prop · FW0344 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående ändringar i skatteutjämningssystemet förkommunerna m. m.; given . Kungl,Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars aviåtandelill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen läggs fram förslag om ändringar i skatteutjämnings-systemel.Bidragen till primärkorarauner och landsting ökar med 370 milj. kr. för år 1974i förhållande till nuvarande systera. Förslaget innebär således en betydandeökning av bidragsgivningen från staten till kora-munerna. Liksomi det gällande skatteuljäraningssystemet garanteras primärkommuner ochlandsting viss skattekraft, som relateras till medelskattekraften i landet ochvarierar i huvudsak med den geografiska belägenheten. I stället för denuvarande tre skaltekraftsorarådena föreslås fem skattekraftsklasser med engaranterad skattekraft på 95, 100, 110, 120 resp. av meddskaltekraften. Detbidrag som f. n. utgår till primärkommuner med högre utdebitering änmedelutdebiteringen föreslås avskaffat. Likaså föreslås att redu-ceringsregdn,som innebär att skatteutjämningsbidragen reduceras för kommuner med lågutdebitering slopas. Särskilda regler införs för att förbättra bidragen tillavfolkningskommuner och s. k. sommarstugukom-muner. När det gäller landstingenföreslås att den s. k. garantiregeln, som innebär att landstingskommunernagaranteras minst samma tillskjutna skatteunderlag som , slopas. Dekyrkliga koramunerna föreslås i fortsättningen få samma skatteutjämningsbidragi kronor räknat som med en årlig femprocentig uppräkning av föregåendeårs bidragsbelopp. Möjligheternaför kommunerna alt fä extra skatteutjämningsbidrag föreslås öka väsentligt. Gollandoch vissa delar av får de kraftigaste förbätlringar- 1 1973.1 saml. na.Totalt beräknas skatteutjämningsbidragen för öka för med 251kr. per invånare, för med . och för med138 kr. Påsikt får vissa kommuner vidkännas bidragsminskningar. Generösa övergångsreglerföreslås emellertid. Ingen kommun får sänkt ordinarie skatteutjämningsbidrag år1974. Därefter avtrappas övergångsbidragen . Denu föreslagna ändringarna i skatteutjäraningssystemet, sora avses träda i kraftden , är provisoriska i avvaktan på en aviserad översyn ianslutning tUl att resultaten från den kommunalekonomiska utredningens arbeteföreligger. Härigenomförordnas som följer. 1 § Landstingskommun, kommun, församling, pastoratoch annan kyrklig samfällighet sora har beskattningsrätt kan fåskatteutjämningsbidrag enligt denna lag. 2 § I lagen förstås med bidragsårdet år under vUket skatteutjämningsbidrag utgår, beräkningsåråret före bidragsåret, meddskatiekraftantalet skattekronor och skatteören per invånare i riket, beräknat som kvotenmdlan å ena sidan skatteunderlaget enligt taxeringsnämnds beslut rörandeberäkningsårets taxering tiU inkomstskatt med tillägg avbidragsunderlag enligt bestämmelsema om skattebortfallsbidrag och med avdragför skatteunderlag avseende sådana intäkter som avses i 2 § lagen (1965: 269)med särskUda bestämmelser ora kommuns och annan menighets utdebitering avskatt och å andra sidan antalet i riket kyrkobokförda invånare vidberäkningsärets ingång. 3 §Till landstingskomraun och kommun utgår skatteutjämningsbi drag, om skatteunderlaget understiger det som tillförsäkras enligt 5 re spektive 6 §, Bidraget utgår med ett belopp som motsvarar produkten av det enUgt 4 § beräknade tillskottet av skatteunderlag och utdebiterings satsen för bidragsåret, TUlförsamling, pastorat och annan kyrklig samfällighet utgår skatteutjämningsbidragmed det belopp som enligt förordningen (1965: 268) om skatteutjämningsbidragutgått för med fem procents årlig ökning. 4 §TUlskott av skatteunderlag tUl landstingskommun och kommun utgör skillnaden mellan det tUlförsäkrade skatteunderlaget enligt 5 re spektive 6 § och landstlngskoraraunens respektive kommunens skatteun derlag beräknat enligt 7 §. Tillskottav skatteunderlag avrandas till närmast hela hundratal skattekronor, varvid 50skattekronor avrundas uppåt. 5 §Landstingskommun tiUförsäkras ett skatteunderlag som motsva rar följande procent av medelskattekraften, nämligen läns landstingskomraun : och Järatiands länslandstingskommuner : läns landstingskommun : , och läns landstingskommuner : Övrigalandstingskommuner, 6 §Kommun tillförsäkras ett skatteunderlag som motsvarar följande procent av medelskattekraften, nämligen : Kommunerna i utom och ; 1973: 44 4 ,, , , Storaman, VUhdmina och Asele;: och ; ,, och ; ;: , , , , och ,, , , och ; Gotiand;: ; ,, och ; ,, , , och ; Borgholmoch ; : Övriga kommuner. Förkommun, vars folkmängd nedgått raer än ,skall ovan angivet procenttal av medelskattekraften förhöjas på så sätt attprocenttalet för kommunen multipliceras med en faktor som utgör förhållandetmellan av invånarantalet vid ingången av det femte året föreberäkningsåret och invånarantalet vid beräkningsårets ingång. 7 §Skatteunderlaget för landstingskommun och kommun utgöres av antalet skattekronor och skatteören enligt taxeringsnämnds beslut rö rande beräkningsårets taxermg till inkomstskatt med tillägg av bidragsunderlag enligt bestämmelserna om skattebortfallsbidrag och med avdrag för skatteunderlag avseende sådana intäkter som avses i 2 § lagen (1965: 269) med särskUda bestämmelser om kommuns och an nan menighets utdebitering av skatt. Vidberäkning av kommuns skatteunderlag medräknas ej vad sora kan anses belöpa pågarantibelopp för fritidsfastigheter. 8 §Ändras indelnuig av landstingskommun eller kommun vid bidrags årets ingång, beräknas tiUskott av skatteunderlag på grundval av den in delning som gällde vid beräkningsårets ingång. Tillskottet fördelas i för hållande till kommunddamas invånarantal vid beräkningsårets ingång. Vidindelningsändring som berör församling, pastorat och annan kyrklig samfällighetbestämmer Konungen hur utgående bidragsbelopp skall fördelas. 9 §Konungen bestämmer hur stor procent av meddskattekraften som skall tUlförsäkras landstingskommun och kommun sora berörts av indel ningsändring. 1973: 44 5 10 § fastställer tUlskott avskatteunderlag och tillställer landstingskoraraun och kommun uppgift omtUlskottets storlek beräknlngsåret. 11 § Konungen får efter ansökan bevilja extraskatteutjämningsbidrag. Ansökan inges till senast den 31 januariberäkningsåret. 12 § fastställermedelskattekraften . 13 § I fråga om utbetalning av skatteutjäraningsbidragunder bidragsåret tUlämpas bestämmelsema i kommunallagen (1953: 753) och annanförfattning om utbetalning av allmän kommunalskatt. 14 § Skatteutjämningsbidrag skall upptagas blandinkomsterna i utgifts- och inkomststat för bidragsåret. 15 § på grund av anmärkning eUereljest att av meddelat beslut enligt denna lag blivit uppenbartoriktigt till följd av skrivfel, räknefel eller annat sådant förbiseende, skaUlänsstyrelsen meddela beslut om rättelse. 16 § Talan mot ochlänsstyrelses beslut enligt denna lag föres hos Konungen genom besvär. 17 § De ytteriigare föreskrifter som behövs förtUlämpningen av denna lag meddelas av Konungen eller av myndighet, somKonungen bestämmer. Dennalag träder i kraft , då förordningen (1965: 268) omskatteutjämningsbidrag skall upphöra att gälla. Denäldre förordningen skall alltjämt tillämpas i fråga om ochtidigare år. skall i stället för vad som sägs i 8 § första stycket gäUa atttillskott av skatteunderlag beräknas pä grundval av den kommunindelning somgäller vid bidragsårets ingång. Landstingskoraraunskall för bidragsäret 1974 erhålla övergängskom-pensation, ora dess bidragenligt lagen icke uppgår tiU vad som för utgått iskatteutjämningsbidrag. Kompensationen utgår i sådant fall raed ett belopp soraraotsvarar skillnaden. skall övergångskorapensation utgå med80, 60, 40 respektive av kompensationen för . Komraunskall för erhålla övergångskompensation om dess bidrag enligtlagen icke uppgår till ett belopp som motsvarar vad som för saramanlagtutgått i bidrag vid brist på skattekraft och bidrag vid hög utdebitering.Kompensationen utgår i sådant fall med ett belopp sora motsvarar skillnaden.För åren 19751978 skall övergångskompensation utgå med 80, 60, 40 respektive20 % av kompensationen för . Ansökanom extra skatteutjämningsbidrag för inges till länsstyrelsensenast . Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ändringar i skatleutjämningssysteinetför kommunerna m. m. och anför. 1973: 1 (bU. 9 s. 87) har Kungl. Maj:t föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Skatteutjämningsbidrag tUlkommunerna m, m, för /74 beräkna ett förslagsanslag av 2 150milj, kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. 1969års riksdag (SU 1969: 36, rskr 1969: 120) hemstäUde om en parlamentariskutredning för att se över bl, a; skatteutjämnuigssystemet. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade jag sakkunnigaför att göra en översyn av skatteutjänmingssysteraet för koramunerna. Idirektiven tUl de sakkunniga framhöll jag bl. a. att översynen som mål borde haatt med bevarande av det nuvarande systemets principiella uppbyggnad innefattande enkelhet och lättill-lämplighet uppnå en bättre och rättvisareutjämning av det kommunala skattetrycket i olika delar av landet. Jag framhöllvidare att en av de mest betydelsefulla bestämraelserna i systeraet ärindelningen i skattekraftsområden och de därav betingade skattekraftsgränsernaoch att det därför är viktigt att dessa skaltekraftsgränser på ett så riktigtsätt sora möjligt återspeglar det kommunalekonomiska kostnadsläget i olikadelar av landet. Desakkunniga, vUka antog namnet skatteutjämningsrevisionen, har 'Generaldirektören , ordförande, departementsrådet ,riksdagsmannen , lagmannen , riksdagsmannen , landstingsrådet och riksdagsmannen . 1973: 44 7 den8 avlämnat betänkandet (SOU 1972: 44) Reformerad skatleutjämning. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetts av kammarrätten i Stockholra, ,statskontoret, , , ,skatteutjäraningsnäranden, , ,länsstyrelserna i samtliga län, kom-raunalekonomiska utredningen (KEU), . församlings- ochpastoratsförbund, hantverks- och industriorganisation (SHIO), , (), iSverige (LO) samt expertgruppen för regional utredningsverksamhet (ERU). Tilllänsstyrelsernas yttranden har fogats ett stort antal yttranden av komrauner,landsting, regionala organ i länen, m. fl. Vidarehar särskilda skrivelser med synpunkter i anledning av betänkandet avgetts avSigtuna komraun, Svegs komraun, koraraun. och Svenska kommunförbundels länsavdelningar i ,, och samt R-gruppen (ett samarbetsorganmellan priraärkommu-nerna och i ). Skatteutjämningssystemetbeslutades (prop. 1965:43, SU 1965: 78 och 1965: 130, rskr 1965: 319).Bestämraelserna (SFS 1965: 268, omtryckt 1972: 141) innebär i huvudsakföljande. Bidragutgår i tre former, nämhgen 1, skatteutjämningsbidrag vid brist på skattekraft 2, skatteutjämningsbidrag vid hög utdebitering 3, extra skatteutjämningsbidrag Detvå första bidragen beräknas enligt generella regler och beslutas avlänsstyrelsen. Det tredje bidraget, som kan utgå när synnerliga skälföreligger, beviljas av Kungl, Maj:t, Bidragetvid brist på skattekraft utgår till komraun, landstingskoraraun, församling,pastorat och annan kyrklig samfällighet som äger beskattningsrätt. Dennabidragsform tillförsäkrar kommunerna ett skatteunderlag som till sin storlekär beroende av kommunens geografiska läge och meddskattekraften i riket,SkUlnaden mellan det tillförsäkrade skatteunderlaget och del pä grundval avkomraunmedleramamas inkomster taxerade skatteunderlaget kallas tillskott avskatteunderlag. På delta tUlskott av skatteunderlag utgår bidrag efter denutdebiterings-sats som komraunen fastsläUt för bidragsåret. Det tiUförsäkradeskatteunderlaget varierar raed koramunens geografiska läge på så sätt att landetindelas i tre skatlekraftsområden med olika skaltekraftsgränser. tillförsäkradeskatteunderlaget, dvs, skattekraftsgränserna, varierar avmedelskallekraften som är det genomsnittliga skatteunderlaget per invånare ihela riket vid taxering enligt kommunalskattelagen (1928: 370). Variationersker i stort sett från söder till norr på så sätt att lägre procenttal gäller isöder och högre i norr. Skallekraf t sområde 1 orafallar hela riket raed undanlag av de fyra nordligastelänen samt vissa delar av , och , vilkalänsdelar tillhör skattekraftsområde 2, skattekraflsom-råde 2 dessutomVästernorrlands och särat läns kustland ochskallekraftsområde 3 Lapplandsdelen av och hela Norrbollenslän. Efteren vid av riksdag antagen ändring beträffande gällerföljande regler beträffande skatteutjämningsbidrag vid brist på skattekraft. Landstingskommuni skallekraftsområde 1 och de delar av , och Gävleborgsläns landstingskommuner som tiU-hÖr skattekraftsområde 2 garanteras enskattekraft som motsvarar av medelskattekraften i riket, övrigalandstingskommuner i skattekraftsområde 2 , landstingskoraraun iskattekraftsoraråde 3 . Ifråga om kommuner gäller alt Gollands komraun tillförsäkras en skattekraft soramotsvarar av medelskattekraften i riket. Motsvarande procenttal för annankommun i skattekraftsoraråde 1 är , för kommim i skattekraftsområde 2 och 3110 resp. . Förlandstingskommun gäller dessutom den särskilda garantin att tillskottet avskatteunderlag inte får understiga vad landstingskommunen för hartillförts i tillskjutet skatteunderlag enligt tidigare regler omskalteersättning. Om särskilda skäl föreligger, får Kungl. Maj:t förordna omavvikelse från den enligt förordningen gällande indelningen iskatlekraftsområden. Vidare gäller enligt den s. k. reduceringsregeln, attprocenttalet för det garanterade skatteunderlaget för primärkommun skallminskas raed en procentenhet för varje fullt tjugotal ören, varraed densaramanlagda utdebiteringen i kommunen understiger utdebiteringsgränsen, dvs.den sammanlagda medelutdebiteringen i riket. Länsstyrelsensbeslut avser vid denna bidragsform ett i skattekronor uttryckt tiUskolt avskatteunderlag. Beslut skall föreligga året förebidragsåret, så att komraunen kan la hänsyn därtill när staten ochutdebiteringen för det koramande året fastställes. Den utdebiteringssats somdärvid bestäms blir bestämmande för bidragets storlek i kronor räknat. Bidragetvid hög utdebitering utgår endast till borgerliga primärkommuner. Det utgår iförhållande till dels summan av det laxerade och tillskjutna skatteunderlaget,dels, enligt en progressiv skala, det bdopp varmed kommunens omräknadesammanlagda utdebitering överstiger ulde- 1973: 44 9 biteringsgränsen.Den progressiva skalan är 1/för varje öre av den del av denomräknade sammanlagda utdebiteringen, som överstiger utdebiteringsgränsen medhögst , och av den del av den omräknade sammanlagdautdebiteringen som överstiger utdebiteringsgränsen raed mer än . Denomräknade sammanlagda utdebiteringen är den sammanlagda utdebitering somkommunen kan beräknas ha haft om den inte fått bidrag vid hög utdebiteringeller extra skatteutjämningsbidrag året före bidragsåret. Liksomi fråga ora bidraget vid brist på skattekraft skall beslutföreligga året före bidragsåret. Beslutet som heltgrundar sig på förhållandena under beräkningsåret (året före bidragsåret),avser ett bidragsbelopp i kronor. Extraskatteutjämningsbidrag kan beviljas när synnerliga skäl föreligger. Sådantbidrag har främst beviljats skattetyngda kommuner med höga skolskjutskostnaderoch med stark befolkningsminskning. Vidareutgår såsoin extra skatteutjämningsbidrag betydande belopp för att stimuleratUl kommunsammanläggningar. Är 1972 utgick 140 milj. kr. i sådana bidrag.Bakgrunden är alt vissa kommuner genom saramanläggningarna får minskadeordinarie skatteutjämningsbidrag. Stimulansbidragen utgår ochminskar . Vissakomrauner beviljas också bidrag till utgifter för lokal trafik-service. För är1972 uppgick dessa bidrag till 0,4 milj. kr. Enligtrevisionen råder det inte något tvivel om att skatteutjämningssystemi det stora hela väl fyllt sin uppgift. SkUlnaderna i de kommunala utdebiteringarnahar krympt väsentligt. Lika viktigt är, att kommuner med låg skattekraft fåttmöjlighet att bygga ut sin service. Huravida också olikheterna i standardminskat är svårt att avgöra med hänsyn till de förändringar som den komraunalaverksamheten undergått . Sä mycket kan emellertid sägas att denkraftiga utbyggnad av den kommunala verksamheten som ägt rum sedan 1965 överhuvud taget inte hade varit möjlig, om inte de sämre ställ da kommunerna fått hjälp genora skatteutjämnlngssysteraet; enbart kommunsammanläggningarna hade inte varit tillräckliga för att ge kommunerna erforderliga resurser. Effekternaav nuvarande skatteutjämningssystem Nuvarande skatteutjämningssystera har alltsedan dess tUlkomst år 1966 haftstor betydelse för komraunernas ekonorai. 1973: 44 10 Dettotala skatteutjämnlngsbidraget (tUl kommuner, församlingar och landsting)ökade från 1 052 milj. kr. tiU 1 938 milj. kr. har merparten eller av bidragen tUlfallit primärkommunerna.Landstingskommunerna har i genomsnitt erhållit och församlingarna av det totala bidraget. Bland länen har under saratliga årerhållit det största bidraget i kronor räknat. Betydande bdopp har dock underperioden tillfallit samtliga skogslän. Även till länen i harskatteutjämningsbidrag utgått i stor omfattning. Särskilt bör härvid Kalmarlän nämnas. En uppfattning omskatteutjämningsbidragens betydelse länsvis kan erhållas genom att studerabidragen dels i kronor per skattekrona (skr.) dels i kronor per invånare.Härvid visar det sig att bidraget i kr,/skr. haft störstbetydelse för skogslänen. I har skatteutjämningsbidragen undersamtiiga år utgjort ca ,/skr. I harskatteutjämningsbidragets betydelse ökat . Ar 1966 utgjordebidraget i /skr. mot /skr. i län.År 1972 hade bidraget ökat till /skr. i och tUl /skr.i . Utöver skogslänen harskatteutjämningsbidragen haft stor betydelse för såväl som län.Bara i Jämtiands och var skatteutjämningsbidragen är 1972större än för . I hela riket ökade skatteutjämningsbidragen från 1,99 år1966 tiU /skr. Skatteutjämningsbidragen ikronor per invånare har i hela riket ökat från . 1972.Alltsedan 1969 har skatteutjämningsbidragen räknat i kronor per invånare varitstörst i , närmast följt av . Det omvändaförhåUandet gäller således här jämfört med när bidragen räknas i kronor perskattekrona. Detta beror pä att det egna skatteunderlaget är lägre i Jämtland.För övriga skogslän liksom för och län har självfallet bidragenockså räknat i kronor per invånare varit stora. Vid en undersökning av hurskatteutjämningsbidragen tUl primärkommunerna fördelar sig pä de tre olikabidragsformerna, räknat i kronor per invånare, finner man alt bidraget vidbrist på skattekraft helt har dominerat under samtliga år. Även nu är detskogslänen järate och Kalraar län som redovisar de högstabidragsbeloppen per invånare. Bidraget vid hög utdebitering fördelar sigdäremot mera jämnt över hela landet. Störst betydelse i kronor per invånarehade denna bidragsform för och . År 1972var bidraget vid hög utdebitering störst i , där det hade ökat från10 kr./inv. liU /inv. Även i och länhar bidraget vid hög utdebitering ökat i betydelse väsentligt mellan åren 1966och 1972. Detvanliga extra bidraget har med undantag för främst tillfallit denordliga länen beroende på att avfolkning och skolskjutskostnader utgör deviktigaste fördelningsfaktorerna i denna bidragsform. Den ökade betydelse detextra bidraget fått sammanhänger med de s. k. stimulansbidragen,avsedda att kompensera kommunerna för bortfall av bidrag i samband med kommunsammanläggningarna. Underhela perioden 19661972 har av kommunerna åtnjutit någon form avskatteutjämningsbidrag. av kommunerna har erhållit bidrag vid brist påskattekraft, medan bidrag vid hög utdebitering utgått till mellan 40 och 70 %av kommunema. Andelen kommuner som erhållit bidraget vid hög utdebitering harsåledes varierat mellan åren. Är 1971 erhöll av kommunerna bidraget ifråga, medan motsvarande andel 1972 sjunkit tUl . Anledningen tUlfluktuationerna är att en olikartad höjning av utdebiteringarna i riket ledertill att bidraget vid hög utdebitering går ned. Nedgången föranleddesnärmast av den kraftiga höjningen av utdebiteringen i . Ifråga om det extra bidraget har detta endast berört mellan avkomraunerna bortsett . Ökningen av antalet bidragsmottagandekommuner beror som ovan nämnts på de i anledning av kommunsammanläggningarna utgåendestimulansbidragen. Nuvarandesystems skatleut jämnande verkan framgår av de relativt små skillnader somunder åren 19661972 förelegat i utdebiteringen meUan de treskattekraftsområdena. Ifråga om utdebiteringen i de olika skattekraftsområdena kan konstateras attutdebiteringen i område 1 alltsedan år 1966 legat under medelutdebiteringen. Iområde 2 var utdebiteringen gällande system var i krafthögre än i område 3, har dock en omsvängning skett. Föratt bibehålla nuvarande omfattning på den kommunala verksamheten skulleutdebiteringen i vissa län ha uppgått till betydande belopp om ingaskatteutjämningsbidrag utgått. Utdebiteringen i ,och var 28,08, 24,81 resp. /skr. Om inteskatteutjäraningsbidrag hade utgått, skulle utdebiteringen i näranda län föråret i fråga ha varit 38,07 resp, 33,62 och ,/skr. För enskildakommuner i nämnda län har skatteutjäraningssy-steraet betytt åtskilligt mer. Är1971 skulle utdebiteringen i , Över-kalbc och Övertorneä ha varit 49,56,45,65 resp. /skr utan skatteutjämningsbidrag. var i ställetutdebiteringen i dessa kommuner 23,49, 23,20 resp. /skr. Beträffandeavvikelsen av kommunernas utdebiteringar från medelut-debileringen kan enkoncentration av utdebiteringarna noteras . låg avkommunemas utdebiteringar . över eller under medelutdebiteringen.År 1971 hade ifrågavarande andel 1973: 44 12 ökattUl 1972 sjunka till . Andelen kommuner som avvek mindre än1 kr. över eller under medelutdebiteringen var är 1965 men ökade efterinförandet av nuvarande skatteutjämningssystem till är 1971 för att är1972 sjunka tiU . Enminskning i ordinarie bidragsgivning uppkommer för vissa kommuner i anledningav kommunsararaanläggningarna. Orsaken är främst att rika och fattiga kommunerläggs samman och att bidragsgivningen härigenom upphör till de fattigakommunerna. En jämförelse av skatteutjämningsbidragens omfattning 1971 tUl deborgerliga primärkora-munerna, dels enligt gällande indelning, dels om blocketutgjort en kommun, visar att skatteutjämningsbidragen totalt för riket skulleminska med 139,6 milj. kr. Vidkontakter med kommunrepresentanter har den principiella uppbyggnaden avsystemet raed tUlskott av skatteunderlag inte ifrågasatts från något håll. Denkritik som framförts mot detta system tar huvudsakligen sikte på attindelningen i skatlekraftsområden är alltför scha-blonartad och onyanserad ochatt skillnaderna i procenttal för skatte-underlagsgarantin mellan närliggandekommuner är alltför stor. Det har också påpekats, att systeraet missgynnaravfolkningskommunerna. Skatteunderlagsgarantin beräknas näraligen på antaletinvånare, och när invånarantalet sjunker, minskas både det egnaskatteunderlaget och skatteutjämningsbidraget utan att komraunerna itillnärradsevis motsvarande grad kan minska sina utgifter. Däremothar man på många håll framfört allvarlig kritik mot bidraget vid högutdebitering och reduceringsregeln. Krav har framförts om att nämnda bidragskall avskaffas. Kritiken mot detta bidrag går i huvudsak ut på att del verkaruppdrivande på utdebiteringarna. Det har gjorts gällande, att kommuner, sommottager sådant bidrag, spekulerar i möjligheterna härtill. påpekas,att de största bidragen av detta slag går till kommuner med god skattekraft ochhög standard. Man anser det oriktigt att dessa kommuners utgifter delvis skallbetalas av medborgare i andra kommuner, som dessutom själva i regel åtnjuter enlägre koramunal standard. Även beträffande reduceringsregeln framhälles, attden kan medföra, all utdebiteringen blir högre än nödvändigt.