prop · FW0377 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop. Maj:ts proposition angående skolväsendetsorganisation i glesbygd m. m.; given . Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen anges vissa allmänna riktUnjer för bedömningen av skolväsendet iglesbygder med vikande elevunderlag. För högstadiets del föreslås vissaorganisatoriska åtgärder för undervisningen vid skolor med endast en-tvåklasser per årskurs. En garantiregel för minst ett språktillval och ett praktiskt-estetiskttillval föreslås för dessa skolor liksom möjlighet att samordna resurstimmarnaför hela enheten. Försöksverksamheten med s, k, årskurslösa högstadierföreslås fortsätta i syfte att få underlag för en B-limplan för mindrehögstadieskolor. Möjligheterna till timplanejämkningar preciseras för attmöjliggöra bättre samordning mellan skolskjutstider och lästider. Förgymnasieskolan föreslås försök med en alternativ organisationsmodell, särskildsamordnad gymnasieskola, för orter med ett elevunderlag av ca 300 16-åringar,Den nya organisationsmodellen innebär ökad samordning och samläsning mellanflera olika gymnasiala linjer, varigenom även skolor med svagt elevunderlagges möjlighet att erbjuda ett relativt allsidigt urval av utbildningslinjer.Försöksverksamhet med samordning av korrespondensundervisning på gymnasialnivå och den särskilda gymnasiala undervisningen i glesbygd föreslås i syfteatt finna en gemensam form för den gymnasiala utbildningen i glesbygd. Utbudet avstudievägar inom denna försöksverksamhet bör vara något aUsidigare än inuvarande former av försöksverksamhet med gymnasial undervisning i glesbygd. 1 saml Nr 77 Utdragav protokoUet över utbildnuigsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådetpå . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , , ,, . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga angående skolväsendets organisationi glesbygd m. m. och anför. Medstöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande tillkallade chefen förinrikesdepartementet nio sak-kunnigai för att utredafrågor rörande glesbygdsproblem. De sakkunniga har antagit namnetglesbygdsutredningen. De sakkunniga har lagt framdelbetänkandet (Ds In 1972: 1) Utbildning i glesbygder. Efter remiss haryttranden över betänkandet avgelts av , (), () som bifogat yttranden från länsskolnämnderna iKalmar, , och , , , ,, , och , (), centrala studiehjälpsnämnden (CSN), statens läroboksnämnd,i som bifogat yttranden från länsskolnämnden iStockholms län, och kommuner samt samarbetsnämnden iVaxholm-Österåkers kommunblock , i län sombifogat yttranden från skolstyrelserna i , , Ölands-Äkerbo,Vim-merby och kommuner, och arbetsgruppen förglesbygdsfrågor i län , i som bifogatyttranden från skolstyrelsen i , länsarbetsnämnden i Gotlandslän och socialkonsulenterna i , i län som bifogat yttranden från skolstyrelsen i ochBohusläns sam-arbetskommitté , i som bifogatyttranden från Benglsfors och kommuner jämte skolstyrelserna i Marksoch Redvägs kommuner , i som bifogatsynpunkter från , , och Ärjängs kommuner, skolstyrelsen iFilipstads kommun och , i Kopparbergslän som bifogat yttranden från skolstyrelserna i , och Älvdalenskommuner. kommun, samt TCO-kommiltén Falun-Borlänge-Mora, i som bifogat yttranden från länslandsting, länsavdelning av , skolstyrelsen iHudiksvalls kommun, , länsarbetsnämnden i länoch , i , iJämtlands län som bifogat yttranden från samarbetsnämnderna i , Jär- 'Landshövdingen , riksdagsledamoten , kanslirådet AkeFors, riksdagsledamöterna ,kanslirådet , förre riksdagsledamoten , direktörenLars samt riksdagsledamoten , pens,, och Svegs kommunblock , i som bifogat yttranden från , och kommuner,skolstyrelserna i , och kommuner, pedagogiskainstitutionen vid i samt socialkonsulenterna i Västerbottenslän , i som bifogat synpunkter frånArvidsjaurs, och övertorneä kommuner samt skolstyrelsen i Kalixkommun , utredningen om skolans inre arbete (), . , , som bifogat yttrande från ,i (LO), akademikers centralorganisation(), (), (), och Skola, . uppdrog Kungl,Maj:t åt SÖ att inkomma med förslag till åtgärder för att med hänsyn tillskolans betydelse som samhäUelig serviceanordning upprätthålla undervisningenvid skolenheter av högstadium i kommuner inom glesbygdsområdenmed vikande elevunderlag, särskilt med hänsyn till elevernas valmöjligheteroch rekryteringen av behöriga lärare, SÖ har med skrivelse den 23 augusti 1971överlämnat förslag i ärendet. Efter remiss har yttranden över förslagetavgetts av AMS, , samt TCO. iJämtlands län har därjämte inkommit med skrivelse i ärendet. uppdrog Kungl.Maj:t åt SÖ att inkomma med förslag rörande denfortsatta planeringen av gymnasieskolan. Därvid skulle även beaktasförhållandena i glesbygderna. SÖ har med skrivelser och den 20november 1972 överlämnat förslag i ärendet. I fråga om många avförslagen fordras inte beslut av . För överblickens och sammanhangetsskull berörs dock vissa sådana förslag. 2.1 Dimensioneringen av skolväsendet m. m. Förgrundskolan saknas bestämmelser om elevunderlag, upptagningsområde o. d.Bestämmelser om minimiantal elever för alt en skolenhet skall upprätthållassaknas sålunda. Skolstadgan innehåller däremot vissa bestämmelser om hurklasstypen förändras med förändringar i elev- Enligt skolstadgan (1971: 235, ändrad : 9) 5 kap, 15 § anordnasklasser av följande huvudtyper: a 1,2eller 3 b 12eller 23 eller 13 A 4eller högre årskurs B1 34 eller 56, eller för specialklass 78 eller 89 B2 36 eller 46 eller för specialklass 79. Därjämtekan anordnas s. k. avvikande variant av B-form, innebärande andraårskurskombinationer än här angivna. För alt sådan klasstyp skall få anordnaskrävs medgivande från länsskolnämnden eller i fråga om högstadiet från SÖ. Klasstypb anordnas, om elevantalet i årskurserna 1 och 2 eller 2 och 3 varaktigtunderstiger 25. Klasstyp B 1 anordnas, om elevantalet i årskurserna 3 och 4resp. 5 och 6 varaktigt understiger 30. Klasstyp B 2 anordnas om elevantalet ien B 1-klass omfattande årskurserna 36 varaktigt understiger 25. Klasser av B-formutgör f. n. av samtliga klasser i alla landets skolor. Beslutom upprättande eller indragning av skolenhet av gmndskolan fattas avvederbörande kommun. har dock möjlighet att, om särskilda skäl föreUgger,med ändring av kommunens beslut förordna att skolenhet skall upprättas ellerdras in fr. o. m. nästkommande läsår. Beslut om upprättande/indragning fattasi samband med beslut om klassanordning för nästkommande läsår. I länsskolnämn-densfastställande av klassanordning anges grunderna för statsbidrag tiU kommunensskolväsende. Någoni praxis tillämpad elevtalsgräns, vid vilken en indragning av skolenhet kan bliaktuell, synes inte föreligga. Det finns exempel på att skolenheter bibehållitstrots att det sammanlagda elevantalet varit endast 56 elever. Ett flertalskolenheter finns även där elevantalet i olika klasser endast uppgår till 610. Attså små skolenheter bibehålls beror på alt avstånden till närmast belägna skolaär för stora för de berörda åldersgrupperna. Flera olika faktorer spelarsåledes in vid bedömningen av om en skolenhet skall dras in eller inte, och deolika faktorerna har allt efter omständigheterna varierande betydelse för detslutliga ställningstagandet. Vidplaneringen av gymnasieskolan gäller, att varje ort med gymnasieskola medtreåriga linjer som regel bör kunna erbjuda flertalet utbildningsvägar inom skolformen. kommer därför ofta att omfatta fler än en kommun. Enligt skolstadgan7 kap. 6 § inrättas gymnasieskola av kommun eller landstingskommun eftermedgivande av SÖ. Ansökan om inrättande av gymnasieskola skall inges tUlvederbörande länsskolnämnd, som med eget yttrande skall överlämnaframställningen till SÖ för prövning. För planeringen av gymnasieskolan är landet indelat igymnasieregioner (g-regioner). Huvudorter för den gymnasiala utbildningen ärde orter, som har treåriga linjer (g-orter). Antalet g-regioner är över 120. Inom SÖ pågår f. n.arbete med nytt regionsystem för gymnasieskoleplanering. /59 bedrivs på ett antal orter i landet korrespondensundervisningpå gymnasial nivå. Undervisningen är som regel förlagd tiU områden, däravstånden till konventionella gymnasieskolor är stora. /70 pågår försöksverksamhet i f. n, trekommuner, , och' , med särskild gymnasial undervisning iglesbygd, Kommun eller landstingskommun får anordna vuxenutbildningefter medgivande av SÖ, Den kommunala skolstyrelsen eller landstingetsutbildningsnämnd beslutar om vilka kurser som sedan skall anordnas. För attkurs skaU få anordnas fordras att antalet elever stadigvarande uppgår tilllägst tolv. Inom det allmänna stödområdet får dock på icke g-orter kurser anordnas,om antalet elever stadigvarande är lägst åtta. Särskild skolenhet för vuxenutbildning får inrättas omutbildningen varaktigt motsvarar 16,5 poäng, varvid 1,5 poäng beräknas förvarje påbörjat 800-tal lektioner. Inom de allmänna stödorlerna (med undantag för g-orter)får lärare i och gymnasieskolan i sin tjänst inräkna tjänstgöringinom den kommunala vuxenutbildningen. Två statliga skolor för vuxna finns i resp.Härnösand, Skolorna är riksrekryterande. Statsbidragutgår enligt kungörelsen (1963:463) om statsbidrag till det fria och friviUigafolkbildningsarbetet (omtryckt 1970: 329, ändrad : 282) tiUstudiecirkelverksamhet bedriven inom de av staten godkända studieförbunden (f, n,tio stycken). Som villkor för statsbidrag krävs bl, a, att antalet deltagare ärlägst fem och högst tjugu, att antalet studietimmar är lägst tjugu, fördeladepå minst och att ledaren för studiecirkeln godkänts avvederbörande studieförbund. Statsbidrag utgår av kostnaderna för ledararvodeoch studiemateriel, dock högst , . För aUmän studiecirkeli svenska, engelska, samhällskunskap och matematik på grundskolenivå s, k, prioriterade cirklar utgår ett ytterligare bidrag med högst , perstudietimme jämte ett särskilt bidrag om . , avsett föradministration och uppsökande verksamhet. Vidare utgår statsbidrag tillresekostnader och traktamente för studiehandledare vid allmänstudiecirkelverksamhet och lärare inom den kommunala vuxenutbildningen i detallmänna stödområdet utanför g-ort. F.n. utgår statsbidrag till något över 100 folkhögskolor. Statsbidrag ulgår med100 % av de faktiska kostnaderna för löner åt lärare och skoUedare, lill löner m.m. för viss annan personal samt till pedagogisk utrustning m. m. Tre olikaslags kurser får anordnas, sommarkurs, vinterkurs och ämneskurs. Sommarkursskall omfatta minst , vinter-kurs , Vinlerkurs kan ingå ien utbildning av två lUl längd. Ämneskurs skall omfatta minst . 2.2Pågående försöksverksamhet av betydelse för glesbygdsfrågoma 2.2.1Försöksverksamhet med s. k. årskurslösa högstadier /71 bedrivs försöksverksamhet med s. k. årskurslösa högstadier iNorra Ny och kommuner i . /73 utvidgadesförsöksverksamheten efler medgivande från Kungl, Maj:t lill att omfatta ävenGällivare, Hallens, , och kommuner.Statsbidrag utgår till försöksverksamheten i högst den omfattning som svararmot kostnaderna för reguljärt organiserad undervisning, varvid inbesparingar pådriftbidraget lill följd av samläsning mellan årskurser får användas till lärarersätlandehjälpmedel o, d. Försöksverksamheten står under vetenskaplig ledning avpedagogiska institutionen vid i , Föralt möjliggöra samläsning har limtalet för varje ämne lagts samman församtliga tre årskurser och därefter delals med tre, varigenom varje årskurs fårsamma limtal. Tredjedels lektionstimmar, dvs, , jämnas därvid uttill . Ämnen som behöver längre arbetspass än vad som ryms inomantalet veckotimmar läses . Deprakliskl-estetiska ämnena kan ulan svårighet samläsas mellan olika årskurser.I ämnet matematik använder man sig av det s, k, IMU-syslemel (IMU =individualiserad matematikundervisning), vilket möjliggör individuellastudiegångar oberoende av årskurstillhörighet, I ämnet har man gemensamundervisning bl, a, när det gäller litteratur-momenten. Inom orienteringsämnenahar den kanske mest långtgående samordningen mellan årskurserna genomförts.Undervisningen har där lagts upp i s, k, arbetsområden. Eleverna väljer självaett arbetsområde vid terminens början och de elever, som gjort samma val,bildar en grupp.När elevgruppen avslutat »gmndkursen» inom arbetsområdet avgörs efterdiskussion med läraren om gruppen även skall göra en överkurs. Efteravslutningen av ett arbetsområde följer skriftligt prov på stoffet, ofta ävenmuntlig redovisning. När området är avslutat, väljer eleven nytt arbetsområdeoch hamnar då kanske i en ny arbetsgrupp. Hittillsvunna erfarenheter av samläsning på högstadiet kan betraktas som positiva. Ettproblem i sammanhanget utgör dock läromedlen. I dagens läge finns knappast dedifferentierade och »självgående» läromedel som undervisningen vid ettsamläsande högstadium fordrar. 2.2.2Försöksverksamhet med ändrad gymnasial organisation vid iLudvika /71 bedrivs vid i försöksverksamhet medmodifierad timplan för gymnasieskolans treåriga linjer. Verksamheten står imderSÖ:s ledning. Föralt möjliggöra samläsning mellan de olika Unjerna har vissa justeringar gjortsi lim- och kursplanerna. I årskurs 1 har de fem treåriga linjerna sammanlagtstill två linjer, nämligen samhällsvetenskaplig-humanistisk-ekonomisk och naturvetenskaplig-teknisk.Vissa grenval uppskjuts till årskurs 3. Försöket omfattar sex parallellklasseri varje årskurs. Det uppskjulnalinjevalet möjliggör för hela årskurs 1 studier även på en liten ort med svagtelevunderlag. Genom samläsning mellan den humanistiska och densamhällsvetenskapliga linjen, i vissa faU även med den ekonomiska linjen, iårskurs 2 liksom samläsning mellan naturvetenskaplig och teknisk linje kan manmöjliggöra undervisning på en mindre ort . I årskurs 3 tordedet dock bli fråga om alt flytta eleverna till annan ort, särskilt vad gällerden ekonomiska och den tekniska linjen. Om emellertid den ekonomiska linjenendast delas på två grenar, torde det dock finnas vissa möjligheter att behållaäven årskurs 3 på en mindre ort. 2.2.3Försöksverksamhet med f iirskola i glesbygd Försöksverksamhetmed förskoleverksamhet i glesbygd pågår /69. Verksamhetenstår under tillsyn av . Statsbidrag utgår f. n. med högst 75 %av igångsättningskostnaderna och högst av löpande driftkostnader. F. n.utgår sådana bidrag till ett 20-taI kommuner. OUkatyper av organisatoriska lösningar har prövats. söker man dock samordna skolskjutsningoch lokalutnyttjande med i kommunen. Lokalfrågorna är som regelmöjliga att lösa, om redan befintliga lokaler kan accepteras, t. ex. skolhussom är i bruk. Inomförsöksverksamheten kommer barnen till förskolan . Ettalternativ är därvid att förskolläraren ambulerar mellan ett par skollokaler,varigenom barn från flera orter utan alltför långt reseavstånd iveckan kan komma till förskolan. I något faU har man gjort själva lokalenambulerande genom att inrätta en buss lill förskola. Denna buss besöker underveckan fem olika byar och mottar alltså fem olika elevgmpper. Försökmed integration lågstadium-förskola har även gjorts. Förskolebarnen vistas iskolan och ingår då i en grupp med lågstadieelever.Gruppen leds av en lågstadielärare, som svarar för den mer bundna verksamheten,och en assistent som leder den övriga verksamheten. För att den särskildaförskolemetodiken skall tillgodoses finns en utbildad förskollärare somtjänstgör som konsulent i kommunen. 2.2.4Försöksverksamhet med samordning skolskjutstiderlästider /72 bedrivs försöksverksamhet med samordning skolskjutslider-lästiderinom i . Försöksverksamheten har två syfien: altsamordna de skolskjutsåkande elevernas lästider så alt minsta möjliga antalskolskjutsar behöver anordnas och att anpassa skolskjutslider och lästider såatt antalet håltimmar för eleverna blir så litet som möjligt. Förförsöksverksamheten gäller utöver de generella jämknings-möjligheter somanges i limplanerna för att vid fördelningen av antaletveckolimmar i olika ämnen jämkning får göras med högst . Sådanomfördelning skall i första hand göras inom ett stadium men får även göras överstadiegränserna. Vid en sådan omfördelning av veckotimmar får det sammanlagdaveckotimtalet för varje årskurs minskas eller ökas med högst en veckotimme. Avden redogörelse för erfarenheterna av det första årets försöksverksamhet, somOskarshamns kommun överlämnat till Kungl. Maj:t, framgår att jämkningsrättentillämpats i 26 klasser av totalt 139 i kommunen. I fråga om årskurserna påmellanstadiet har därvid jämkningen i görligaste mån begränsats till ämnetslöjd. Hållimmarna har så gott som helt kunnat elimineras i de rektorsområden,dit försöksverksamheten huvudsakligen förlagts. Därigenom minskar självfalletockså den tid som eleverna under skoldagen är borta från hemmet. Inbesparingenav skolskjutskostnaderna uppgick till ca100 . För försöksverksamhetens andra år tillämpas ett system med s, k,fast skolskjutsschema, varvid årskostnaderna för skolskjutsningen beräknasminska med ytterligare ca , pågår även försöksverksamhet med rese- Skolskjutsarna har därvid utnyttjats i storutsträckning, och man räknar med att systemet med fast skolskjutsschema skallgöra det möjligt alt i än större utsträckning begagna skolskjutsarnasöverkapacitet för denna reseservice. 3 Förslag rörande organisation av skolväsendet i glesbygdm. Avgörandeför frågan om skolväsendets organisation i glesbygd är liksom när det gäUer aUsamhällsservice dess kapacitet, kvalitet och åtkomlighet. Kapacitetsproblemet saknartill stor del aktualitet, eftersom det obligatoriska skolväsendet enligt lagbereder plats för alla skolpliktiga elever och efiersom gymnasieskolan nu haren sådan omfattning, att aUa som så önskar kan få utbildning på gymnasial nivå.Vad gäller förskola och vuxenutbildning finns kapacitetsproblem för glesbygden,men dessa frågor har utredningen enligt sina direktiv behandlat enbart översiktligt. Utbildningsenheternaskvalitet påverkas av många, ibland svårförenliga faktorer. Det kan diskuterasvilka bland dessa faktorer som bör tUlmätas den största betydelsen, endiskussion som är aktuell inte minst för glesbygderna. Den standardfaktor somnaturligt nog står i centrum när det gäller glesbygdernas skolfrågor äråtkomligheten i geografisk bemärkelse. Skolenheternas lokalisering har närasamband med de skolsociala förhållandena och därmed för elevernasstudieförutsättningar. Värdet av att utbildningen särskilt på vissa skolstadierär lätt åtkomlig för eleverna är uppenbart. De problem näringslivetsstrukturomvandling och den därmed sammanhängande befolkningsomflyttningenmedför påverkar också skolan. Befolkningsminskningen försämrar underlaget förde olika utbUdnings-enheterna och utbildningsservicen blir allt mindredifferentierad, I viss utsträckning har minskningen av elevunderlaget kunnatmötas med sådana organisatoriska förändringar att det likväl varit möjligt attbibehålla annars nedläggningshotade skolenheter. Av såväl pedagogiska somekonomiska skäl har det dock inle ansetts möjligt att driva dessa organisatoriskaförändringar allt för långt. Ettviktigt mål för utbildningspoUtiken måste vara att åstadkomma största möjUgarättvisa mellan oUka landsdelar i fråga om utbildningens standard. Dettabehöver inte innebära en identiskt utformad och dimensioneradutbildningsapparat i alla regioner. Vad som erfordras är en tUl sitt innehålllikvärdig utbildning, tillhandahåUen inom en organisatorisk räm som anpassats tUlde regionala förhållandena. Glesbygdsutredningenhar funnit det naturligt att utgå från att största möjliga geografiskaspridning av utbildningsenheterna är till fördel för glesbygdsbefolkningen.Utredningen understryker emellertid att man inte kan förorda en sådan organisation,om det finns skäl att förmoda att den medför en kvalitativ försämring av denutbildning eleverna får. Detkan dock diskuteras vilka aspekter på utbildningeris kvalitet som är relevanta.En koncentration av utbildningen till ett mindre antal enheter leder givetvis tUlökade valmöjligheter för eleverna vad gäUer utbudet av studievägar ochtillvalsalternativ. Vidare ökar skolenheternas resurser i fråga omspeciallokaler, teknisk utrustning o, d. För samhället minskar som regelutbildningskostnaderna/elev vid en koncentration av utbildningsenheterna. Föreleverna innebär emellertid en dylik koncentration av skolenheterna oftasttidsödande och tröttsamma resor, vilket också betyder att fritiden minskar;för många elever kan inackordering på skolorten bli nödvändig. De sloraskolorna anses dessutom av många erbjuda en sämre skolmiljö än de mindre. Detär därför inte givet att en koncentration av skolenheterna för alla eleverleder till det kvalitativt bästa sludieTesultatet, Man måste ifrågasätta värdetav en ökad valfrihet mellan olika utbildningsalternativ, om den endast kanerhållas till priset av en mindre god studiemiljö. Detär dock uppenbart att en viss koncentration av utbildningsutbudet till ettbegränsat antal orter är ofrånkomlig i glesbygder i och med att elevunderlagetminskar, I ett längre perspektiv måste man räkna med attkoncentrationsprocessen på detta sätt kommer att fortsätta inom alla områdenmed vikande utveckUng, De insatser från samhällets sida som ligger närmast tillhands för att förbättra glesbygdsbefolkningens utbildningssituation är försökatt mildra effekterna av de långa avstånden genom förbättrade transporter och skolsocialaåtgärder av olika slag. Även med sådana insatser är det dock klart attkoncentrationen av skolenheterna inte kan fortsätta alltför långt utan att bygdensutbildningsservice avsevärt försämras. En förutsättning för en godtagbarutbildningsservice måste vara att alla viktigare ulbildningsformer finnsföreträdda med en viss spridning även i glesbygder. Utredningenhar i sina allmänna överväganden om behovet av serviceinrättningar i glesbygdkommit till, att alla viktigare aktuella servicefunktioner kan sammanförastill två behovsnivåer, dels en lokal nivå som omfattar de mer grundläggande ochfrekventa servicebehoven, dels en regional nivå motsvarande ett merkvalificerat serviceutbud. Denlokala servicen bör därvid kunna tiUgodoses inom ett avstånd som är rimligt fördagliga resor medan det regionala serviceutbudet bör kunna nås medveckoslutsresor, I fråga om de lokala servicefunktionerna bör ettrestidsavstånd på mellan 30 och kunna godtas, medan regionalaservicecentra bör kunna nås med ett par timmars restid. De gmndläggande delarna avutbildningsväsendet ingår som betydel-sefuUa delar i de lokala och regionala »servicepakel»som utredningen diskuterat. Grundskola inkl, högstadium bör enligt utredningentillhöra de viktigare lokala serviceverksamheterna liksom förskolan och vissadelar av vuxenutbildningen, medan gymnasieskolan får anses utgöra enbetydelsefull del av den regionala servicen. Utredningen understryker attglesbygdernas servicefrågor endast kan lösas genom en medveten samordning av olikasektorers verksamhet, bl, a, till följd av transportproblemen. Det är därförav vikt att frågan om att upprätta eller bevara skolenheter i glesbygd bedömsmot bakgrund av hur serviceförsörjningen i övrigt påverkas. Grundskola, inkl, högsladieundervisning,bör i princip finnas i varje kommuncentrum. I de ytmässigt storanorrlandskommunerna bör sådan undervisnmg dessutom erbjudas på ett antalsekundära stödjepunkter. Någorlunda fullständig gymnasieskola bör finnas iregionala centra med en geografisk spridning som ungefär motsvarar de nuvarandegymnasieorterna. Utredningen har därvid utgått från att det normalt inte blirfråga om att inrätta nya högstadie- eller gymnasieskoleenheter i glesbygdernautan att problemet huvudsakligen består i att bibehålla så många av befintligaenheter att en rimUg geografisk spridning upprätthålls. De angivna riktmärkenaför skollokaliseringen i glesbygd bör för övrigt inte uppfattas så att högstadie-och gymnasieskolor i traditionell form måste finnas representerade utan så attresp. utbildningsfunktioner på lämpUgt sätt bör finnas företrädda på etttillräckligt stort antal orter.