prop · FW03116 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1973 Prop.1973:116 Kungl.Maj:ts proposition med förslag till godkännande av överenskommelse mellanSverige, , , och om tillägg till den nordiska överenskommelsenden om upphävande av passkontrollen vid de internordiskagränserna; given ; Kungl.Maj:t vill härmed, .under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver inrikesärenden, föreslå att bifalla det förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås alt godkänner en undertecknadöverenskomradse raellan , , , och oratillägg till den nordiska överenskoraraelsen ora upphävande avpasskontrollen vid de internordiska gränserna. Tilläggsöverenskomraelsen ärföranledd av anslutning till de europeiska gemenskaperna och syftar lillatt göra det möjligt för att anpassa sina förpliktelser enligt dennordiska passkontroll-överenskommelsen till de förpliktelser som Danraark åtarsig som medlem av de europeiska gemenskaperna. 1 1973.1 saml Nr 116 Utdragav protokollet över inrikesärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , , ,, , , , . Chefenför inrikesdeparteraentet, statsrådet , anraäler efter geraensaraberedning med statsrådets övriga ledaraöter fråga ora godkännande av enöverenskommelse mellan , , , och om tillägglid den nordiska överenskommelsen om upphävande avpasskontrollen vid de internordiska gränserna och anför. överenskoraraelsenora upphävande av passkontrollen vid de internordiska gränsema (passkontrollöverenskoramdsen)undertecknades av , , och . Denträdde i kraft . anslöt sig till överenskomraelsen fr. o.ra, . Genorapasskontrollöverenskommelsen skapades ett gemensamt nordisktpasskontrollområde. Passkontroll skulle inte längre ske vid de internordiska gränsemautan endast vid det nordiska områdets ytlergränser. Den stat som verkställerpasskontrollen gör detta på alla de nordiska staternas vägnar och skall iförekommande fall avvisa utlänningar (dvs. icke nordbor) även i annan nordiskstats intresse. Underlåtes awisning, föreligger i vissa fall skyldighet för denstat sora har underlåtit avvisning att återta den utiänning sora bort avvisas. Vidareföreskrivs i passkontrollöverenskoramdsen att viseringsfri utlänning soraönskar uppehålla sig i nordiskt land raer än skall söka uppehåUstillstånd.Från om tre raånader skall avräknas den tid sora utlänningen harvistats i nordisk stat inom sex raånader före senaste inresan. Danmarkär medlem av de europeiska gemenskaperna (EG). På grundav delta medleraskap har Danraark alt fr. o. ra. tillärapavissa inora EG gällande bestäraraelser som på några punkter är oförenliga raed passkontrollöverenskoraraelsen.Sålunda komraer Danraark inte att fullt ut kunna fullgöra sin skyldighet enligtpasskontrollöverenskoraraelsen att avvisa utlänningar i de andra Vidare mäste i betydande utsträckning låtamedborgare i de övriga EG-staterna vistas ulan uppehåUstillstånd i Danraarkunder av , och EG-bestäm-radserna raedger därvid inte attavräkning sker för tidigare vistelse i annat nordiskt land. I fråga ora vissa "gränsarbelare"och säsongarbetare raåste också medge vistelse i Danraark utan uppehällstillständför än . För alt undanröja denmotsättning sora f. n. föreligger raellan pass-konlrollöverenskoraradsens bestämraelseroch EG-reglerna har experter frän de nordiska länderna förhandlat ora ändringari passkontrollöverenskoraraelsen. Förhandlingarna ägde mra i Köpenharan den67 och i den 11---.' Förhandlingarnaresulterade i ett förslag till överenskoraraelse ora till-lägg tUl passkontrollöverenskoraraelsen.Enligt denna tiUäggsöverens-kommdse får en fördragsslulande stat göra vissaavvikelser från passkontrollöverenskommelsen i den mån det behövs tillfullgörande av förpliktelse sora åvUar näranda stat iförhällande lUl icke fördragsslutande stat. I realiteten innebär detta attDanmark får göra de avvikelser som betingas av raedleraskapet i EG. Rätlen allgöra sådana avvikelser är eraellertid begränsad till de förpliktelser soraföreligger enligt de gällande EG-reglerna. därefterutvecklas på ett sätt sora gör det omöjligt för att fullgöra sinaförpliktelser enligt passkontrollöverenskoraraelsen och tUläggsöverenskoraradsen,får däreraot inte enligt tUläggsöverenskoraradsen göra nya avvikelserfrån passkontrollöverenskoraraelsen. Härora måste nya överenskoraraelserträffas raellan de nordiska länderna. TUläggsöverenskoraradsen,vars text torde få fogas till stalsrådsprolokollet i detla ärende sora bilaga,undertecknades i Köpenharan . Den trädde i kraft den 1 raaj 1958 (prop.1957: 190). Genora överenskoraraelsenskapades ett gemensarat passkonlrollora-räde som orafattade , ,och . Vissa delar av Danraark och , näraligen ,, och , undantogs. 14 i passkontrollöverenskoraraelsen fick raöjlighet att eflerförhandlingar ansluta sig till överenskoraraelsen. I förhandlingama har från svensk sida deltagit bitr. utrikesrådet ,numera försäkringsdomaren , byråchefen , polisintendentenBror och hovrättsassessorn . också att denna efler förhandlingar kunde utvidgas tUl attomfatta och . Överenskommelsen utvidgades till att omfatta fr.o. Sedan förhandlingar ägt rum, anslöt sig tillöverenskommelsen fr.o.m. . En utförlig redogörelse för överenskoraradsens innehållfinns intagen i prop. 1957: 190. I det följande skall endast vissa bestäramelserberöras, vilka är av särskild betydelse i detta samraanhang. Enligt art. 2 i passkontrollöverenskoraraelsen åtar sigvarje fördrags-; slutande stat att företa passkontroll vid sina nordiska ytlergränser.Med yttergräns förstås enligt art. 1 landgräns mellan nordisk stat och ickenordiskstat samt flygplatser och hamnar som har regelmässig eller icke regelmässigtrafik med icke-nordisk stat. I art. 5 behandlas frågan när skyldighet att söka uppehållstillständinträder. Överenskommelsens innebörd är all utlänning (dvs. : icke nordbo),som är befriad från skyldighet att ha visering, skall ha uppehållstillstånd,om han önskar vistas i nordiskt land efter tre månaders vistelse i . UppehällstUlståndskall sökas i den stat där utlänningen befinner sig vid utgången av tremånaderstiden.Det skall således inle föreligga en räll all ulan uppehållstillstånd i varje norr diskl land för sig, ulan tremånaderstiden skallberäknas för de nordiska länderna som en helhet. Den uppehållslillslåndsfrialiden skall räknas frän dagen för inresan i . Om utlänningen inora sex raånaderföre senaste inresan har vistals i nordisk stat, skall dock från den uppehållslillslåndsfriatiden avräknas den lid utiänningen sålunda har tillbringat i nordiskstat. I art. 6 ges bestäraraelser om avvisning av utlänning.Under mom. a)f) i artikeln anges fall då utiänning bör avvisas vid nordisk yttergräns.Dessa fall avser utlänning, a) som inle innehar giltigt pass eller annan legitimationshandiingsora godtagits att gälla som pass, b) som saknar föreskrivet inrese- ellerarbetstillstånd avseende inreseslaten saml den dier de övriga nordiska stater sorautlänningen har för avsikt att besöka, c) sora kan antagas sakna erforderligamedel för sitt uppehälle i den eller de fördragsslutande stater där han ämnarvistas saml för sin hemresa, d) som kan antagas icke korama att ärUgen försörjasig, e) som tidigare dömts till frihetsstraff och kan antagas komma att begåstraffbar gärning i nordisk stal eller som på grund av sin tidigare verksamheteller eljest skäligen kan befaras komma att bedriva sabotage, spioneri elierolovlig underrättelseverksamhet i någon av de fördragsslulande staterna, f) somär uppförd i någon av de fördragsslutande staternas förteckningar överutvisade utlänningar. Utöver de angivna awisningsgrunderna, vilka bör iakttasav var och en av de fördragsslutande sta- lerna,innehåller art. 6 en allraän awisningsklausul, vilken innebär att envar utlänningkan avvisas som av andra gmnder anses inte böra till-' låtas att resa in i eneller flera av de fördragsslutande staterna. 9 föreskrivs att utlänning som är utvisad från nordisk stat inte skalltillåtas resa in i annan nordisk stat utan särskUt tillstånd. Undantag gällerför fall då en fördragsslulande stat vill genora annan fördragsslutande stattransitera en utlänning som har blivit utvisad från förstnämnda stat. Vidareär de fördragsslutande statema enligt art. 10 förpliktade att i vissa fallåterta utiänningar sora borde ha avvisats enligt art. 6 raen sora har rest inoch utan tillstånd begivit sig från inreseslaten till annan nordisk stat. Äveni vissa andra fall skall enligt art. 10 en fördragsslutande stat vara skyldigalt återta utiänning. Återtagningsplikten skall dock mte gälla utlänning somhar uppehållit sig i den stat, som kräver tillbakasändning, under rainst ettår räknat från tidpunkten för hans olovliga inresa i staten, eller sora efterolovlig inresa har fält uppehålls- ocli/eller arbetstUlslånd där. EG:sbestämmelser om den fria rörligheten av personer Fördragetora upprättandet av europeiska ekonoraiska geraenskapen (EEC), det s. k. Rorafördraget,innehåUer bestämraelser bl. a. om arbetskraftens fria rörlighet samt om etableringsfrihetoch fri tjänsteutövning inom gemenskapen. Arbetskraftensfria rörlighet inom gemenskapen innebär enligt art. 48 punkt 2 i Romfördragetalt varje på nationalitet grundad diskriminering av arbetslagarna imedlemsstaterna, såvitt gäller sysselsättning, lön och övriga arbetsvUlkor,skall avskaffas. Den fria rörligheten skall med förbehåll för debegränsningar som motiveras av allmän ordning, allmän säkerhet och folkhälsa enligt art. 48 punkt 3 innefatta rätt a) att söka faktiskt erbjudnaanställningar, b) att för detta ändamål fritt förflytta sig inommedlemsstaternas område, c) att uppehålla sig i medlemsstat för att där innehaanställning i överensstämraelse med de regler som gäller för anstäUning avinhemska arbetstagare och d) att kvarstanna inom en medlemsstats område efteratt där ha innehaft anställning på närmare fastställda villkor. 48 punkt 4 framgår alt bestämmelsema om arbetskraftens fria rörlighet inteär tillärapliga på anställning i offentlig tjänst. Inskränkningarför medborgare i medlemsstat att fritt etablera sig på annan medierasstatsområde skall enligt art. 52 i gradvis avvecklas. Avvecklingenskall ocksä omfatta inskränkningar för medborgare i medlemsstat med hemvistinom någon medierasstats område att upprätta agenturer, fUialer ellerdotterbolag. Etableringsfriheten innefattar rätt att uppta och utövasjälvständig förvärvsverksamhet och 1 saml Nr 116 ävenrätt att bilda och driva företag på de villkor etableringslandets lagstiftningföreskriver för egna rättssubjekt. Även inskränkningar i detfria utförandet av tjänster inom gemenskapen skall enligt art. 59 punkt 1 iRomfördraget gradvis avvecklas för medborgare i raedlerasstat sora har hemvisti annan medlemsstat än mottagaren av tjänstepreslalionen. Enligt art. 59 punkt2 kan fördragels bestämmelser om tjänster göras tillämpliga påtjänsteprestationer som utförs av raedborgare i tredje land raed heravist inorageraenskapen. Soratjänster anses enligt art. 60 i Rorafördraget prestationer sora normalt utförsmot ersättning i den utsträckning de inte faller under bestäraradserna rörandeden fria rörligheten av varor, kapital och personer. Prestationerna skall iprincip utföras utan att tjänsteutövaren etablerar sig i mottagarens hemland.Utan hinder av bestämmelserna rörande etableringsrätt skaU emellertid den soratillhandahåller tjänst i och för utövandet av prestationen ha rätt atttillfälligt utöva sin verksarahet i det land där prestationen utförs på samma vUlkorsora landet släUer upp för sina egna rättssubjekt. Bådei fråga om arbetskraftens fria rörlighet och i fråga om etableringsfrihetenoch det fria utövandet av tjänster finns enligt Rorafördraget möjligheter attgöra inskränkningar raed hänsyn till allraän ordning, aUraän säkerhet ochfolkhälsa (art. 48 punkt 3, art. 56 punkt 1 och art. 66). Ianslutning tUl Romfördragels bestämmelser har den 15 oktober 1968antagit en förordning (nr 1612/68) angående arbetskraftens fria rörlighet inomgemenskapen och ett direktiv (nr 68/360) angående avveckling avinskränkningarna för medlemsstaternas arbetstagare och deras familjemedleraraaratt förflytta sig och vistas inom gemenskapen. Enligt förordningen skallmedborgare i raedlerasstat, oavsett vistelseort, ha rätt alt anta och innehaavlönad anstäUning i annan medleras-stat i enlighet raed de bestämraelser ilagar, förordningar och föreskrifter sora gäUer för arbetstagare i denna stat.Skyldighet föreligger enligt direktivet för raedlerasstat att lärana annanmedierasstats medborgare, som beger sig dit i syfte att söka erbjudenanställning, och hans familjemedlemmar tillträde till sitt område motuppvisande av gUtigt identitetskort eller hemlandspass. Sora farailjeraedlemraarräknas hustru och barn särat vissa andra närstående personer. VidareskaU enligt direktivet raedlerasstat tillerkänna arbetstagare sora ärmedborgare i annan medlemsstat och hans faraUjemedleraraar räll att vistas pådess oraråde. Till bevis för arbetstagares och farailje-medleramars rätt attvistas i landet skall medlemsstat utfärda ett uppe-håUstUlsländ. Medierasstatskall tiUerkänna följande arbetstagare rätt att vistas i staten utan uppehällstillständ,näraligen a) arbetstagare som utövar avlönad anställning under en beräknad tidav högst tre raånader, b) arbetstagare som är sysselsatt i en medierasstat menhar sitt heravist i annanraedlerasstat och i regel återvänder eller rainst en gång (gränsarbetare) särat c) säsongarbetare, sora innehar arbetsavtal försett medbevis av behörig myndighet i det land där han avser alt arbeta. I fråga ora etableringsfrihetenoch rätten till fritt utförande av tjänster antog den 18 december1961 allmänna prograra för avveckling av inskränkningar. Enligt dessa prograraskulle bestämmelser i lagar och administrativa föreskrifier om inresa, utresaoch uppehåll för medborgare i raedlerasstatema ändras i den raän de inle raotiveradesav hänsyn lill allraän ordning, allraän säkerhet och folkhälsa och i den utsträckningbestämraelserna hindrade dessa raedborgare alt uppta eller utöva självständig förvärvsverksaraheteller hindrade dessa medborgare, specialiserad personal eller personal i förlroendeslällningsom medföljer den som tillhandahåller tjänst eller utför tjänst för hansräkning att ulföra tjänster. Inom ramen för de allmännaprograramen utfärdade rådet ett direktiv (nr 64/220) föravveckling av restriktioner i fråga om inresa och vistelse förmedierasstaternas medborgare inom geraenskapen på etableringens och tjänteprestationernasoraråde. Direktivet reglerar rätten för medborgare i en raedlerasstat, soraönskar etablera sig eller ulföra tjänst inora annan raedlerasstat, alt resa inoch vistas i denna stat. Medborgare i raedlerasstat,sora är bosatt eUer önskar bosätta sig i annan raedlerasstat för att där utövasjälvständig förvärvsverksarahet eller som önskar att där tillhandahälla ellerta emot tjänsleprestation, skall enligt direktivet ha räll att resa in motuppvisande av identitetskort eller hemlandspass. Detsararaa gäller, oavsettnationalitet, make och barn till sädan medborgare samt vissa andrafarailjeraedleraraar. Medierasstat skall enligt dhektivettillerkänna medborgare i annan medlemsstat, som bosätter sig på dess område föratt där utöva självständig förvärvsverksamhet, rätt alt vistas där perraanentnär restriktionerna för verksaraheten i fråga har avskaffats i enlighet med Rorafördraget.Den sora utför eller tar eraot tjänsteprestation skall ha rätt att vistas i denstat, där prestationen utförs, under den lid prestationen varar. Familjemedleraraarnaskall ha samma rätt till vistelse sora den de är beroende av. Förden som utövar självständig förvärvsverksarahet eller utför eller tar emot tjänsleprestationunder raer än skall raedlerasstat lill bekräftelse av rätlen attvistas på dess område utfärda ett uppehälls-lillslånd. Detsamma gäller förvederbörande persons familjemedlemmar. Detkan nämnas att etableringsfriheten och det fria utförandet av tjänsterförverkligas gradvis inom EG genora att rådet utfärdar nya direktiv sora orafattarnya verksarahetsgrenar. Genoraett direktiv (nr 64/221) har utfärdat regler orade särskilda åtgärder i fräga ora utlänningars inresa och vistelse som raoliverasav allraän ordning, allraän säkerhet och folkhälsa. I direktivet anges attallmän ordning, allmän säkerhet och folkhälsa inte får åberopas för ekonomiskaändamål. Såvitt gäller allraän ordning och alhnän säkerhet får de åtgärder somvidtas grundas enbart på det personliga uppförandet hos den sora blir föremålför åtgärderna. Det förhållandet att han dömts till straff får inte automatisktföranleda sådana ätgärder. Direktivets tiUämpningsområde har i visst hänseende utvidgatsgenom (nr 72/194). Förslag till vissytterligare utvidgning har även framlagts av EG-koraraissio-nen den 29 juni1972. EG-koraraissionen har den14 fraralagt ett förslag till ett nytt direktiv för avveckling avrestriktioner i fråga om inresa och uppehåll för medlemsstatemas raedborgare inorageraenskapen på etableringens och tjänsteprestationernas område. I huvudsakmotsvarar förslaget bestämmelserna i direktiv nr 64/220. Någol nytt direktivhar ännu inte utfärdats på grund av förslaget. Det kan också nämnas att EG-kommissionenden har utfärdat en förordning (nr 1251/70) om arbetstagares rättatt kvarstanna i medlemsstat efter slutad anställning. Förordningen germedborgare i medlemsstat, som haft anställning i annan medlemsstat under längretid, och hans farailjeraedlemmar rätt att stanna kvar i denna stat även efterdel att anställningen upphört, t. ex. på grund av att arbetstagaren uppnättpensionsåldern. Förslag tiU ett direktiv med raotsvarande bestämraelser förpersoner sora bedrivit självständig förvärvsverksarahet och deras farailjeraedleraraarhar framlagts av komraissionen . Danmarkblev medlera av EG. Sora en följd härav har Danraark alt fr.o. inom ramen för EG tillämpa vissa regler vilka är oförenligaraed den nordiska passkontrollöverenskommelsen. Bristande överensstämmelsemellan passkontrollöverens-kommdsens bestämra-dser och EG-reglerna föreliggerpä följande fyra punkter. a)Enligt art. 5 första stycket passkontrollöverenskoraraelsen skall fördragsslutandestat kräva att viseringsfri utlänning, som önskar uppehålla sig i vederbörandestat utöver tre raånader från det han rest in i nordisk stat från icke-nordiskstat, söker uppehållstillstånd i den nordiska stal, där han vistas vid utgångenav treraånadersfristen. Av EG-reglerna följer däremot att vissa speciellakategorier av arbetstagare (gränsarbetare och säsongarbetare) skall ha rätt altvistas i en medlemsstat ulan uppehållstillstånd även om vistelsen överskridertre raånader. b) EnUgtart. 5 tredje stycket passkontrollöverenskoraraelsen skall från den uppehållstUlslåndsfria tiden avräknas den tid som utlänningen vistats i nordisk stat före se naste inresan. Enligt EG-reglerna föreligger ett krav på uppehållstill stånd efler tre månaders vistelse i något , och EG-reglerna läm nar inte något utrymrae för att därvid avräkna tid för tidigare vistelse i något annat land. c) Enligt art. 6 i passkontrollöverenskoraraelsenskall fördragsslutande stat ibland avvisa en utlänning av skäl sora uteslutande hänför sig till en annan fördragsslutande stat. Sålunda skall t. ex. awisning ske i en för dragsslutande stat, ora en utlänning har dörats till frihetsstraff och kan antas komma att begå straffbar gäming i annan fördragsslutan de stat. Vidare skall en fördragsslutande stat avvisa en utlänning som är uppförd i annan fördragsslutande stats förteckning över utvisade utlän ningar. Enligt EG-reglerna får avvisning ske av hänsyn till den egna sta tens allraänna ordning, allmänna säkerhet eller folkhälsa men däremot inte av hänsyn till den allmänna ordningen, den allmänna säkerheten el ler folkhälsan i annan stat. d) Enligt art. 9 i passkontrollöverenskoraraelsenskall en fördragsslu lande stat inte tillåta utlänning, sora är utvisad frän annan fördragsslu tande stat, att resa in utan särskilt tillstånd. Enligt EG-reglerna förelig ger i vissa fall rätt till inresa, såvida inte en avvisning kan stödjas på hänsyn till den allraänna ordningen, den allmänna säkerheten eller folk hälsan. Därvid avses emellertid uteslutande den aUraänna ordningen, den allraänna säkerheten och folkhälsan i den stat där avvisning sker, raedan avvisning inte får grundas uteslutande på förhållandena i en an nan stat. Genoraden tilläggsöverenskoraradse till passkontrollöverenskommelsen, soraundertecknades , raedges Danraark rätt att göra avsteg frånpasskontrollöverenskommelsen på nämnda fyra punkter. I tilläggsöverenskomraelsenhar besläraraelsen givits en raera generell utformning. Det sägs sålunda rentallmänt att avvikelser får göras lill fullgörande av förpliktelser sora åvilarfördragsslutande stat i förhållande till icke fördragsslutande stat. OraDanmark i den situation som avses under c) underlåter att avvisa en utiänningoch denne därefter beger sig tih annan fördragsslutande stat, har genoratUläggsöverenskoraradsen åtagit sig att återta utlänningen. Detsamraagäller ora Danraark eljest till följd av EG-besläraradserna har låtit enutlänning resa in i Danraark och utlänningen sedan beger sig till annanfördragsslutande stat utan att ha föreskrivet arbetstillstånd i denna stat. Enannan viktig begränsning är att avvikelser från förpliktelserna enligt passkontrollöverenskoraraelsenskall få göras endast i den män det behövs för att fullgöra förpliktelser moticke fördragsslulande stat, dvs. Danmarkfår inte göra mera vittgående avvikelser än sora är nödvändigt med hänsyn till EG-reglerna.Vidare får avvikelser endast ske till fullgörande av förpliktelser somföreligger . OmEG-reglerna på detta område vidareutvecklas efter , kan Danmarkinte på tilläggsöverenskomraelsen grunda rätt att göra ytterligare avvikelserfrån sina förpliktelser enligt passkontrollöverenskommelsen. För att sådananya avvikelser skall få göras, erfordras nya överenskoraraelser mellan denordiska staterna. Detföreligger emellertid ett klart intresse för och för de andra nordiskastater, som inle är medleramar av EG, att i förväg bli underrättade om sådananya EG-regler sora påverkar samarbetet enligt passkontrollöverenskoraraelsen.En skyldighet för Danraark att underrätta de övriga fördragsslutande statema orainförande av nya bestäraraelser om utlänningars in- och utresa samt uppehåll iDanraark föreligger redan enligt art. 4 andra stycket passkontrollöverenskoraraelsen.Underrättelse skall läranas i förväg, om inte tvingande skäl gör det nödvändigtalt genoraföra de tilltänkta åtgärderna. I sådant fall skall deövriga fördragsslutande statema underrättas raöjligt efter åtgärdernasgenoraförande. Ifråga om förslag till nya EG-bestäraradser har Danraark enligt art. 2 i tUläggsöverenskoraradsenpåtagit sig en ytterligare förpUktelse, näraligen att på begäran av annanfördragsslutande stat hälla överläggningar med denna stat och de övrigafördragsslutande staterna. Har inora ramen för fördragsslutande statssamarbete med icke fördragsslulande stat förslag framlagts tUl bestämmelser,som är oförenliga med passkontroil-överenskonundsen i förening med tilläggsöverenskomraelsen,skall enligt art. 2 i tilläggsöverenskoramdsen på fördragsslutande stats begäranöverläggningar äga rura raellan de fördragsslutande staterna. Överläggningarnaskall hållas innan beslut fattas raed anledning av förslaget, om intetvingande skäl gör det nödvändigt att fatta sådant beslut. Isistnämnda fall skall överläggningarna äga rura så snart sora raöjligt sedanbeslut har fattals. Vid överläggningarna skall de fördragsslutande staternasöka klargöra verkningama av de nya bestämmelserna för det nordiska passkontrollsamarbeletsärat överväga vUka ändringar i passkontrollöverenskommelsen eller itilläggsöverenskommelsen sora kan bli erforderliga. Det kan tilläggas attproceduren i art. 2 inte är avsedd att användas annat än i fråga ora sådana nyaEG-regler som, om de genoraförs, skulle raedföra nya avsteg frän Danraarks förpliktelserenligt passkontrollöverenskoraraelsen.