prop · FW0373 · 1973-12-31 00:00:00 — Ettspörsmål av visst principiellt intresse i saraband raed frågan om undantag frånupphandlingskungörelsen är på vilket stadium i upphandlingsprocessen somärendet skall underställas Kungl. Maj:t, ora inte generella föreskrifter häromutfärdals. För såväl den upphandlande rayndighelen som för tänkbaraleverantörer bör det enligt komraittén så tidigt sora raöjligt göras klart orahänsynstaganden sora inte regleras i upphandlingskungörelsen kan komma attinverka vid prövningen av anbu- 1973: 73 H den.Om detta kan ske redan på planeringsstadiet hos rayndigheten, kan anbudskretsenanpassas raed hänsyn härtUl. Leverantörer sora bedöms inte kunna koraraa ifråga behöver då inte åsamkas kostnader för anbudsräkning ra. A andra sidan anserkomraittén att raan i detta skede inte alltid tillräckligt noga kan angesamtliga omständigheter sora kan koraraa att beaktas vid prövning av ettupphandllngsärende. Sysselsättningsläget vid ett företag kan t. ex. förändrasfrån tidpunkten för planeringens påbörjande tUl dess anbud inkorarait. Ävenraed god raarknadskännedora kan det vidare vara svårt att ange ora undantagfrån gällande upphandlingsregler bör koraraa i fråga innan raan genora anbudoch i vissa fall förhandlingar känner kostnaden för altemativa lösningar. Medhänsyn härtill är korarailtén inte beredd att generellt uttala sig för enregel att hithörande ärenden alltid skall underställas Kungl. Maj:t innananbud inhämtats. Komraittén anser att underställandet bör ske så tidigt soramöjligt raen att en prövning dock bör göras från fall till fall. Avsärskilda yttranden av ledaraoten och experten framgår alt deanser alt i de fall upphandllngsärenden skall underställas Kungl. Maj:t dettabör ske innan upphandlingen inleds. Kommitténsförslag att beslut ora avsteg från principen ora affärsraässighet skall fattasav Kungl. Maj:t och inte av rayndigheterna tUlstyrks överlag. RRV, NO ochkommerskollegium understryker dock att nackdelar ur adrainistrativ synpunkt kanuppstå, om myndigheterna alltför ofta hänskjuter upphandlingsfrågor till Kungl.Maj:t. Även FMV fraraför liknande synpunkter och tillägger att förfarandet kanmedföra svårigheter för upphandlande myndighet att uppnå förmånliga vUlkor raedleverantör, ora denne vet att ärendet senare skall hänskjutas till Kungl.Maj:t. Budgetulredningen betonar vikten av att underställnings-förfarandet inteblir så tidsödande att syftet med underställningarna motverkas. Remissopinionen ärdäreraot delad beträffande koraraitténs mening att det måste åliggaverksledningarna sora en allraän skyldighet att vid fall av uppenbaramålkonflikter med betydande konsekvenser hänskjuta upphandllngsärende tillKungl. Maj:t även om särskilda föreskrifter härom inte utfärdats. Fleraremissinstanser understryker behovet av preciserade regler för underställningoch framhåller att frånvaron av sådana regler skapar osäkerhet hos rayndigheterna. FMVavstyrker förslaget om allraän underslällningsskyldighet i de fall föreskrifterinte utfärdats med motivering att det inte ger tiUfredsställande vägledning omnär underställning skall ske eller hur handläggningen i dessa fall skall gåtill. Statskontoretframhåller att man inte genomgående kan kräva att de upphandlande myndighetemaskall kunna bedöma om sysselsättnings-eller näringspolitiska synpunkter börinverka på upphandlingsbeslut. Sådana överväganden bör dock enligt statskontoretkomma till stånd. Regeln bör härvid vara att Kungl. Maj:t i regleringsbreveller på annat sätt meddelar rayndigheterna vilka delar av de aktuellaupphandlingspro-graramen sora kan koraraa alt styras av andra än affärsmässigabedömningar. Därefter bör myndigheterna inhärata Kungl. Kommerskollegiumraenar att myndigheterna bör ha tillgång tUl så klara riktlinjer som möjligtför vilka ärenden som skall underställas Kungl. Generellt tillämpbarakriterier såsom beloppsgränser, branschtillhörighet e. d, torde enligtkollegiet inte vara raöjliga att åstadkoraraa. Anvisningarna för tillärapningav kungörelsen bör i stället utforraas så att det norraalt ankommer påmyndighet att underställa Kungl, Maj:t upphandlingsärende endast i de fallärendet uppenbart är av utomordentlig betydelse i sysselsättnings- ellerregionalpolitiskt hänseende. Föreligger vid sidan härav i särskUda situationerönskemål från statsraakternas sida alt hänsyn tas av icke affärsraässig naturbör initiativ härtill tas av Kungl. Maj:t eUer av särskUt utsedd myndigheteller delegation. Budgetulredningenanser att regeringen vid behov under löpande budgetår bör kunna utfärdaallmänna riktlinjer för myndigheternas upphandling på grundval av den aktuellakonjunkturbedömningen om att särskild uppraärksarahet under de närmastemånadema bör ägnas vissa regioner eller näringsgrenar raed tillfälligasysselsättningssvårigheter. Det kan t. ex. föreskrivas att upphandlingsärendenav viss storlek i rådande konjunkturläge skall, ora dessa regioner ellernäringsgrenar raissgynnas vid tillärapning av affärsraässighetsprincipen,hänskjutas tUl regeringen. Poststyrelsenifrågasätter om det inte kan uppdras åt AMS att lämna fortlöpande informationom akuta sysselsättnings- och andra liknande problera, eventuellt koraplelteradraed direktiv eller rekoraraendalioner, sora rayndighetema bör känna till föratt på rätt sätt kunna göra de avvägningar sora enligt koraraitténs åsiktskall åvila verksledningarna. RRVfrarahåller i likhet raed korarailtén att några uttömmande anvisningarknappast kan utfärdas som kan ligga lUl grund.för handläggningen avupphandlingsärende i alla tänkbara fall då målkonflikter kan uppstå. I sistahand måste det inom detta oraråde i likhet med vad som eljest gäller inomförvaltningen vid väsentliga policyfrågor ankoraraa på verksledningen hos denupphandlande rayndigheten att bedöraa ora upphandlingen medför sådanakonsekvenser att frågan riraligen bör underställas Kungl. Maj:ts prövning.Alternativet skulle vara det raera tung- roddaförfarandet att alla större upphandlingsärenden finge prövas av Kungl. Maj :t. Verketanser att det bör ankorama på verksledningama och inte på den upphandlandepersonalen att fatta beslut ora underställning i de fall tillärapningen avgällande föreskrifter skulle kunna leda till uppenbara målkonflikter medbetydande externa effekter. För att underlätta handläggningsordningen för denupphandlande personalen anser RRV det vara lämpligt att myndighetema utfärdarinterna riktlinjer sora anger när frågan bör underställas verksledningen.Sådana riktlmjer bör också ange. när kontakt bör tas med AMS eller annan berördf ackrayndighet sora ett led i ärendets beredning. Inågra remissyttranden berörs även frågan om tidpunkten för underställning.Flera av dessa remissinstanser stöder den uppfattning som framförts i de bådasärskUda yttrandena i ämnet, nämligen att underställning generellt skall skepå ett så tidigt stadiura att redan inlett anbudsförfarande inte påverkas.Bland övriga reraissinstanser anför budgetulredningen att underställning kanske antingen innan anbud infordrats eller efter det att anbud inläranats. Urupphandlande myndigheters och leverantörers synpunkt är det förra alternativetenligt utredningen att föredra. Ur konjunkturpolitisk synpunkt har det senarealtemativet de fördelarna, att nya sysselsättningslägen kan beaktas och att manraot bakgrund av de avgivna anbuden vet vUka regioner som gynnas ellerraissgynnas. Enligt budgetutredningens mening torde det inte gå att generelltförorda det ena eller det andra alternativet, RRV anser i likhet medkomraittén att underställning bör ske så tidigt sora raöjligt. Självfalletraåste för underställning ett för Kungl, Maj:ts prövningrelevant beslutsunderlag föreligga, vilket i vissa fall kan vara först sedananbud inkorarait. Tidpunkten för underställning bör därför prövas avrayndigheten i det särskilda fallet. I fråga ora demerkostnader sora kan uppkomraa vid frångående av principen ora affärsmässighetanser FMV att dessa inte bör bestridas från anslag som beräknas förupphandlingens ändaraål. För att fastställa raerkoslnaderna behövs enligtverkets raening inte anbudsinfordran utan rayndigheterna bör kunna göra enungefärlig uppskattning. förutsätter att Kungl. Maj:t ersätterrayndigheterna för raerkostnader. så inte sker kan tillärapningen avförfarandet få en raycket begränsad omfattning. anser att iden mån upphandling skall ske efter någon form av samhällsekonomisk bedöraningbör särskild ersättning utgå tUl affärsverken för de raerkostnader detla kanförorsaka dera. Datainduslriutredningentar särskilt upp ett av de exerapel kommittén näraner på upphandlingar som kanbehöva underställas Kungl. Maj:t för särskild prövning, näraligen upphandlingav datamaskiner m. m. 1973: 73 14 a. alt denna upphandling bör bedöraas i ett sarahällsekonoraisktperspektiv. anför däreraot alt fullgörandet av de uppgifter somålagts verket kräver att upphandlingen baseras på marknads- ocheffektivitelsöverväganden. Verket avstyrker ett åläggande att underställaupphandling av avancerad teknisk utrustning särskild prövning då man avnyssnämnda skäl anser sig behöva full frihet vid val av bl. Även anser sig av liknande skäl behövafull frihet i sitt val av datautrastningar raed tillbehör och prograra vara. 5 Upphandling som sysselsättningspolitiskt medel Koramitténhar, när det gäUer användning av upphandling som ett medel isysselsättningspolitiken, tolkat sitt uppdrag så att den i första hand haft attkartlägga och analysera erfarenheterna av vidtagna åtgärder säratpröva huravida dessa åtgärder står i överenssläraraelse med Sverigesinternationella åtaganden. Det vidare perspektivet, bl. a. möjlighetema attanpassa myndigheternas beställningsverksamhet till den ekonoraiska politikensövriga ki-av, har korarailtén ansett ligga utanför uppdragets rara. Korarailténbeskriver utförligt gällande regler och praxis för användningen av upphandlingsora sysselsättningspohtiskt raedel. Upphandlingskungörelsen raedger, soratidigare närants, inte att myndigheten vid prövning av anbud får ta särskildhänsyn till den rådande sysselsättningssituationen. en rayndighet anseratt avsteg bör göras från kravet att välja det från affärsraässiga synpunkterförraånligaste anbudet raåste den inhämta medgivande från Kungl. Maj:t, om intesärskilda föreskrifter meddelats. SådanasärskUda föreskrifter har raeddelals AMS dels genom att AMS i sin instruktionundantagils från skyldigheten att tillämpa upphandlingskungörelsen dels genorabesläraraelserna ora s, k, rådrurasbe-ställningar. Vid arbeten i egen regiföljer AMS dock normalt upphandlingskungörelsen ora inte särskUdaoraständigheter i undantagsfaU nödvändiggör annat. När beredskapsarbetenutförs av annan huvudman föreskriver AMS att upphandlingskungörelsen skalltUlämpas. I ett begränsat antal fall, exerapelvis vid beredskapsarbeten raedkrav på snabbt påbörjande, har undantag från dessa bestäraraelser medgettshuvudraannen. Bestäraraelserom s. k. rådrumsbestäUningar har meddelats av Kungl. Maj:t (kompletterade ) med stöd av beslut (prop. 1966: 52,SU 1966: 107, rskr 1966: 251) avseende riktlinjer för arbetsmarknadspolitikenm. 1973: 73 15 innebäratt AMS får lägga ut beställningar som behövs i statlig verksamhet hosindustriföretag som varslat ora friställning av anställda i större omfattningtill följd av driftuiskränkningar eller driftnedläggelse. Beställningarna fårinte läggas ut i större orafattning än vad sora är oundgängligen nödvändigtför att ge arbetsförmedllngsorganen behövligt rådrum. Gällande bestämmelser ominhäratande av anbud skall därvid inte tillärapas. Omfattningen av dessabeställningar under budgetåren 1966/671970/71 har understigit 8 milj. kr. Under /72 uppgick motsvarande beställningar till närraare 20railj. Offentligabeställningar har även använts för att av konjunkturpolitiska skäl stimulerasysselsättningen i en hel industribransch. Detta har skett genom att Kungl.Maj:t med stöd av nyssnämnda riksdagsbeslut kunnat dels medge statligamyndigheter att tidigarelägga beställningar dels bevilja statiiga bidrag tillkommuner som på sararaa sätt tidigarelagt sina beställningar. Ensådan mer samlad utläggning av induslribeställningar i sysselsättningsskapandesyfte har efter särskilda beslut av Kungl. Maj:t skett vid fyra tUlfällen,näraligen åren 19581959, 1963, 19671968 och 1971. Åtgärderna har varit ettled i en serie ekonoraisk-poliliska och arbelsraarknadspolitiska åtgärder somvidtagits för alt främja sysselsättningen vid konjunkturavmattningarna närandaår. Fr. o. m. beslut har åtgärderna omfattat såväl statiiga somkomraunala bestäUningar hos företag inora viss bransch. TUl kommunerna har ettstatsbidrag på utgått vid tidigarelagd beställning. Upphandlingskungörelsensbestäraraelser har tillärapats av de statliga rayndigheterna. Vidsidan av rådrurasbeställningama har upphandling skett utan attupphandlingskungörelsen tUlämpats i ett begränsat antal fall efter särskUdabeslut av Kungl. Korarailténbeskriver förfarandet vid de näranda tidigareläggning-arna av offentligabeställningar. Beställningar som ansetts ha ringa sysselsättningseffekt ellerför vilka utländska företag kunnat koraraa i fråga för leverans har inletidigarelagts, utan upphandlingen har fått ske i normal ordning vid senaretillfälle. Detsamma har gällt för inhemska förelag, vars efterfrågan påarbetskraft inte kunnat tillgodoses. Huvudparten av tldigareläggningama hargjorts av affärsverken. Dessa har schablonraässigt ersatts för detökade förräntningskrav som anskaffningarna medfört. Däremot har någonersättning inte utgått för fördyrad upphandling i övrigt. Någon anledning attfrångå förraånligaste anbud har den upphandlande myndigheten därför inte haft. Ifråga om de komraunala beställningarna har gällt att koraraun sora villkor förstatsbidrag skall styrka att beställningen avser en faktisk tidigareläggning.Endast i den mån beställningen ansetts lämpUg raed hänsyn tillsysselsättningseffekten har statsbidrag utgått. Liksora i fråga om 1973: 73 16 destatliga beställningarna har det gällt upphandlingar vid vilka endast svenskaförelag bedömts kunna komraa i fråga. Koramitténhar särskilt analyserat erfarenheterna av de beställningar sora tidigareladesåren 19671968. På grandval av denna analys anser korarailtén alt systeraetraed tidigareläggning av industribeställningar är ell nödvändigt instruraentför alt stiraulera sysselsättningen i en nedåtgående konjunktur. Erfarenheternaav tldigareläggningama visar enligt komraittén alt förfarandet släUer höga kravpå beredskap och snabbhet i agerandet. De civila statliga beställningarnafungerade i stort tillfredsställande. Delta gäller inte i sararaa utsträckningde railitära beställningarna. Om denna form av beställningar på den mUitärasidan upprepas i syfte att överbrygga en konjunkturavraattning, raåste enligtkoraraitténs raening urvalet av produkter för tidigareläggning göras raed storomsorg och avse delvis annat slag av raateriel. Vidare raåste den beräknadelidpunkten för leverans noggrant prövas. Handläggningsordningen bör även ändrasså att AMS raedverkar i ökad utsträckning när beställningarna läggs ut. Vidarehar erfarenheterna enligt korarailtén klart visat att tröghet ihandläggningsordningen och raåhända frånvaron av fasta adrainistrativa rutinerraedfört olägenheter. Beredskapen bör höjas på samtliga beslutsnivåer bl. a.genom att särskilda åtgärdslistor upprättas. Investeringsreserven bör ägnaskontinuerlig uppmärksarahet. Koramitténkonstaterar betydande fördelar med ett fast regelsystem för ersättning tUlmyndigheter och komrauner för de raerkostnader som uppkomraer vid förfarandetmed tidigarelagda industribeställningar. Ett fast regelsyslera raedför attmyndigheter och komrauner i sin planering kan beräkna vilka ersättningar somkoraraer att tillärapas när sysselsättningsinsatser görs. Oklarhet oraersättningsreglerna bör därigenom inte behöva försenasysselsättnlngsinsatserna, vilket tidigare ibland varit fallet. Kommitténförordar fortsatt tillämpning av gällande regler, vUket innebär atttidigareläggning av statligt affärsverks upphandling genom reduceradavskrivningsskyldighet endast belastas av kostnaden förbeställningen. För andra statliga myndigheter bör när detta likviditetsmässigterfordras tidigarelagd beställning finansieras genom att särskilda medelställs tUl förfogande från arbetsmarknadsanslagen. Myndigbetensupphandlingsbehov för koramande budgetår minskar härigenom vUket kan beaktasvid budgetbehandling och Kungl. Maj:ts beslut ora raedelsdisposition. Förkoraraunala rayndigheter har vid sysselsättningspolitiskt betingadtidigarelagd upphandling av redovisat slag staten norraalt läranat bidrag raed20 % av beställningens värde. Korarailtén förordar att även dennabidragsprocent bibehålls. Vidhögkonjunklurema åren 1961 och 19691970 fattade Kungl. Maj:t beslut orauppskov med leveranser och senareläggning av be- 1973: 73 17 ställningar.Korarailtén har analyserat erfarenheterna av förfarandet . Detföreligger enligt kommitténs mening stora svårigheter att mäta denarbetsmarknadspoliliska och sarahällsekonoraiska effekten av de rapporteradesenareläggningarna och beviljade uppskoven raed leveranser. Detla beror bl. a,på att rayndigheterna i vissa fall utnyttjat de genora senareläggningardisponibla medlen för beställning av andra produkter än de senarelagda och atten del av anskaffningarna helt eller delvis levererats av utländska tUlverkare.Korarailtén påpekar vidare alt senarelagd tidpunkt för beställning inte raedsäkerhet innebär att leveransdagen blivit senarelagd i sararaa utsträckning. Koramitténunderstryker betydelsen av en oraedelbar och direkt information från Kungl.Maj:t tUl berörda verksledningar i samband med beslut om senareläggningar ävleveranser. Sådan inforraation bör koraraa till stånd även i fortsättningen.Myndighetemas uppgifter ora konjunkturberedskap bör även i fråga om möjligheteralt senarelägga beställningar och uppskjuta leveranser prövas ingående isaraband med den årliga budgetgranskningen. Desenareläggningar av beställningar och uppskov med leveranser sora ägt rara harbyggt helt på frivUlig raedverkan från myndigheternas sida. Någon inskränkningi myndigheternas rätt att disponera anvisade anslag har inte förekorarait.Korarailtén erinrar ora att det är oklart i hur hög grad dessa uppskov ochsenareläggningar skuUe ha kommit tUl stånd även utan särskild anmodan av Kungl.Maj:t. Systemet torde dock ha betydande värde genom att kontakt i en ansträngdproduklionssitua-tion etableras mellan beställare och leverantör i fråga omanpassning av leveranser till företagens produktionskapacitet. A andra sidanminskar enligt komraittén effekten av åtgärder av ifrågavarande slag starkt närde förlängs ett flertal gånger. Förfarandet att senarelägga beställningarförutsätter slutligen mycket goda raöjligheter att överblicka konjunkturutvecklingen. Trotsde reservationer i fråga om systeraets verkningar som påtalats anser kommitténatt senareläggning av bestälhiingar och uppskov med leveranser t. v. böranvändas sora ett raedel i den ekonoraiska politiken. Det bör enligtkorarailtén närraast ankoraraa på budgetutredningen att överväga de eventuellaadrainistrativa åtgärder sora bör vidtas för att minska likviditeten förmyndigheterna i en viss situation. Upphandlingskoraraitténberör översiktligt också upphandling inom ramen för svenskt utvecklingsbistånd.Korarailtén anser att det från ekonoraisk-poliliska synpunkter är önskvärt atten så stor del av budgeten som möjligt kan utnyttjas inom konjunktur- ochstabiliseringspolitiken. EnUgt komraittén låg det dock inte inom raraen fördess uppdrag att föreslå någon ändring av principerna för upphandling försvenska bi-ståndsraedel. De ledande principerna är att biståndet skall läranasobun- 2 1973.1 saml Nr 73 1973: 73 18 detså att det inte förknippas raed vUlkor om köp i samt alt de behov somkomraer till uttryck i utvecklingsplaner skall vara avgörande förinriktningen av insatser. Kommittén har därför suramariskt prövat hurstor del av de svenska biståndsraedlen sora kan anses vara raöjlig att utnyttjaför den ekonoraiska politikens syften utan att gäUande principer för biståndetändras. I den raån tidigareläggning skulle bli aktuell bör enligt korarailténSverige stå för lagringskostnader, ora sådana skuUe uppkoraraa. Komraitténfrarahåller att senareläggning av beställningar och uppskov med leveransersjälvfallet endast kan komma i fråga i de fall mottagarlandet ger sittsamtycke. Vidsidan av eventuell upphandling för katastrofberedskap synes enligt kommitténsuppfattning det multilaterala livsmedelsbiståndet och det bilateralavarubiståndet raedge raöjligheter att styra biståndsinsatserna för inköp frånSverige. Omfattningen av nämnda bistånd /72 var avstorleksordnmgen 100 milj. kr. Utvecklmgen blir givetvis beroende påden inriktning av verksamheten som statsraakterna fastställer. En väsentligfråga är enligt korarailtén härvid exerapelvis varubiståndets andel avbiståndsresurserna. Dethar inte legat inora raraen för koraraitténs uppdrag att avge särskildaförslag rörande upphandling för biståndsraedel. Korarailtén förordar dock attberörda rayndigheter utreder, huruvida upphandling för biståndsraedel kananpassas efter sysselsättningsläget i . Vad som enligt koramitténsuppfattning kan komraa i fråga är närraast upphandling för varubistånd ochkatastrofberedskap. Koraraitténsförslag att använda upphandling sora ett medel i sysselsättningspolitikentillstyrks i allt väsentiigt eller läranas utan erinran av flertaletreraissinstanser. Sålunda anser LO att den offentliga verksaraheten sorahelhet bör medverka till att den ekonomiska poUtikens mål uppfylls och att ävende offentliga myndigheternas upphandling används som ett medel härför. LOraenar att tidigareläggning av beställningar i sysselsättningsfrärajande syftebör användas även i fraratiden. Liknande synpunkter fraraförs av statskontoret,AMS och vattenfalls-verket. AMS frarahåUer särskUt alt investeringsreservenraåste ägnas stor orasorg. Styrelsen understryker även den betydelserådrurasbeställningama haft. Statskontoret anser att det är nödvändigt attplaneringsprocessen på allt sätt påskyndas. Visstvekan i fråga ora upphandlingens roll som sysselsättningspolitiskt medeluttrycker . Förbundet raenar att de effekter som entidsförskjutning av offentliga bestäUningar kan åstadkomma måste betraktas somi det närmaste försumbara jämfört med svängningarna i efterfrågan från andrasektorer, exempelvis den Prop.1973: 73 19 privatakonsumtionen och lagereflerfrågan. Förbundet frarahåller vidare attkonjunktumedgångar som inträffar i vårt land och de länder sora Sverigehar handelsutbyte raed kan, om systemet tillämpas även i dessa länder, ledatill en samtidig indragning av produktionen till resp. land. Förbundet anserdet vidare riraligt att anta att den del av industrin sora är starkt beroendeav beställningar från försvaret inte följer de normala konjunkturvariationema.Därför kan det vara tveksarat att utnyttja beställningar från försvaret soraett medel att stabilisera det allmänna konjunkturläget. Liknande synpunkteranförs beträffande lunga beställningar exerapelvis från SJ. Såväl industrinssora rayndigheternas erfarenheter av senareläggning av bestäUningar ochleveranser talar enligt denna raetod inte bör utnyttjas soraett raedel i konjunklurpoliliken. anser att upphandling och särskilt koramunal upphandling är ettmindre lärapligt instraraent i sysselsättningspolitiken. I de undantagsfall dåinstruraentet raåste användas bör det enligt förbundet inskränkas tillstatliga beställningar. Fråganora ett fast regelsystem för ersättning till beställare sora avsysselsättningsskäl tidigarelägger beställningar berörs i några remissvar. LOtillstyrker koraraitténs förslag men anser att samma ersätining bör utgå tillstatlig och rayndighet. SJ anser att ett fast regelsyslera är avbegränsat värde. Ett sådant systera bör enligt SJ endast ange en minirainivåfÖr ersättningen. Utöver denna rainirainivå bör ersättningen kunna höjas efterbedöraning i varje särskUt faU. Miniraini-vån bör enligt verket endast vara avseddför beställarens ränteutgift i saraband raed tidigareläggningen.