prop · FW0358 · 1973-12-31 00:00:00 — Saratidigt har det soranyss angetts blivit svårare att raotverka prisstegringarna raed traditionellaekonomisk-politiska raedel. Dessa förhållanden medför enligt proraeraorian attselektiva raedel i ökad utsträckning behöver användas på prisorarådet liksorasker inora andra delar av den ekonoraiska politiken. Detla anges varabakgrunden till att många induslrUän-der som korapleraent lilltraditionella finans- och penningpolitiska åtgärder infört kortfristigaprisregleringar av olika slag. 1973: 58 12 2.2.3 Prisregleringar i utlandet I proraeraorian påpekas att flertalet europeiska länderunder efterkrigstiden har tillärapat särskilda regleringar av prisema påjordbruksprodukter särat av bostads- och lokalhyror. Härutöver har en del länderkontinuerligt reglerat priserna även på andra för konsuraenterna väsentliganyttigheter. har dessutora, frärast isaraband raed högkonjunkturerna under periodens senare del, kortvarigaprisregleringar tillämpats i stabiliseringssyfle. Till skillnad från delångsiktiga regleringarna har dessa stabiliseringspolitiska åtgärder vanligen utforraalssora prisslopp eller sora direkta överenskoraraelser raellan stal ochnäringsliv ora viss raaxiraerad prisutveckling . Proraeraorian innehåller en bilaga raed utförligredovisning av prisregleringsåtgärder i vissa länder. Dessutora ges en sararaanfattandebeskrivning av de utländska prisregleringarna, I fråga ora raotiven för de utländska prisregleringarnapåpekas all varuförsörjningsskäl inte motiverat prisregleringar, sedantillgången på varor och tjänster åter norraaliserats efter knapphelslägetunder det . Ett undantag är dock den kortvariga reglering medraaxi-raala priser och raarginaler för ett fåtal livsraedel sora tillärapades iFrankrike raed anledning av den stränga , De raera långvarigaregleringar sora tillärapats i skilda länder har i allraänhetingått sora ett led I en långsiktig inkorastpolitik. hör de regleringar, soratillärapats i , och för att nå kontroll över och begränsade prishöjningar som haft sin grund i kostnadsökningar, I proraeraorianfrarahålls alt de prishöjningar sora högkonjunkturen 1969/1970 raedförde var avden storleksordningen, alt raånga länder införde prisreglering eller skärpteredan existerande regleringar. Bl, a, förväntningarna om snabb expansion avefterfrågan gjorde förelagen villiga att betala högre faktorkostnader för attsäkerställa den önskade produktionsvolymen. Företagen utgick därvid från attde kunde korapensera sig för de ökade produktionskostnaderna genora höjdapriser. För alt därapa förväntningarna ora fortsatta prisstegringar infördes t,ex, i Danraark ett prisstopp. Man ville där inför de föreståendelöneförhandlingarna skapa en lugnare kostnadsutveckling för företagen och även raotverkaatt fortsatta prisstegringar skulle öka arbetstagarnas krav på höjda löner, I USAinfördes på sensomraaren 1971 ett prisslopp sora hade till syfte att bryta deförväntningar om den fraratida prisutvecklingen sora orafattades av bådenäringsliv och konsumenter. Dessa förväntningar hade byggts upp under denföregående högkonjunkturen, då det rådde stort efterfrågeöverskott för varoroch tjänster. Sedan detta försvunnit, hade Prop.1973: 58 13 priserna ändock fortsatt alt stiga, främst lill följd avatt företagen väntade att nya kostnadsökningar skulle komraa, Prisökningamahade således blivit självgenererande. Härutöver har i flera länder införts kortvarigaprisregleringar i saraband med ändringar i den indirekta beskattningen ellerändringar i valutakurserna. Regleringarna har då syftat till att begränsaprishöjningarna till vad den aktuella ändringen motiverat eller i de fallbeskattningen sänkts tUl alt sänkningen skulle koraraa den enskilde konsuraenlentill del. Länder sora i sådana lägen infört prisreglering är , ,och , Beträffande forraerna för prisregleringarna underefterkrigstiden anförs i proraeraorian att raånga olika typer av reglering haranvänts i industriländerna, VUken typ av prisreglering sora korarait tillanvändning har bl, a. varit beroende av regleringens syfte och avseddavaraktighet. Långvariga prisregleringar har haft forraen avföreskrifter ora högsta tUlåtna priser eller raarginaler på begränsade oraråden.Denna typ av reglering har använts för vissa baslivsraedd rajölk, sraör, rajöletc, och vissa byggnadsraaterial. Länder sora på detta sätt önskat begränsakostnadsökningarna för de enskilda konsuraenterna är , ochNorge, En förra av prisreglering som tillämpats i Danraark ochUSA innebär alt företagen har rätt att förändra sina priser endast i enlighetmed av rayndigheterna utfärdade kalkyleringsregler. Dessa anger vilka kostnadsslagsora får beaktas särat i vilken utsträckning ökningar av dessa kostnader fårslå igenora i förtagens prissättning, Kalkyleringsreglerna kan såsora de utforraalsnärraast ses sora en förra av raarginalstopp. En annan förra av prisreglering sora varit i kraft enlängre tid är de belgiska, franska och nederländska sysleraen raed anraälningspliktför företagens prishöjningar. Även den prisreglering som gällde i frånnovember 1971 byggde på anmälningsplikt. Så gott som genomgående skulleprishöjningarna anmälas på förhand, I Danraark och har i vissa fallförelegat anmälningsplikt för ändringar av vägledande priser. Skyldigheten att förhandsanraälaplanerade prishöjningar har gjort det möjligt att bättre bedömaprisutvecklingen och därraed snabbare kunna sätta in prisslabiliserandeåtgärder. För att hålla prisutvecklingen inora den beräknade raraenhar rayndigheterna i , och avtalat med företag eller helabranscher ora vilken prishöjning sora kan accepteras för en viss lidsperiod, IFrankrike och har företagen kunnat välja raellan att följa generellakalkylregler inom en viss raaxiraal prisutveckling eller alt teckna ett avtalsom ger större handlingsfrihet för företagen inom en viss prisutveckling totaltsett. Enligt de belgiska reglerna kan rayndigheterna och en bransch tecknaavtal för om prisstopp för ett va-moraråde, saratidigt som rayndigheternaavstår från sin raöjlighet att 1973: 58 14 fastställahögsta tillåtna priser eller raarginaler på området i fråga. Om företagenbryter överenskommelsen, utgår ett i avtalet stipulerat vitesbelopp, Iproraeraorian anförs alt prisregleringsåtgärderna kan ha olika orafattning påskilda delar av varu- och tjänsteutbudet i ett land, I de flesta fall dåregleringsåtgärderna varit begränsade till vissa oraråden har rayndigheternautfärdat föreskrifter ora högsta tillåtna priser eller raarginaler för orarådeni fråga. Även prisstopp har dock tillärapats för begränsade oraråden. Såledeshar i Danraark prisstopp varit i kraft för tjänster, I Belgieninfördes prisslopp för farraaceutiska produkter. Dettaprisstopp tillkora sedan rayndigheterna inte kunnat acceptera en av branschensföreträdare begärd prishöjning. Av begränsad orafattning är också de aktionerför att påverka stålpriserna som genomförts i , De har haft till syfte bl,a, att förhindra att prishöjningarna inora ett för hela ekonorain väsentligt orarådeskulle ge upphov till förväntningar ora och genoraförande av prishöjningar ävenpå andra oraråden, Såsoraframgått av det föregående har prisreglering använtsbåde som ett perraanent och sora ett teraporärt ekonoraisk-poliliskt raedel, Ipromemorian anförs att regleringens längd har varit beroende av vilket syftetmed den varit, I de fall man använt prisreglering för att t, ex, på längresikt kontrollera marginalsättningen i olika branscher eller sora ett led i en inkorastpolitik,har en långvarig reglering tUlämpats, Skall en prisreglering användas endast soraett stabilise-ringsinstruraent under t, ex, en högkonjunktur, kan den vara av raerkortsiktig natur. Exempel på sådana prisregleringar är de prisstopp som tillärapadesi ett flertal länder , Del visade sig därvid att ettabsolut prisstopp utan dispensraöjligheter är oraöjligt att upprätthålla underen längre lidsperiod, ora sarahället inte genora andra åtgärder kan kontrollerautvecklingen av de väsentliga faktorkostnaderna. Till de kostnader, som istort sett ligger utanför prisregleringens direkta verkningsfält och som intekan hållas tillbaka under någon längre lid, hör priserna på iraportvaror. Vidavvecklingen av de prisstopp sora infördes i olika länder för att begränsaprishöjningarna under den senaste högkonjunkturen har saratidigt andraåtgärder vidtagits för alt hålla kontroll över prisutvecklingen, I ,och har prissloppen följts av en priskonlroll bestående av kalkyleringsreglervarigenom endast vissa definierade kostnadshöjningar tillåtits slå igenora ihöjda priser, I har ett nytt prisstopp införts i septeraber 1972. DetiUfälliga prisregleringar sora ett stort antal länder införde under 1960-talelssenare år och hade i första hand till syfte att på kortsikt stabUisera prisutvecklingen genora alt begränsa eller förhindra onorraalaprishöjningar. För att saratidigt på Prop.1973: 58 15 värna ora prisstabUileten och därapa de bakoraliggandeorsakerna till den häftiga prisutvecklingen korabinerade flera länder, exerapelvisDanraark, och , prisregleringen raed traditioneUa eko-noraisk-poUtiskaraedel av såväl finans- som kreditpolitisk karaktär. De raedel sora därvid koratill användning var bl, a, höjningar av de indirekta skatterna, begränsningari kreditinstitutens ullåningsraöjligheter, inskränkningar i den offentligaverksamheten samt slopande av skatteavdrag för investeringar. Enligt proraeraorian finns eraellertid exerapel även påländer, sora korabinerat prisreglering raed för ekonorain sliraulerandeåtgärder, sora exerapdvis skattesänkning, återbetalning av inlevererad raervärdeskattoch stimulans av industrins investeringar. Dessa länder t, ex, ochUSA införde prisregleringen först efter vändpunkten i den senastehögkonjunkturen och i ell skede då ekonorain åter började mattas, Genoraprisregleringen önskade raan begränsa prisstegringar sora med oförminskadintensitet fortsatte i konjunktursvackan, saratidigt som stimulerande åtgärdersattes in för all säkerställa produktion och sysselsättning. De prisreglerandeåtgärderna avsågs dessutora därapa den ökning av takten i prisstegringen sorade sliraulerande åtgärderna kunde väntas leda till, 2.2.4 Erfarenheter från del svenska prisstoppet 19701971 Proraeraorian innehåller en ingående redovisning av delprisstopp som gällde i lill utgången av år1971, Därvid behandlas först den prisutveckling sora utgjorde bakgrund tUlprisstoppels införande, och därefter redovisas vilken orafattning prisstoppethade , vilka riktlinjer sora raeddelades för tillämpningensamt hur olika prissloppsärenden handlades. Beträffande denna redogörelsehänvisas till proraeraorian s, 2136, I proraeraorian tas vidare upp frågan om det svenskaprisstoppets verkningar på konkurrensförhållandena, TUl en början anförs attriktlinjerna för prisstoppet utformades så alt de förutom att de raöjliggjordeatt det allraänna syftet att begränsa prisstegringar sora påverkar konsuraenlenkunde uppfyllas gav raöjlighet att genora dispenser raotverka de nackdelar soraett prisstopp kunde tänkas föra raed sig i förra av såväl risker försnedvridning av produktion och distribution sora förändrade konkurrensförhållanden, Genora att ett prisstopp baseras på individuella priseroch inle på generella högstpriser bevaras enligt proraeraorian i stort denkonkurrenssituation sora råder vid regleringens införande, Systeraet raedstopppriser innebär att individuella dispenser kan läranas, och något behov avexerapelvis tvångskarteUisering uppstår inte. Med undantag av förhandlingarna orakorapensalion för höjda lönekostnader behandlade SPK sådana fall, då en helbransch läranade in ansökan om tillstånd för särat- 1973: 58 16 liga företag alt få höja priserna lika raycket, påindividuell basis, så att varje företags specifika ekonomiska situation fickavgöra i vad mån dispensansökan skulle bifallas. Enligt proraeraorian har några tecken på att prisstoppetskulle ha raedfört en ökad raarknadskoncentration i förra av ett ökal antalkarteller inte framkorarait. Antalet i kraft varande registrerade överenskoraraelserinora raraen för de kartellregistreringar sora kontinuerligt görs hos SPK sjönkunder perioden, Detla berodde på att tidigare registrerade avtal i saraband raeden allraän översyn av karlellregistrel avfördes sora icke längre gällande.Nyregistreringen av avtal var efter en markant nedgång 1970 ungefär lika storunder 1971 sora , Av de nyregistrerade avtalen var den största delenköpeavtal raed konkurrensklausul, där säljaren förbundit sig alt inle konkurrera raed köparen. Sora ett annat raått på eventuella förändringar ikonkurrensen anger promemorian utvecklingen av cirkaprisfölj samheten uttryckti andel prisnoteringar sora överskridit eller underskridit cirkapriserna. Underprisstoppsperioden genoraförde SPK en serie undersökningar av cirkaprisfölj sarahetenför dagligvaror inora detaljhandeln. PrisbUdningen inom denna del av handelnstyrs i hög grad av branschorganisationer vilka ger ut cirkaprislistor. Dessalistor brukar i hög grad följas av raed-lerasf öre tagen. Den konkurrens sora förekoraraerinora delta oraråde har således i stor utsträckning karaktären av s, k,block-konkurrens, där blocken utgörs av branschorganisationer och föreningarsärat varuhuskedjor. Undersökningarna visade att cirkaprisfölj sarahelen var istort sett oförändrad som helhet. En viss tendens tillökad cirkaprisföljsamhet kunde konstateras under raånaderna efterprisstoppels införande. rainskade följsaraheten, var detrelativa antalet prisnoteringar, sora avvek från cirkapriserna, av ungefär sararaastorleksordning sora vid det partiella prisstoppets införande ,Dessa undersökningar ger sålunda inte några indikationer på att någraprissänkningar skulle ha uteblivit inom dagligvaruorarådet på grund avprisstoppet, Genorasnittspriserna för berörda varusortiraent sjönk raed i genorasnittungefär augusti 1970juni 1971, ora den höjda raervärdeskattenräknas bort. I proraeraorian frarahålls att SPK också har undersökt förekorastenav tillfälliga prisnedsätlningar, vilka frärast görs i anslutning till veckoslutenoch brukar tillkännages genora orafattande annonsering i dagspressen.Undersökningarna gav vid handen att frekvensen prisnedsätlningar underprisstoppstiden var av rainst sararaa orafattning sora tidigare. För att få en bild av i vUken raån förekorasten avrabatter på angivna priser förändrats har SPK vidare,anförs det i promemorian, undersökt förekomsten av rabatter i saraband raed enutred- Prop.1973: 58 17 ninggällande hushållskapitalvaror och teveapparater, sora genorafördes våren 1971.Vid jämförelse med en tidigare undersökning, som SPK gjorde 1967, kundekonstateras att rabattgivningen på dessa varor var vanligare 1971 än 1967, dockraed en viss rainskning i rabatternas storlek. överhuvud taget har, enligt proraeraorian, SPK:s undersökningar inte givit någonindikation på alt de prisreglerande åtgärderna skulle ha föranlett någrabegränsningar i konkurrensen. Vidarebehandlar proraeraorian frågan ora prisstoppets verkningar på varusortimentet.Det framhålls all riktlinjerna för prisstoppet tog sikte på att raotverkaeventuella negativa effekter beträffande varuförsörjningen, I riktlinjernaframhölls sålunda bl, a, att tillgången på varor och tjänster sora varbetydelsefulla för konsuraenterna inle fick äventyras. Vidare skullesnedvridning av produktion och distribution såvitt raöjligt raotverkas. Ensituation sora särskilt angavs sora dispensanledning var, att risk förelåg atten vara med väsentligt lägre pris är jäm förbara varor skulle försvinna från raarknaden,ora inte prishöjning medgavs, I proraeraorianpåpekas att varusortiraentet i produktion och handel ständigt genoragårförändringar. Det har uppskattats att det lill dagligvaruhandeln årligenutbjuds ca 1 000 nya produkter. Nya varor orafattades inte av prisstoppsbestäraraelserna,varför företagens långsiktiga arbete raed utveckling och förnyelse av produktsorliraentetinte bör ha påverkats av prisstoppet. I den raån en produkt förändrades i raindreutsträckning kunde företaget få tillstånd att höja sitt pris raotsvarande deökade fraraställningskostnaderna. Detförhållandet att nya varor var undantagna från prisstoppsbestämmelserna skullekunna ha varit ell incitaraent till ökad introduktion av nya produkter ellerproduktvarianter under prisstoppsliden. För nya varianter av en produkt gällerdock sararaa stoppris sora för den ursprungliga produkten, ora inteförändringen är så stor att en ny produkt kan sägas föreligga. Och processenatt ta frara en ny vara är både dyr och tidskrävande för förelagen. Introduktionskostnadernai förra av reklam o, d, är också stora. Under ett kortvarigt prisstopp som detsvenska påverkas därför sannolikt inte takten i introducerandet av nya varor påraarknaden. Beträffande importen är förhållandet något annorlunda, då enimportör kan byta sin vara raot en liknande utan speciell kostnad eller lidsutdräkt.De eventuella ändringar i det iraporterade varusortiraentet, sora föranleds avett kort prisstopp, torde dock vara av endast raarginell karaktär. Dethar således enligt proemorian inte framkorarait någonting, sora tyder på att varusortiraenteti skulle ha förändrats under prisstoppet i en annan orafattning än vadsora kontinuerligt sker då prisbildningen i landet är fri. 2 1973.1 saml Nr 58 Prop.1973: 58 18 Slutligen behandlar proraeraorian prisutvecklingen i under prisstoppet. från införandet av det allraännaprisstoppet till prisstoppets slutliga avveckling /1972 steg konsuraentprisern?. , Den övervägande delenav prisstegringarna berodde på höjningarna av den indirekta beskattningen i noveraber1970 och , Rensad från inverkan av dessa förändringar visarindexen nettoprisindex en uppgång raed . Till och raed juni 1971visade nettoprisindex en svag nedåtriktad tendens. Därefter steg priserna,huvudsakligen beroende på effekterna av jordbruksuppgörelsen, den centrala löneöverenskoramelsensärat förändringar i statliga taxor, I proraeraorian frarahålls alt de prisstegringar soragenom läranade dispenser och uppnådda förhandlingsresultat ra, ra, inträffadeunder föll inom raraen för beräkningarna i nationalbudgeten, Genoraprisstoppet bröts eller förhindrades de tendenser lill onormalt snabba ochkoncentrerade prishöjningar sora fanns på raarknaden. Prissloppet visade sigsåledes ge åsyftad effekt på kort sikt. Detta fraragår enligt proraeraorian bl,a, av en järaförelse raellan prisutvecklingen i och vissa andra länder, I proraeraorian redovisas en jämförelse av nettoprisernasutveckling i , , , , , ,, och tiU utgången av ,Sex av de angivna länderna Danraark, , , , ochUSA tillärapade prisreglering under hela eller delar av den ifrågavarandeperioden, medan övriga tre länder , och inle vidtog särskilda prisreglerande åtgärder. Av promeraorians redovisning fraragår att de länder sora tillärapatnågon typ av allmän prisreglering genorasnittligt uppvisar en lägre prisutvecklingunder perioden än övriga länder 1,. I de prisreglerande ländernavarierar prishöjningama från i till i , raedanprisutvecklingen i övriga länder varierar inora ett högre intervall eller från5,i till i . I syfte att raera i detalj klargöra prisstoppensstabiliserande inverkan på prisutvecklingen redovisas vidare i proraeraorianprisutvecklingen i , , , och USAvarje raånad lill /72, Av dennaredovisning fraragår att införandet av prisstopp medförde en oraedelbar upp-bromsningav prisutvecklingen, I och där prissättningen varfri fortsatte dock priserna att stiga och vintem 1971, För vidkoraraande var, sora närants, den allraännaprisnivån helt stabil fram , varefterpri- Prop.1973: 58 19 serna åter ökade främst till följd av den centralalöneuppgörelsen samt justeringen av priser på reglerade jordbruksprodukter.Höjningar i den svenska indexen och 1971 har till stor del singrund i alt den årliga mätningen av bostadskostnaderna belastar enbart decera-bersiffran,I Danraark steg prisema först efter prisstoppels avveckling och isaraband raed alt en övergång skedde till särskilda kalkyleringsregler, varigenorapriserna fick stiga till följd av vissa definierade kostnadsökningar, exerapelvislöner, råvaror och halvfabrikat. Även i innebar övergången från prisstopp tUlden s, k, fas IIi sta-biliseringsprogramraeten höjning av prisnivån. För saratliga länder gäller, anförs det i proraeraorian,att sedan prisstoppen avvecklats, prisutvecklingen startat från en lägre nivåän vad sora skulle varit fallet, ora priserna fåll fortsätta stiga utanpåverkan . Slutligen påpekas i proraeraorian att har sararaanslällterfarenheter från de raedlerasländer sora tillärapatprisregleringar av olika slag. I en summering av de kortsiktiga effekternaframhålls därvid att praktiskt taget saratliga prisregleringar har gettantingen kortvarig prisstabilitet eller en raarkerad nedgång I prisslegringstakten,vilken ofta varat i tre raånader och ibland upp tUl eller något raer, 2.2.5 Motiv för begränsade prisregleringar I proraeraorian frarahålls olika oraständigheler soratalar för att prisreglering kan bidra till att på kort sikt nå stabilitet iprisutvecklingen. Det påpekas alt prisstegringar genora en prisreglering kanstoppas raed oraedelbar verkan, Därraed skapas en lidsfrist för valet av de ekono-raisk-politiskaraedel sora kan behöva sättas in raot de bakoraliggande orsakerna tillprishöjningarna. En temporär prisreglering kan också på verkadämpande på prisutvecklingen. Regleringen kan nämligen genora sin oraedelbaraverkan på priserna dels begränsa eventuella korapensationskrav i koraraandelöneförhandlingar, dels påverka eventuella förväntningar hos näringsliv och allraänhetora fortsatta prisstegringar. Detunderstryks i proraeraorian att diskussionen gäller prisreglering sora ett instruraenti konjunkturpolitiken. När den bakomliggande kostnadsutvecklingen inte sararaanhängermed rubbningar i den sarahällsekonoraiska balansen, är prisregleringar i allraänhetverkningslösa och kan t, o, ra, vara olärapliga. Och även ora det föreligger ensådan balansrubbning att en prisreglering ter sig raotiverad, bör regleringenvara i kraft endast ora de avsedda positiva effekternaskall uppnås. Den svenska prisregleringen visarenligt proraeraorian att en sådan reglering kan fungera sora ett ekonoraisk-po- 1973: 58 20 Prisreglering bör koraraa i fråga endast vidkrig eller krigsfara eller under i övrigt exceptionella förhållanden. Gjordaundersökningar ora verkningarna av prisstoppet 19701971 ger inget underlag förslutsatser ora alt i tiden begränsade prisregleringar skulle ha några näranvärdakonsekvenser i fråga ora konkurrensförhållanden, varusortiraent ellerprisernas rörlighet neråt. Det frarahållsi proraeraorian att raot sådana, i tiden begränsade prisregleringar, kananföras att företagen i efterhand kan korapensera sig för uteblivnaprishöjningar. Även ora en järaförelse raed andra länder visar attprisutvecklingen i varit förhållandevis måttlig , torde enviss sådan kompensation ändå ha förekomrait. Det anförs dock att det äruppenbart att prisstoppet raedförde de effekter sora eftersträvades och soradiskuterats i proraeraorian, näraligen all bryta en prisstegringsvåg och skapaen period av ökad prisstabilitet. Det ledde bl. a, till att avtalsrörelsen 1971kunde föras i en annan och lugnare at-raosfär än om prisstegringarna frånhösten 1970 genomförts och fortsatt . Förväntningamaora en viss prisökning accentueras i saraband raed allraännakonjunkturuppgångar, påpekas det vidare i proraeraorian. Uppgångsskedet ikonjunkturen yttrar sig eraellertid i de flesta fall inte så, att efterfråganoch priser på samtliga varu- och tjänsteområden tenderar att stiga saratidigt,Genora ullandsberoendet och de prisrörelser som sker på de internationellamarknaderna börjar vanligen prisuppgången inom någon eller några av debranscher sora är exportinriktade eller på varor sora säljs på heraraaraarknadeni konkurrens raed iraporterade varor.