prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — Majits proposition nr 1973 Prop. Maj:ts proposition angående utformningen avbeskattad sjukpenning, m. m.; given . Kungl, Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över socialärenden, föreslå allbifalla de förslag, om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt. 1 propositionen läggs fram förslag till en omkonstruklionav sjukpenningförsäkringen. 1 samband därmed föreslås en höjning aversättningsnivån för sjukpenning från den allmänna försäkringen i anslutningtill att sjukpenningförmånerna görs skattephkliga. Nuvarande syslem med sjukpenningklasser ersätts av ensjukpenninggrundande inkomst som direkt knyter an till den inkomst som sjukpenningenskall ersätta. Sjukpenningen föreslås utgå " med belopp som motsvarar 90 %av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst upp till en årsinkomst sommotsvarar 7,5 basbelopp, vilket f. n. betyder . Sjukpenningen föreslåsbli pensionsgrundande för ATP. Därmed blir sjukpenningen jämförbar med sjuklönfrån arbetsgivaren. Delsamma föreslås gälla bl. a. för sjukpenning frånyrkesskadeförsäkringen. I propositionen läggs också fram förslag lill delagändringar som behövs för tillgodoräknande som pensionsgrundande inkomst avvissa förmåner vid vård av barn och vid arbetslöshet varom förslag läggs fram isärskilda propositioner. Sjukpenningen för hemmamakar höjs från . omdagen utan beskattning. De särskilda barntilläggen till sjukpenningen slopas.För försäkrade med förvärvsinkomst mellan . skallgälla särskilda övergångsregler. Möjligheterna all teckna frivilligsjukpenningförsäkring vidgas lill att gälla ell sammanlagt belopp på , omdagen ulan beskattning mot f, n, . Den föreslagna höjningen av sjukpenningförmånerna medförall sjukförsäkringens kostnader ökar med ca 2 700 milj, kr, jämförtmed . Propositionen innehåller även förslag om nyafinansieringsregler för sjukförsäkringen. Dessa finansieringsregler omfattaräven kostnaderna för 1 saml Nr 46 Prop,1973:46 2 de i särskilda propositioner framlagda förslagen omgenomförande av en ahmän tandvårdsförsäkring och en föräldraförsäkring.Statsbidrag föreslås utgå med en tredjedel av samtliga kostnader inomsjukförsäkringen. Statens bidrag till sjukförsäkringen stiger därmed från ca 1000 milj. kr. till drygt 3 450 milj. kr. för år 1974.Arbetsgivarna föreslås svara för av hela sjukförsäkringens kostnader.Arbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift föreslås därför höjd från nuvarande 3,2 %lill av löneunderlaget fr. o. m, , Genom höjningentillförs försäkringen 665 milj, kr, . Som bidragtill finansieringen av tandvårdsförsäkringen, föräldraförsäkringen och dehöjda sjukpenningförmånerna tillförs sjukförsäkringen vidare 250 milj, kr,genom ökade sjukförsäkringsavgifter från de försäkrade motsvarande igenomsnitt , per försäkrad och år. Denna egenavgift till sjukförsäkringenföreslås få en ändrad utformning. Avgiften föreslås bestå av dels enfast del på . för varje försäkrad med . i årsinkomst ochdels en rörlig del som skall utgöra en viss procentandel av densjukpenninggrundande inkomsten. Den totala sjukförsäkringsavgiften får inte överstiga10 % av den till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten. Jämfört medde avgifter som skulle ha gällt vid oförändrade förmåns- ochfinansieringsregler kommer den föreslagna avgiftskonstruktionen att innebäraminskade eller oförändrade avgifter för försäkrade i inkomstlagen upp lill , i årsinkomst av anställning. För den som har , i årsinkomstökar avgiften med ca , , medan den som har , i årsinkomstfår betala ca , mer än han skulle ha gjort enligt nuvaranderegler. För de högsta inkomsttagarna, som berörs av höjningen av övreinkomstgränsen för sjukpenningskalan till ,, ökar avgiften med mellan200 och , . För egna företagare kommer att gälla särskilda avgiftsregler. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari1974. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom förordnas i fråga om lagen (1962:381) om allmänförsäkring, dels att 3 kap, 9 § och 1 5 kap, 2 § skall upphöra attgälla, dels att 1 kap, 6 §, 3 kap, 1-6, 10, 11, 16-18 §§, 4 kap. 3 §, 7 kap. 1 §,Il kap, 2, 3 och 6 §§, 13 kap, 2 §, 17 kap, 1 och 4 §§, 18 kap, 5 §, 19 kap,1-4, 6 och 7 §§, 20 kap, 3 och 4 §§ samt 21 kap, 1 § skah ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen tydelse 1 kap. 6§' Inom folkpensioneringen och Inom den aUmänna försäk- försäkringen för tilläggspension ringen skola de beräkningar, som skola de beräkningar, som angivas angivas i denna lag, göras på i denna lag, göras på grundval av grundval av ett b a s b e 1 o p p. ett b a s b e 1 o p p. Basbeloppet fastsläUes av Konungen för och multiplicerat med det tal, vilket angiver förhållandet meUandet allmänna prisläget under andra månaden före den som basbeloppet avser ochprisläget . Ändring av nämnda lal må ej föranleda ändring avbasbeloppet, med mindre talet stigit eller nedgått med sedannärmast föregående ändring av basbeloppet vidtogs. Det sålunda beräknadebasbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Försäkrad äger enligt vad nedan Hos allmän försäkringskassa in- sågs rätt till sjukpenning på grund- skrivenförsäkrad äger enligt vad val av placering i sjukpenningklass. nedan sägs rätt till sjukpenning, om hans sjukpenninggrundande inkomsl uppgår till minstfyratusenfemhundra kronor. Försäkrad, som är inskriven i allmän försäkringskassa mensom icke har sjukpenninggrundande in- 1 Senaste lydelse 1967:206. komst uppgående till fyratusenfemhundra kronor, skall ändåvara berättigad tiU sjukpenning enligt vad nedan sägs, förutsatt att han ärgift och stadigvarande sammanbor med sin make eller, i annat fall,stadigvarande sammanbor med barn till honom eller hans makeeller med någon, med vilken han varit gift eller har eller har haft barn. Hosallmän försäkringskassa inskriven försäkrad, vars inkomst av förvärvsarbeteför år räknat uppgår till minst ettusenåtlahundra kronor, skall med hänsyntill sagda inkomst vara placerad i sjukpenningklass. Har den försäkradeinkomst såväl av anställning som av annat förvärvsarbete, skall placeringenanses grundad på inkomsten av anställning såvitt avser den sjukpenningklass, ivilken den försäkrade skulle hava placerats med hänsyn enbart till sagdainkomst, samt i övrigt på inkomsten av annat förvärvsarbete. För tid dåundantagande från försäkringen för tilläggspension enhgt 11 kap. 7 § äger giltighetför den försäkrade skall för placering i högre sjukpenningklass enligt 4 § änklassen nr 2 hänsyn icke tagas till inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Med inkomst av förvärvsarbete avses den inkomst ipenningar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad, som försäkrad kanantagas komma att tills vidare Sjukpenninggrundandeinkomst är den inkomst i penningar eller naturaförmåner i form av kost ellerbostad, som försäkrad kan antagas för år räknat komma att tills vidare åtnjutaav eget arbete, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomstav anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Sjukpenninggrundandeinkomst fastställes av . Inkomst av anställning och inkomst avannat förvärvsarbete skola därvid var för sig avrundas UU närmast lägrehundratal kronor. För lid då undantagande från försäkringen förtilläggspension enligt 11 kap. 7§ gäller för den försäkrade skall inkomst avannat förvärvsarbete icke beaktas. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bortsesfrån inkomst av anställning och annat förvärvsarbete i den mån summan däravöverstiger 2 Senaste lydelse 1970:141. Nuvarande lydelse åtnjuta av eget arbete, antingen såsomarbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller ock eUest(inkomst av annat förvärvsarbete). Ersättning i penningar eller naturaförmånersom sagts för arbete som försäkrad utför för annans räkning ulan att varaanställd i dennes tjänst anses säsom inkomst av anställning, såvida denförsäkrade och den som utgivit ersättningen äro ense därom samt överenskommelsetillika träffas enligt 11 kap. 2 § andra stycket; och skall i dylikt fall denförre anses såsom arbetstagare och den senare såsom arbetsgivare. Beräkningav inkomst av förvärvsarbete skall, där förhållandena ej eljest äro kända förförsäkringskassan, grundas på de upplysningar, som kassan kan inhämta av denförsäkrade eller dennes arbetsgivare eller som må kunna framgå av denuppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomsl. Inkomsl avarbete för egen räkning må ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöningför liknande arbete för annans räkning. Utgöres inkomst helt eller delvis avnaturaförmåner, skola dessa uppskattas efter de regler, som tillämpas vidtaxering till inkomstskatt. Försäkrad, som är inskriven hos allmän försäkringskassamen vars inkomst av förvärvsarbete icke uppgår till ettusenåttahundra kronorför år, skall likväl vara placerad i sjukpenningklass, såframt han är gift ochstadigvarande sammanbor med sin make eller, i annat fall, stadigvarandesammanbor Föreslagenlydelse det vid årets ingång gällande basbeloppet. Belopp, från vilket sålundaskall bortses, avräknas i i första hand på inkomst av annat förvärvsarbete.Ersättning i penningar eller naturaförmåner som / första stycket sagts förarbete som försäkrad utför för annans räkning ulan att, vara anställd i dennestjänst anses såsom inkomst av anställning, såvida den försäkrade och den somutgivit ersättningen äro ense därom samt överenskommelse tillika träffasenligt 11 kap. 2 § andra stycket; och skall i dylikt fall den förre ansessåsom arbetstagare och den senare såsom arbetsgivare. Beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall, därförhållandena ej eljest äro kända för , grundas på deupplysningar, som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennesarbetsgivare eller som må kunna framgå av den uppskattning, som vid taxeringgjorts av den försäkrades inkomst. Inkomst av arbete för egen räkning må ej beräknashögre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Utgöresinkomst helt eller delvis av naturaförmåner, skola dessa uppskattas efter deregler, som tillämpas vid beräkning av preUminär skatt. Nuvarandelydelse med barn till honom eller hans make eller mednågon, med vilken han varit gift eller har eller har haft barn. Försäkrad,som åtnjuter hel förtidspension enligt denna lag eller under månaden närmastföre den, varunder han uppnått ålder, åtnjutit sådan pensioneller på grund av vad i 4 kap. 3 § stadgas icke vidare äger komma i åtnjutandeav sjukpenning, må ej vara placerad i sjukpenningklass. Ej heller må försäkradpå grund av vad i 2 § sista stycket stadgas vara placerad i sjukpenningklassför tid efler den månad, varunder han fyller . Försäkrad,som åtnjuter hel förtidspension enligt denna lag eller under månaden närmastföre den, varunder han uppnått ålder, åtnjutit sådan pension, harej rätt till sjukpenning. För tid efter ingången av den månad, varunderförsäkrad fyllt eller börjat åtnjuta ålderspensionenligt denna lag, må sjukpenning utgå för . Ej må försäkrad på grund av vad i 1 § andra stycketstadgas uppbära sjukpenning för lid efler den månad, varunder han . Försäkradsom avses i 2 § sista stycket skall tillhöra sjukpenningklass nr 1. Helsjukpenning i denna klass utgör för dag. Övriga sjukpenningklasseroch beloppet av hel sjukpenning för dag i varje klass framgår av följande tabeU: Helsjukpenning utgör för dag av den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasexliofem. Sjukpenningenavrundas till närmaste hela krontal. För försäkrad som avses i I § andrastycket utgör hel sjukpenning för dag. 3 Senaste lydelse 1970:141. " arbete uppgår för år men ej till kr Avsjukpenningbeloppet i varje klass utgöra grundsjukpenning ochåterstoden tilläggssjukpenning. För dagdå försäkrad åtnjuter sjukhusvård skall sjukpenning minskas med ,dock med högst hälften av sjukpenningens belopp. Minskningen skall intill ettbelopp av anses belöpa på grundsjukpenning. I övrigt skallminskningen i första hand anses belöpa på sådan del av tilläggssjukpenning, somsvarar mol inkomst ay anställning. Utanhinder av vad i tredje stycket stadgas utgör sjukpenningen vid sjukhusvårdlägst för försäkrad som stadigvarande sammanbor med barn under tioår till honom eller hans make eller till någon, med vilken han stadigvarandesammanbor och med vilken han varit gift eller har eller har haft barn. För dag då försäkrad åtnjuter sjukhusvård skallsjukpenning minskas med , dock med högst en tredjedel av sjukpenningensbelopp. Därvid skall det belopp varmed minskning sker avrundas till närmastlägre hela krontal. Sjukpenning vid sjukhusvård skall dock alltid utgå medlägst . Allmän försäkringskassa skall i samband med inskrivning avförsäkrad besluta angående den försäkrades placering i sjukpenningklass. Avbeslutet skall framgå i vad mån placeringen grundas på inkomst av anställningeller på inkomst av annat förvärvsarbete. Den försäkrades placering i sjukpenningklassskall omprövas a) när tillkassans kännedom kommit all försäkrads inkomstförhållanden undergått ändringav betydelse för placeringen i sjukpenningklass, b) närundantagande som avses giltigt eller upphör att äga gUtighet, c) när förtidspensipn enligt den na lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring av den försäkrades arbetsförmåga. Ändring av försäkrads placering i sjukpenningklass i fallsom avses under a), b) och c) här ovan må ej ske förrän vid det månadsskiftesom inträffar närmast efter det beslutet härom fattats. Ändringar försäkradsplacering i sjukpenningklass i annat fall skall ske närmastefter det anledning till ändringen uppkommit eller, i fall åa försäkrads placeringi sjukpenningklass enligt 2 § Allmän försäkringskassa skall i samband med inskrivning avförsäkrad besluta angående den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen.I fråga om försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan samtidigtfastställa den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Av beslutet skallframgå i vad mån sjukpenninggrundande inkomst är att hänföra till anställningeller till annat förvärvsarbete. Beslut om tillhörighet till sjukpenningförsäkringenskall omprövas a) när lill kassans kännedom kommit alt försäkradsinkomst-förhållanden undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenningeller för sjukpenningens storlek, i 2 § första stycket sista punkten blir samt c) när förtidspension enligt denna lag beviljas denförsäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring ;den försäkrades förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomsl genom arbete. Ändring skall i fall som avses /' första stycket a) ej skeförrän efter det fått kännedom om inkomständringen.Ändring skall i annat fall ske så snart anledning, till ändringen uppkommiteller, i fall då sjukpenningförsäkring en-ligt I § andra stycket skall upphörapå grund av att den försäkrades make eller någon med vilken den försäkradevarit gift eller har eller 5 Senaste lydelse 1970:141. Nuvarande lydelse sista stycket skall upphöra på grund avatt hans make eller någon med vilken han varit gift eller har eller har haftbarn avlider, vid fjärde efler dödsfallet. Undertid då försäkrad lider av sjukdom som avses i 7 § må hans placering isjukpenningklass icke ändras, med mindre sådant fall år för handen som avsesunder b) och ej här ovan eller rätt tiU sjukpenning upphör tiU föUd av vad i 4kap. 3 eller 5 § stadgas. Under tiddå försäkrad efler förmedling av arbetsmarknadsmyndighet eller arbelsvårdsorganhos kommun eller landstingskommun undergår arbetsprövning, yrkesutbildningeller arbetsträning må han ej placeras i lägre sjukpenningklass än den hannärmast tillhörde, med mindre sådant fall är för handen somavses under b) och c) här ovan eller, vad angår arbetsträning, denna pågått sexmånader. har haft barn avlider, vid fjärde Under tid då försäkrad efter förmedling av arbetsmarknadsmyndigheteller arbelsvårdsorgan hos kommun eller landstingskommun undergår arbetsprövning,yrkesutbildning eller arbetsträning skaU fastställd sjukpenninggrundandeinkomst ej sänkas, med mindre sådant fall är för handen som avses (' förstastycket b) eller c) eller, vad angår arbetsträning, denna pågått . Försäkradär skyldig all sä snart ske kan och senast till den allmännaförsäkringskassan anmäla sådan stadigvarande ändring i sina inkomstförhällanden,som är av betydelse för placeringen i sjukpenningklass. 6 Senaste lydelse 1971:631. Försäkrad är skyldig att sä snart ske kan och senast till den allmänna anmäla sådan ändring i sinainkomstförhållanden, som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningensstorlek. Allmän försäkringskassa skall i den utsträckning det skäligenpåkallas genom förfrågningar hos de försäkrade eller på annat lämpligt sättinhämta uppgifter om den försäkrades inkomstförhällanden och andraomständigheter som ha betydelse för sjukpenningförsäkringen. Till sjukpenning utgives b a r n - tillägg för den försäkrades el ler hans makes barn , med vilket den försäkrade sta digvarande sammanbor. Detsam ma gäller där den försäkrade är underhållsskyldig beträffande barn , med vilket han icke stadigvarandesammanbor, såframt han på sätt föreskriver styrker attunderhållsskyldigheten fullgöres. Barntillägg till hel sjukpenning utgör en krona för etteller tvä barn, tvä kronor för tre eller fyra barn samt för femeller flera barn, allt för dag. Till sjukpenning, som tiUkommer försäkradvilken stadigvarande sammanbor med barn , utgör dock barntillägglägst för dag. Barntillägg till halv sjukpenning utgör hälften av beloppsom i föregående stycke sägs. Vidtillämpning av denna paragraf skall med make jämställas den, med vilken denförsäkrade stadigvarande sammanbor och med vilken han varit gift eller hareller har haft barn. För dendag då sjukdomsfallet inträffade utgår sjukpenning endast om den försäkrade pågrund av sjukdomen gäll miste om dagpenning från erkänd arbetslöshetskassaeller sjukperioden börjar efler föregående För dendag då sjukdomsfallet inträffade utgår ; annat fall än som avses i 9 §sjukpenning endast om den försäkrade på grund av sjukdomen gått miste om dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknads- 1 Senaste lydelse 1970:141. * Senaste lydelse 1970:141. Förslaget lill ny lydelseframläggs under förutsättning av bifall tiUprop. 1973:47 och 1973:56. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse stöd enligt lagen (1973:00) om kontant arbetsmarknadsstöd eller sjukperioden börjar inomtjugu dagar efter föregående sjukperiods slut. Varar sjukperioden utöver den dag dåsjukdomsfallet inträffade, utgår sjukpenning för dag, då den försäkrade ickeskulle hava Utfört förvärvsarbete i sin huvudsakliga sysselsättning, endast iden mån antalet sådana dagar, den dag då sjukdomsfallet inträffade oräknad,överstiger två. Utan hinder av andra stycket utgår a) sjukpenning för semesterdag; b) sjukpenning till försäkrad som vid sjukperiodens början äger uppbära dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa; b) sjukpenning rill försäkrad som vid sjukperiodens början äger uppbära dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:00) om kontant arbets marknadsstöd; c) sjukpenning tih försäkrad c)sjukpenning lill försäkrad, som är placerad i sjukpenningklass som avses i 1 § andrastycket, nr I eller är placerad i sjukpenningklass nr 2 och skulle hava varitplacerad i sjukpenningklass nr 1 om hans inkomst av förvärvsarbete icke uppgåtttill ettusen-åttahundra kronor för år. Sjukpenning må ej utgivas för lid, innan anmälan omsjukdomsfallet gjorts hos den allmänna , där ej hinder möltför sådan anmälan eller eljesl särskilda skäl föranleda all sjukpenning börutgå. Såsomsjukperiod anses tid, varunder försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom somavses i 7 §. Därestförsäkrad gör anmälan därom till den allmänna , skall i frågaom sjukperiod, som börjar efter nästa månadsskifte, tilläggssjukpenning somsvarar mot inkomst av annat förvärvsarbete icke utgå för de första tre,trettiotre eller nitliolre Därestförsäkrad gör anmälan därom till den allmänna , skall i frågaom sjukperiod, som börjar efter nästa månadsskifte, sjukpenning som svarar molinkomst av annat förvärvsarbete icke utgå för de första tre, trettiotre av 9 Senaste lydelse 1966:350, Nuvarandelydelse dagarna av varje sjukperiod, den dag då sjukdomsfallet inträffadeinräknad (k a r e n s t i d). Därvid äga 10 § förstaIredje styckena, icketillämpning i fråga om sådan sjukpenning. Vid beräkning av karenstid skola,därest sjukperiod börjar efler föregående sjukperiods slut,de båda perioderna anses såsom en sjukperiod. Föreslagenlydelse varje sjukperiod, den dag då sjukdomsfallet inträffade inräknad (k a re n s t i d). Därvid äga 10 § första-lredje styckena icke tillämpning i frågaom sådan sjukpenning. Vid beräkning av karenstid skola, därest sjukperiodbörjar efler föregående sjukperiods slut, de båda periodernaanses såsom en sjukperiod. Försäkrad, som gjort anmälan enligt första stycket, måövergå till försäkring med kortare karenstid eller ulan karenslid, om han ejfyllt saml har god hälsa. Sådan ändring skall gälla från och medmånaden närmast efler den, då framställning härom gjordes hos kassan, men må ejäga tillämpning vid sjukdom, som inträffat innan ändringen blivit gällande. / fråga om försäkring med karenstid skall vid tUlämpningav 5 § andra stycket första punkten den i sagda punkt angivna tiden trettiodagar ökas med det antal dagar som svarar mot den valda karenstiden. Upphör undantagande som avses i 2 § första stycket sista punkten att äga giltighet, skall beträffande tilläggssjukpenning, som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete, gälla en karenslid av nitliolre dagar. Den försäkrade må dock under de förutsättningar som angivas i andra stycket välja försäkring med kortare karenslid eller ulan karenstid; och skall därvid jämväl i övrigt tillämpas vad i andra stycket är stadgat. Ej må i någol fall sjukpenning som avses i denna paragraf utgivas vid sjukdom, som inträffat medan undantagande ägde giltighet. Upphörundanlagande som avses i 2 § första stycket sista punkten att äga giltighet,skall beträffande sjukpenning, som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete,gälla en karenslid av . Den försäkrade må dock under deförutsättningar som angivas i andra stycket välja försäkring med kortarekarenstid eller ulan karenstid; och skall därvid jämväl i övrigt tillämpas vadi andra stycket är stadgal. Beträffande arbetstagare, som enligt statliga föreskrifier eller på Beträffande arbetstagare, som enligt statliga föreskrifier eller på ' o Senaste lydelse 1964:156. Förslaget till ny lydelseframläggs under förutsättning av bifah tiU prop. Nuvarandelydelse grund av bestämmelse, som beslutals av kommun eller landstingskommun,är berättigad all uppbära lön vid sjukdom eller barnsbörd, äger Konungenföreskriva undanlag helt eller delvis från vad som är stadgat om placering isjukpenningklass. Har undanlag som i första stycket sägs icke föreskrivitseller gäller det endast delvis, äger arbetsgivaren i den ordning Konungenbestämmer frän allmän försäkringskassa- erhålla arbetstagaren tillkommandesjukpenning jämte barntillägg, i den mån nämnda förmåner icke överstiga denutbetalda lönen. Överenskommelseall arbetsgivare, som vid arbetstagares sjukdom eller barnsbörd utgivit löntill arbetstagaren, skall hos allmän försäkringskassa äga uppbära arbetslagarentillkommande sjukpenning jämte barntillägg är bindande för kassan, endastsåframt överenskommelsen har form av kollektivavtal och å arbetstagarsidanslutits eller godkänts av organisation, som enligt lagen om förenings- ochförhandlingsrätt är att anse såsom huvudorganisation. Föreligger dyliktkollektivavtal, må det av arbetsgivare, som är bunden av avtalet, efter överenskommelseåberopas jämväl beträffande arbetstagare, vilken icke omfattas av avtalet mensysselsattes i sådant arbete för vilket avtalet gäller. Har försäkrad, som drabbats av sjukdom utom riket, därviderhållit underhåll genom utrikesförvalt-