbefälhavaren för betonar vikten av all lidsplanen hålls. iNorrbottens län anser att planen kan krympas väsentligt. anserdel vidare naturligt all en gymnasieskola i bör inrättas ochutvecklas under förbandels uppbyggnadsskede. anser att skolanbör organiseras för glesbygdsundervisning. tror att en utsträcktutbyggnadstid skulle kunna ge jämnare och större sysselsättningseffekt ochförordar alt detta närmare undersöks. Ändringar av fredsorganisationen för vissa arméförbandInledning Försvarets fredsorganisationsutredning har i en promemoria(Ds Fö 1971:8) över arbetsläget m.m. inom utredningensammanfattat resultatet av utredningsarbetet dittills samt redovisat deriktlinjer utredningen har övervägt för arbelet och alternativa lösningar avproblem rörande främst arméns fredsorganisation vid vissa garnisonsorter.Utredningen anmälde i detta sammanhang all dess arbete varplanlagt att avse främst arméns fredsorganisation. Utredningen har därefter idecember 1972 lämnat ett delbetänkande (Ds Fö 1972;8) med förslag tilländringar av fredsorganisationen för arméförband 1. Förslaget berör en radförband och skolor inom armén, bl. a. i , och . TillSkövde föreslås en större skolenhet förläggas. I delta sammanhang kommer jagall behandla utredningens förslag endast i de delar del berör livgarde (P1) med pansarlruppernas kadett- och aspirantskola (PKAS) och Södermanlandsregemente (P 10) samt försvarels gymnasieskola (FGS), arménskompaniofficersskola (AKS), (S 1) och kavallerietskadett- och aspirantskola (). Innan ställning tas till utredningensövriga förslag måste vissa ytterligare överväganden ske. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av överbefälhavaren efterhörande av cheferna för armén, marinen och flygvapnet forlifikalionsförvaltningen,försvarels materielverk, värnpliktsverket, försvaretsrationaliseringsinstitut, försvarets fastighetsnämnd, försvarels personalnämnd,statens vägverk, , statens personalnämnd, statens planverk,, länsstyrelserna i , , ,, och , och län, expertgruppen förregional utredningsverksam- het, landstingskommunerna i , ,, och län, , , ,, , , , , , ,och kommuner. i (LO), (TCO-S), () och akademikers centralorganisation (). Vidarehar försvarels gymnasieskola (FGS) inkommit med yttrande i ärendet. livgarde (P 1) med pansartruppernas kadett- och aspirantskola(PKAS) Ar flyttades förbandet tiU nybyggda kaserner iEnköping, PKAS fördes över lill P 1 från pansarregementet i Strängnäs.En ny kasern för skolan blev färdig år I 967. Regementets etablissement är uppdelat på ell antal mindrebyggnader. Övningsfältet omfattar omkring 990 ha vartill kommer ett kasernområdeom ca 25 ha. Den totala markytan tillgodoser de behov som gäUer för ellinfanteriregemente men är för liten för ett pansarregemenle. Ett skjutfällom 320 ha är beläget vid Veckholmen från och ett annat om ca1 400 ha finns på Utö. Vid båda skjulfällen ligger delar av riskområdena övervatten. Ett skjutfäll vid Skogs-Tibble som är under anskaffning för Uppsalagarnison kan också utnyttjas av P 1. * Grundutbildningskonlingenten vidregementet omfattar ca 650 värnpliktiga. PKAS utbildar elever vid aspirantskolor, kadettskola och reservoffi-cerskurser.Antalet elever varierar från drygt 50 till ca 170 . Antalet elever kommer sannolikt att minska till följd avkrigsorganisatoriska förändringar. Antalet anställda vid P 1 och PKAS i september 1972framgår av följande sammanställning. (P 10) Regementet är föriagt lill . Grundutbildningskonlingentenomfattar ca 750 värnpliktiga. fanns vid P 10 168militära, 21 civilmilitära och 200 civila tjänstemän anställda. Försvarets gymnasieskola (FGS) FGS tidigare tillkom efler 1942års försvarsbeslut. Skolan är gemensam för armén, marinen och flygvapnet.Skolan ger UtbUdning i allmänna ämnen åt blivande kompani-eller regemenlsofficeraresom saknar den civila utbildning som krävs för sådan anställning. Dessutom förekommer i viss utsträckning kompletterings-och påbyggnadskurser för bUvande plutonsofficerare. Skolan har f. n. omkring540 elever. fanns 56 civila tjänstemän vid FGS. Arméns kompaniofficersskola (AKS) Vid AKS UtbUdas fast anställda plutonsofficerare tillkompaniofficerare. 1 skolans uppgifter ingår också försvarsupplysning saml gymnastik-ochidrottsutbUdning lill eleverna vid FGS. AKS svarar för förläggning m. fl.administrativa uppgifter för eleverna vid FGS. AKS är föriagd till i f. d. Upplandsartilleriregementes kaserner. 1 avvaktan på beslut omskolans framlida lokalisering har förbättringar av lokalerna fåll anslå. Inomskolans område har på 1950-lalet uppförts drivmedelsanläggning, tvätt- ochsmörjhallar samt garage. 1 ett balanserat rekryteringssyslem bör skolan ha ca 125elever. Andelen elever ur infanteriet är störst, . För alt kunna fyllanuvarande vakanser behövs enligt chefen för armén ca 160 elever under entioårsperiod. Personalen vid skolan beslod av 61personer, varav 31 mUitära och 30 civila tjänstemän. Därtill kom ca 30 handräckningsvämpUktiga.Personalen är avsedd även för FGS saml för skolornas gemensamma sjukvårds- ochkassaavdelningar. Personalbehovet enbart för AKS beräknas vara 35-40 personer.De omkring 20 lärarna tjänstgör vid skolan mellan tre och . (S 1) med signaltruppernaskadett- oeh aspirantskola (SignKAS) och arméns stabs- och sambandsskola (StabSbS)jämte totalförsvarets signalskyddsskola (TSS) S 1 flyttades till från kaserner iFrösunda där regementet varit förlagt . Det disponerar nu f, d.Upplands regementets kaserner. Till regementet är SignKAS och StabSbS anslutna. Huvuddelen av S 1 :s byggnader uppfördes åren 1911 1916.Inom det kasernområde som disponeras av S 1 har inga nya byggnadertillkommit . Vissa byggnader har ändrats till förråd, skollokaleroch signalverkslad. Kasernerna renoverades i begränsad omfattning år 1956inför S 1 :s inflyttning. Hela S 1 :s kasernområde med AKS och FGS samtnärövningsfält omfattar ca 600 ha. Ett nytt skjutfäll om ca 900 ha som äravsett för garnison håller på alt inköpas som ersättning förskjulfältet i Hågadalen nära S 1 i . StabSbS har till uppgift alt undervisa fast anställdpersonal och värnpliktiga i sambandstjänst, slabsljänsl, tolk- och fångförhörsljänsl,underhåll och reparation av signalmateriel samt signalskyddsljänst. I skolaningår TSS. Antalet kurser liksom antalet elever vid TSS är myckel stort. Skolanutbildar över 1 100 elever, fördelade på ca 130 kurser. Kurslängdenvarierar mellan och . Huvuddelen av eleverna genomgårkorta kurser. Vid SignKAS utbUdas genomsnittligt 45 elever . Grundutbildningskonlingenten vid S 1 omfattar årligenomkring 750 värnpliktiga, av vilka ca 1 20 avses för StabSbS, Antalet anställda vid S 1, SignKAS och StabSbSframgår av följande sammanställning. S 1 SignKAS StabSbS Militära 132 8 38 Civilmilitära 24 - 26 Civila 201 - 28 Kavalleriets kadett- och aspirantskola (KavKAS) KavKAS är f. n. lokaUserad tiU . Antalet elevervarierar från lägst 20 lill omkring 75. Antalet mUitära lärare är undervinterhalvåret 7 och ca 17. Skolan är administrativtknuten rill K 4 och I 20. Utredningen redovisar ipromemorian 7 1över arbetsläget m. m. inom försvarets fredsorganisationsutredning (FFU), den s.k. nyårspromemorian, de faktorer som under utredningens dittillsvarande arbetehar visat sig ha haft stor betydelse och som den bedömer skall få väsentligtinflytande på utredningens överväganden även i fortsättningen. Utredningenframhåller i detta sammanhang samhällsekonomin, däri inräknat anslagen lillförsvaret, som särskUt viktig. Den understryker vidare betydelsen av operativafaktorer, sambandet mellan krigsorganisation och fredsorganisalion samt behovetav att rekrytera och behålla anstäUd personal och all utnyttja redan gjordainvesteringar i mark och byggnader. Vidare berör utredningen vissaavvägningsproblem som t. ex. konkurrensen om mark mellan försvaret och andra delarav samhället saml möjligheterna all öka försvarels tUlgångar på mark. Den larockså bl. a. upp hur lokaUserings- och regionalpoUtik i allmänhet påverkar dessöverväganden saml behandlar flygbullerproblemens betydelse vid lokalisering av flygfloltiljer. Utredningen konstaterar vidare i delbelänkandet medförslag till ändringar i fräga om arméförband: 1 all den slora betydelsen av defaktorer som redovisas i nyårspromemorian har bestyrkts i det fortsatta arbelet.Utredningen tar i betänkandet bl. a. upp de värnpliktssociala problemen som enannan betydelsefull faktor för sina överväganden samt lämnar ytterligaresynpunkter på personalfrågornas betydelse i sammanhanget. Vidare granskas avvägningsprocessenmUitärt civilt och de samhällsekonomiska frågorna ytterligare. Med hänsyn till att det i skilda sammanhang under senareår har uppmärksammats all fredsadminislrationen vid oförändrad organisationberäknas ta i anspråk allt större andel av försvarets budget, har utredningenfunnit det angeläget all lägga fram förslag som medför att besparingar kangöras . Utredningen har därvid eftersträvat större men tillantalet färre fredsförband. Utredningen anser emeUertid att man i fråga om försvaretsfredsorganisation måste la hänsyn inte bara till de kostnader som redovisasunder fjärde huvudtiteln ulan även till samhällskostnaderna i övrigt. En ökadkonkurrens mellan oUka samhällssektorer om de finansiella resurserna,arbetskraften och de fysiska tillgångarna kräver enUgl utredningen rationellaproduktionsenheter inom försvaret. är därför även av den anledningen enstrukturrationalisering av försvarels fredsorganisalion angelägen enligtutredningens mening. En sådan rationaUsering kommer att kräva investeringar imark och byggnader. Även om rationaliseringen är samhällsekonomiskt angelägen,kan den från finansiella synpunkter vara svår att genomföra.