prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — Denna kostnad bör finansieras i enlighetmed den finansieringsmetod som gäller för yrkesskadeförsäkringen. Jagåterkommer senare denna dag lill frågan om avgiftsnivån föryrkesskadeförsäkringen. Inte heller för den frivilliga yrkesskadeförsäkringen böromläggningen till beskattade förmåner föranleda några ändringar avfinansieringsreglerna. Jag kommer senare denna dag att anmäla frågan om ATP-avgifternaunder den kommande femårsperioden. Den ökning av pensionsförpliklel-serna inomATP som uppkommer genom att sjukpenning, föräldrapenning och värdbidrag blirpensionsgrundande inkomst har beaktats i del förslag lill avgiftsuttag soralagts fram av och som jag därvid kommer all redovisa. Ienlighet med vad jag har anfört vid anmälan av årets statsverksproposilion (prop.1973:1 bil. 7, s. 25) kommer jag alt förorda att nuvarandeavgiftsnivå på för ATP-avgiften bibehålls oförändrad även för istället för den höjning till I som tidigare faslställls. I årets statsverksproposition (prop. 7 punkt B6) har anslaget Bidrag lill sjukförsäkringen för /74 preliminärtberäknats lill 2 220 milj. kr. Anslaget för nästa budgetår komraer att belastas avkostnader för statsbidrag enligt nuvarande regler för försäkringskassornasutgifter . Dessa statsbidragskostnader beräknas uppgåtill ca 500 railj. Vidare kommer anslaget att belastas med kostnader förstatsbidrag enligt de föreslagna nya reglerna fr, o, m, ,dvs, , Statsbidraget beräknaskomma all uppgå liU 1715 railj, kr. Det sammanlagda medelsbehovet underanslaget beräknas således uppgå till 2 220 milj, kr, för nästa budgetår. Genomförandet av de här berörda reformerna koramer attställa stora krav på,insatser från ochförsäkringskassorna. För de ökande arbetsuppgifterna behöver verket tillförastvå byrådirektörstjänster. Vidare behövs medel för tillfällig personal och odontologiskexpertis för genomförande av tandvårdsförsäkringen. Hänsyn härtill har inletagits vid anslagsberäkningen i årets statsverksproposilion. För dessa ändaraålbör verket därför få överskrida det i statsverkspropositionen upptagna anslagetför /74 med . 1 fråga om försäkringskassorna ankommerdet på kassorna att i vissa fall efler medgivande från besluta om de personalförstärkningar som kan komma att behövas. 5,10 Vissa andra frågor 5,10,1 Förtidspension Från den 1 juU 1970 gäller på grundval av beslut vid 1970års riksdag (prop. 1970:66, 2LU 1970:34, rskr 1970:232, SFS 1970:186)väsentligt vidgade möjhgheter för äldre förvärvsarbetande med tungt ellerpressande arbete att få förtidspension i form av folkpension ochtilläggspension. Möjhgheterna att få sådan förtidspension har utökatsytterligare fr. o. m. den 1 juh 1972 (prop. 1972:55, SfU 1972:21, rskr 1972:140,SFS 1972:166). EnUgt de nya bestämmelserna har äldre försäkrad, sorri ärarbetslös och som uppburit ersättning från erkänd arbetslöshetskassa under denlängsta lid sådan ersättning kan utgå, rätt till förtidspension om hansmöjligheter att bereda sig fortsatt inkomst genom sådant arbete som hantidigare ulfört eller genom annat tillgängUgt lämpligt arbete är nedsatta medminst hälften och nedsättningen kan anses varaktig. Motsvarande gäller för densom inte varit arbetslöshelsförsäkrad men uppburit omsläUningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368) . Ersättningstiden för den grupp arbetslöshetsförsäkrade dethär är fråga om är förlängd så att den i allmänhet omfattar . Dennaförlängda ersätlningstid gäller för den som fyller del försäkringsårdagpenningen börjar utgå. I undantagsfall gäller denna längre ersätlningstidredan , nämUgen då arbetslösheten aren direkt följd avnedläggning eller bestående ändring av driften vid förelag där den arbetslösevar anställd eller aweckUng av hans verksamhet som självstän- 1 saml Nr 46 Prop, 1973:46 114 dig företagare på gmnd av omfattande eller genomgripandeförändring i ortens näringsUv eUer i näringsgrenen. Omställningsbidrag är inle begränsat till tiden. Det ulgårlill den som fyller minst under kalenderåret. 1 de undanlagsfall, somnyss angivils för arbetslöshetsförsäkringens del, kan omställningsbidragetbörja utgå . Ett allmänt villkor för omslällningsbidrag är attden arbetslöse närmast före arbetslöshetensinträde har haft sin huvudsakhga försörjning genom avlönat arbete eller genomsedermera avvecklad verksamhet som egen företagare. Bestämmelserna ora förtidspension innebär att en medlem iarbetslöshetskassa, som omfattas av de nämnda reglerna om förlängd ersättningstid,har rätt att få förtidspension i samband med att han blir utförsäkrad frånarbetslöshetsförsäkringen, under förutsättning alt han är att anse somvaraktigt arbetslös. Motsvarande gäller för den som haft omslällningsbidrag i21 månader, vilken lid ansetts ungefärligen motsvara ersättningstiden iarbetslöshetsförsäkringen. Enhgtförslag som chefen för kommer att lägga fram senare i dagskall bestämmelserna för arbetslöshetsförsäkringen ändras så att maximala ersättningslidengenerellt blir förlängd för den som fyllt . Vidare skall oraslällningsbidragelersättas av ett kontant arbelsraarknadsslöd som tihkommer alla som fullgjortarbetsvillkor liknande del som uppställs i arbetslöshetsförsäkringen.Arbetsvillkoret efierges för den som efter yrkesinriktad utbildning i ungdomen,vuxenutbildning eller arbetsmarknadsutbildning stått lill arbetsmarknadensförfogande av . Ersättningstiden avses bli iallmänhet, men för den som fyllt och för den som fyllt 60 årobegränsad. I de särskilda fall dä omställningsbidrag enhgt nu gällande reglerkunnat utgå skaU kontant arbetsmarknadsstöd kunna utgå utansärskild tidsbegränsning från samma ålder. En utförsäkrad medlem iarbetslöshetskassa avses på motsvarande sätt som kunna övergå till kontantarbetsmarknadsstöd i de fall detta stöd inle är tidsbegränsat. Deändringar i bestämmelserna om stödet vid arbetslöshet som jag här beskrivitberör inte den åldersgrupp som de aktuella pensionsreglema tar sikte på,nämligen dem som är . Jag förordar att denna åldersgräns införs ibestämmelserna om förtidspension på de grunder som här är i fråga. Den somuppnått nämnda ålder bör liksom enhgt nuvarande bestämmelser vara berättigadtill förtidspension om han är att anse som varaktigt arbetslös och har bUvit utförsäkradfrån arbetslöshetsförsäkringen. Motsvarande skall gälla den som uppburit ersättning enhgt lagen om kontant arbetsmarknadsstöd. Medhänsyn till reglerna om ersätlningstid för detla nya slöd bör kravet på att slödutgått som gäUer i fråga om omställningsbidrag omformuleras såatt stödtiden uttrycks . Antalet dagar som stöd skall ha utgått bör iöverensstämmelse med vad som gäller ersättningen från arbetslöshetskassasättas till 450. Mot bakgrunden av reglerna för det nya stödet förordar jag också en annan ändring, som innebär attpension skall kunna beviljas ulan hinder av att kontant arbetsmarknadsstöd inteutgått i de fall den pensionssökande uttömt sin rätttill stöd. Givelvis måste även i delta fall de övriga förutsättningar i frågaom ålder och varaktig arbetslöshet som jag förut angivit vara uppfyllda. Jagvill framhålla att tid varunder ersättning från arbetslöshetskassa ellerkontant arbetsmarknadsstöd utgått givetvis skall beaktas även om den hgger föreuppnådda . På motsvarande sätt som förordats bör den som underjämförlig lid beretts skyddad sysselsättning och uppbär partiell förtidspensionkunna pä egen ansökan få hel förtidspension i samband med att han lämnar sådansysselsättning om han fyllt . Med skyddad sysselsättning avser jag härarbete i verkstad för skyddad sysselsättning, särskilt beredskapsarbete förhandikappade och arkivarbete. Vad jag nu förordat leder till förslag om ändring i 7 kap,1 § AFL, Eftersom motsvarande bestämmelser rörande förtidspension från tilläggspensioneringeni 13 kap, 1 § AFL beträffande förutsättningarna för pension hänvisar rill 7kap, 1 § behövs ingen särskild ändring i bestämmelserna för lihäggspension. Delhar inte ansetts nödvändigt att tynga lagtexten med uttrycklig bestämmelse förde åsyftade fallen av förtidspension för försäkrade i skyddadsysselsättning, 1 övergångsbestämmelserna bör anges att bestämmelsema förförsäkrade som uppburit kontant arbetsmarknadsstöd skall äga motsvarandetillämpning i fall då någon efter ikraftträdandet fortfarande uppbäromställningsbidrag, 5,10,2 Fastställande av årsarbetstid vid beräkning avarbetsgivaravgift till tilläggspensioneringen 1 19 kap, 1 § AFL- stadgas om arbetsgivaresavgiftsskyldighet till försäkringen för tilläggspension. Stadgandet innebär bl.a. alt avgiften skall utgå på summan av vad arbetsgivaren tillarbetstagare hos honom utgett såsom lön i pengar eller naturaförmåner eller, ifall som avses i 11 kap. 2 § andra stycket AFL, på annan ersättning för utförtarbete, sedan från nämnda summa dragits ett belopp motsvarande del vid åretsingång gällande basbeloppet multiphcerat med det beräknade genomsnittligaantalet arbetstagare hos arbetsgivaren . Därvid skall arbetstagaresom varit anställd med full arbetstid räknas som enarbetstagare och arbetstagare som varit anställd i mindre omfattningmedräknas i motsvarande mån. I AFL har inle närmare utvecklats vad som avses med fuUarbetstid. Frågan avgörs i samband med avgiflsdebiteringen för ett visst år avriksförsäkringsverket och dess avgörande kan överklagas lill försäkringsdomstolenav varje arbetsgivare. har i regel som mått påårsarbetstid tillämpat vissa tal som har räknats fram genom att man utgått frånden genom lagstiftning och avtal reglerade arbetstiden samt å ena sidan lagttill övertidsarbete och å andra sidan dragit från tid Prop,1973.46 116 för bortovaro på grund av semester, sjukdom m.m., varvidsistnämnda faktorer grundats på av SAF tillhandahållen statistik. Timantalenbestäms regelmässigt efler samråd med SAF och LO, Dessaprinciper för fastställande av normaltiden för full arbetstid har godtagits avförsäkringsdomstolen i ett betydande antal domar. Principerna innebär attårsarbetstiden anges med ledning av ett fåtal schabloner hänförhga tillvidsträckta arbetsområden och inte utifrån de faktiska förhåUandena vid ettvisst företag eUer inom ett snävt begränsat arbetsområde. har föreslagit all en bestämmelsetas in i 19 kap: 3 § tredje stycket AFL av innebörd att Kungl. Maj.t skaUbestämma normallal för full arbetstid. Som skälför sin framställning har verket anfört alt del är otillfredsställande altverket fattar beslut om normaltal för årsarbetstid, som sedan kan överklagas aven enskild arbetsgivare hos försäkringsdorhstolen och eventuellt ändras avdenna. En sådan äridring skulle i extremfallet kunna slutUgen leda tiU attstörre delen av avgiftsdebiteringar kom att rivas upp. Framställningenhar remissbehandlats och yttranden har inkommit från ,, , , , , , Handehis arbetsgivareorganisationoch SHIO. Samtliga remissinstanser har tillstyrkt den föreslagnaändringen eller lämnat förslaget utan erinran. LO har hksom SAF förutsatt attsamråd med arbetsmarknadspartema i fråga om årsarbetslidsmåtlel kommer atttillämpas även i fortsättningen. Jag delar och remissinstansernasåsikt att den föreslagna ändringen bör komma till stånd. Riksförsäkringsverketbör åläggas att till Kungl. Maj:l ärligen komma in med förslag som är avsettall bilda underlag för beslutet. Liksom bör riksförsäkringsverketsamråda med arbetsmarknadsparterna i denna fråga. Maj:ts beslut bör, bl.a,med hänsyn till debiteringsarbete och företagensdalarutiner, ges i så god tid som möjligt före utgången av det år för vilketnormaltal fastställs. I enlighet raed det anförda har inom socialdepartementetupprättats förslag till 1, lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2, lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 3, lag om ändringi lagen (1962:392) ora hustrutillägg och koraraunalt bostadstillägg tillfolkpension, 4, lag ora ändringi militärersättningsförordningen (1950:261), 5, lag om ändringi lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, 6, lag om ändringi lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor m, m, 7, lag om ändringi förordningen (1954:519) angående kostnadsfria och prisnedsalla läkemedel m, m. Prop,1973:46 118 Utöver vad jag tidigare anfört i den allmänna motiveringenföranleder de föreslagna ändringarna följande kommentarer 7.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring 1 kap, 6§ Eftersom basbeloppet skah användas inom sjukförsäkringenvid beräkning av sjukpenninggmndande inkomst kommer basbeloppet alt fåbetydelse för samtliga grenar av den allmänna försäkringen. Detta har föranletten omformulering av första stycket i paragrafen. 3 kap, 1 § Avskaffandet av systeraet raed placering av de försäkradei sjukpenningklasser har föranlett betydande omredigeringar av de inledandebestämmelserna i kapitlet. De grundläggande förutsätlningarna för tillhörighettill sjukpenningförsäkringen har samlats i denna paragraf. Första stycketupptar huvudfallet, nämligen försäkringstUlhörighet grundad på förvärvsarbete,1 andra stycket ges bestämmelser för hemmamakeförsäkringen. I denna paragraf anges liksom hitrills grunderna förberäkningen av den inkomst som ligger rill grund för skydd genomsjukpenningförsäkringen. Som framgått av den allmänna motiveringen införs härett syslem med beräkning av sjukpenninggrundande inkomst, som får en funktionmotsvarande den nuvarande placeringen i sjukpenningklass. Första stycket innehåller en definition av termensjukpenninggrundande inkomst som knyter an till nuvarande regler förbestämning av årsinkomst av förvärvsarbete för inplacering i sjukpenningklass.Undantagande från försäkringen för tilläggspension medför f, n, för sjukpenningförsäkringensdel den konsekvensen att den försäkrade, såvitt gäller inkorast av annatförvärvsarbete än anställning, är försäkrad enbart för grundsjukpenning. I ochmed alt uppdelningen i grundsjukpenning och tilläggssjukpenning försvinner fårundantagande konsekvensen att sjukpenningförsäkringen helt träder ur funktionsåvitt gäller annat än anstäh-ningsinkomst. En regel härom har tagits upp i sistapunkten av första stycket. Andra stycket innehåller bestämmelser om fördelning av densjukpenninggrundande inkorasten pä anslällningsinkomst och inkomst av annatförvärvsarbete när den sammanlagda inkomsten överstiger sju och en halv gångerbasbeloppet. Regeln, vars förebild är motsvarande regel belräffan- Prop, 1973:46 119 de pensionsgrundande inkomst, innebär attanställningsinkomst alltid läggs i botten. Detta får betydelse bl, a, för avgiflsdebiteringen.Avgift komraer således i första hand all beräknas på anställningsinkorasten, I Iredjestycket, som handlar ora beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten,har i fråga om uppskattningen av värdet av naturaförmåner anknytningen lillreglerna om taxering lUl inkomstskatt ersatts med en hänvisning lillde regler sora gäller för beräkning av preliminär skatt. Syftet med ändringenär att få ett så aktuellt värde som möjligt på förmånerna. De värden som gälleråterfinns i preliminärskattelabellen. Bestämmelserna i nuvarande fjärde stycket har överförts lUl1 § andra stycket, Frånsett redaktionella ändringar har vidtagits denändringen att regeln i 4 kap, 3 § som bestämraer omfattningen avsjukpenningförsäkringen för ålderspensionärer överförts till förevarandeparagraf, vilket ansetts vara till fördel från systematisk synpunkt, Som fraragår av den allraänna motiveringen avsessjukpenning utgå med en fast andel av den sjukpenninggrundande inkomsten. Tabellensom f. n, finns intagen i första stycket i paragrafen bör alltså utgå, 1stället bör anges att hel sjukpenning för dag utgör av den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten delad med 365, alltså utslagen på kalenderdag.Regeln alt sjukpenning ulgår i hela kronor har avseende också på halvsjukpenning. Sjukpenningen för hemmamake har som utvecklats i den allmännamotiveringen räknats i samband med att barnlilläggetslopats. Andra stycket i paragrafen upptar bestämmelser ora sjukpennirigavdragvid sjukhusvärd, F. n. minskas sjukpenningen med . för dag, dock högstmed hälften av sjukpenningen, för lid då försäkrad åtnjuter sjukhusvård. Ettgenerellt sjukpenningminimum på . gäller dock för försäkrade med bam.Avdragsbestämmelsen har motiverats med att försäkrad under lid för sjukhusvårdi regel inle har några särskilda kostnader för mat, läkemedel m, m, I sambandmed införande av skattepliktig sjukpenning avses att prehminärskatteavdrag på sjukpenningenskall ske oberoende av sjukhusavdraget. De fömt angivna kostnadsposter sommotiverat sjukhusavdragel är nämUgen närmast att hänföra till privatalevnadskostnader, som ju inle är avdragsgilla vid beskattning. Helasjukpenningbeloppet före avdraget blir således skattepUktigl även i. dettafall. Delta bör anges i de kontrolluppgifter som sänds ul. De föreslagna nya bestämmelserna har utformats med denna Liksom f, n, bör avdragsmaximum i delenskilda fallet också bli beroende av storleken av sjukpenningen (före skatt).På grund av att avdrag också skall göras för skatt har garantiregeln ansettsböra skärpas så att högst en tredjedel av sjukpenningen skall kunna tas ianspråk för avdrag vid sjukhusvård. Maximalt sjukpenningavdrag skall såledesgöras först när sjukpenningen uppgår till . Som förut angivits finns ett generellt sjukpenningminiraumför försäkrad raed bam under tid för sjukhusvård. Sjukpenningen vidsjukhusvård skaU för sådan försäkrad f. n. utgöra . Utredningenföreslår en höjning av delta belopp tiU . i samband med slopandet avbarntilläggen, vilka inte har berörts av avdragsreglerna. ,som påtalat de administrativa och andra svårigheter sora sjukpen-ningavdragelvid sjukhusvård redan nu förorsakar, har föreslagit att, om avdrag ändå skallske, särbestämmelserna för försäkrade som sammanbor med barn ulgår. Alternativthar verket föreslagit en minimisjukpenning om . för samtliga sjukpenningförsäkradevid hel sjukpenning oavsett sjukhusvård. Statskontoret har framfört sammamening. Till följdav alt barnlilläggen inräknas i hemmamakesjukpenningen som höjs till 8 kr.aktualiseras som utredningen funnit en ändring i den särskilda garantiregelnför försäkrade med barn. Att hell slopa garantiregeln skulle för hemmamakeförsäkrademedföra försämrade förmåner under tid för sjukhusvård jämfört med vad som nugäller. Vid ett bibehållande av regeln talar emellertid administrativa skälstarkt för alt anknytningen till barnförekomst slopas, vilket även ärkonsekvent med hänsyn till konstruktionen av hemmamakeförsäkringen, I enlighethärmed har regeln i samband med alt garanlinivån höjts till , omforraatstill en allmän garantiregel ulan anknytning lill barnförekomst, I övergångsfallen,dvs. för försäkrade som vid ikraftträdandet har sjukpenningförsäkring grundadpå förvärvsinkomst . avses nuvarande regler om avdragäven fortsättningsvis tillärapas. 4 § innehåller f. n, också bestämmelser om fördelning avsjukpenningavdraget på grundsjukpenning, tilläggssjukpenning grundad påanställningsinkomst och lilläggssjukpenning grundad på inkomsl av annat förvärvsarbete.Dessa bestämmelser, som haft betydelse i finansieringshänseende, kan medhänsyn tiU de föreslagna ändringarna i finaniserings-reglerna utgå. I den månen uppdelning är nödvändig för vissa ändamål kan den i ställetgrundas på schablonmässiga beräkningar, Första stycket har genomgått ändringar med anledning avatt sjukpenningklassplaceringen ersätts av ett nytt förfarande för bestämmandeav tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. Grundas försäkringstillhörig-helenpå förvärvsarbete skall i beslutet anges den sjukpenninggrundande inkomstensstorlek och art. För den som blir sjukpenningförsäkrad som hemmamake skalldetta anges. Vad gäller de omständigheter som föranleder omprövning av försäk- ringstillhörigheten har punkten c) som avser fall avförtidspension formulerats om med hänsyn lill alt förtidspension enligt fr. o, m,gällande regler kan beviljas på enbart arbetsmarknadsmässiga grunder. Andra stycket innehåller f. n. bestäramelser om lidpunktför ändring av försäkrades placering i sjukpenningklass och tredje stycket ettprincipiellt förbud mot ändring under pågående sjukdom. 1 dessa bestämraelsersker, som nämnls i den allmänna motiveringen, materiella ändringar i sambandmed avskaffandet av klassplaceringssystemet. Dessa innebär för det första all förbudet niot ändringunder sjukdom upphävs, I stället införs en allmän regel att en frist om trettiodagar skall gälla för beslut om ändring av sjukpenningförsäkring förorsakad avinkomständring. Ändring av annan anledning skall ske så snart anledning tilländringen uppkommer. näranda ändringar hänger samman med den ytterligareändringen all den anknytning till månadsskifte som gällt förklassplaceringsbeslut bryts vid övergången lill del nya systemet. Dennaanknytning, som varit föranledd av att avgift för sjukpenningförsäkringdebiterats för månad, är med de nya avgiftsreglerna inte nödvändig. Intelhindrar givelvis att , exempelvis för all tillgodosekravet på samordning mellan sjukpenningförsäkring och pensionering, utfärdaranvisningar om tidpunkt för ändring av sjukpenningförsäkring i därav berördafall. I fråga om upphörande av hemmamakeförsäkring efler makeseller därmed likställd persons död gäller nu en specialregel enligt sistapunkten i stycket om all beslut skall anstå till fjärde efterdödsfallet. I denna regel har enbart redaktionella ändringar vidtagits.Anknytningen lill månadsskifte skall således bestå vid upphörande av hemmamakeförsäkringav denna anledning. Motsvarande anknytning gäller som framgår av 3 § andrastycket i fråga om upphörande av , heraraaraakeförsäkring . När sjukpenninggrundande inkomst fastställs i samband medinskrivning i försäkringskassa skall på motsvarande,sätt som inkomstengälla fr, o. m. tidpunkten för inskrivningen. Beträffande försäkrade som övergångsvis kvarstår isjukpenningklass till följd av all de har en förvärvsinkomst av 1 800 men inte4 . skall de nuvarande reglerna för sjukpenningförsäkringenalltjämt gälla. I fråga om beslut om klassändring i dessa fall skall emellertidde nya reglerna i 3 kap. 5 § äga motsvarande tillärapning. 1 första stycket fastslås, i likhet med vad nu gäller, denförsäkrades skyldighet att anmäla ändringar i sina inkomslförhållanden som ärav beskaffenhet att påverka rätten lill sjukpenning eller sjukpenningensstorlek. I ett andra stycke i paragrafen har lagils in bestämmelserom skyldighet all självmant skaffa in uppgifter om den försäkrades inkomstförhållanden och andra omständigheter som har betydelse för sjukpenningförsäkringen. Bestämraelserna har kommenterats i den allmännamotiveringen. Angående skälen för upphävande av bestämmelserna ombarntillägg till sjukpenning hänvisas till den allmänna motiveringen. Beträffande försäkrade som övergångsvis är sjukpenningförsäkradetill följd av all de har en förvärvsinkomst av 1 800 men ej , per åravses barntillägg fortfarande utgå lill sjukpenningen enligt nuvarande regler. Är försäkrad i den situationen att han uppfyller villkorenför hemmamakeförsäkring enligt de nya bestämraelserna och saratidigt har rättatt vara sjukpenningförsäkrad på grund av förvärvsinkomst enligt övergångsbestämmelserna,bör han i samband raed den nya lagstiftningens ikraftträdande ges rätt attvälja del för gynnsammaste alternativet, Denna paragraf innehåller bl, a, den s, k, fridagsregeln.Enligt bestämmelse i Iredje stycket c) tillämpas inle fridagsregeln i fråga omhemraa-makeförsäkrade och inle heller i fråga ora försäkrade som tih följd avförvärvsinkomst placerats i sjukpenningklass 2 men annars skulle ha uppfyUtvillkoren för hemmamakeförsäkring. Regeln bör i del läge sora uppkoramer när klassplaceringssystemetavskaffas avse enbart försäkrade som faktiskt omfattas av hemmamakeförsäkringen.De försäkrade i nuvarande sjukpenningklass 2 som omfattas av undantagsregelnkommer i fortsättningen all vara hemmamakeförsäkrade varför någon ändring ipraktiken inte inträder. Ändringen i första stycket hänger samman med införandet avrätt lUl sjukpenning vid vård av sjukt bam. Bestämmelser om denna förmån avsesintagna i 9 §. Genom övriga föreslagna ändringar i 10 § likställs kontantarbetsmarknadsstöd med dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa,