prop · FW03136 · 1973-12-31 00:00:00 — Som nämnts bör delegationen endastha en rådgivande funktion och besluten i de olika frågorna ankomma på resp.myndighet. Detta hindrar dock inte att delegationen själv initierar frågor somgäller förskolan och lämnar förslag om åtgärder till de beslutande myndigheterna.Det bör ankomma pä Kungl. Maj:t att besluta om delegationens sammansättning.Delegationen bör till sitt förfogande ha en sekreterare men bör i övrigt,beroende på vilka frågor som behandlas, kunna repliera på befattningshavare hossocialstyrelsen och . I samband med att förskoledelegationeninrättas bör den centrala samarbetsgruppen för daghem och fritidshem upphöra. Frågan om personalorganisation förinsatser pä förskoleområdet får prövas i samband med budgetarbetet underhösten 1973. Jag har i det föregående förordat att en allmän förskolaför sexåringar införs . Antalet sexåringar beräknas då uppgå till ca 110 000. Den genomsnittliga bruttokostnaden för att bereda ett barn plats ideltidsgrupp kan beräknas uppgå till ca . De totalakostnaderna för att bereda plats i förskola för samtliga sexåringar kan såledesöverslagsvis beräknas till ca 265 milj. kr. Enligt kommunernas egna uppgifterfinns i landet plats för sammanlagt ca 100 000 sexåringar i lekskola ochdaghem. Kommunerna har således kostnader för förskolan försexåringarna av storleksordningen 240 milj. kr. Den återstående kostnaden fören fullt utbyggd sexåringsförskola är alltså inte högre än ca 25 milj. kr. Somjag nämnt i det föregående är emellertid problemet att utbyggnadsgradenvarierar kraftigt mellan olika delar av landet och mellan olika kommuner. Ivissa kommuner kan bara hälften eller undantagsvis en än mindre del av sexåringarnafå förskoleplats. I andra kommuner kan, utöver alla sexåringar, en betydandedel av femåringarna få plats i förskola. Ett särskilt problem är att förskolanär mindre utbyggd i kommuner av glesbygdskaraktär. I glesbygdskommunerna kanförskoleverksamheten bl. a. av organisatoriska skäl också kräva högre kostnader per barn räknat. Införandet av en allmän förskola för sexåringar innebäratt kommunen blir skyldig att tillhandahälla plats för alla sexåringar ikommunen. Dessutom får kommunerna ett lagfäst ansvar för att barn med särskildabehov av stöd erbjuds förskoleplats redan . Detta innebär attkommunen i realiteten måste dimensionera förskolan så att platser finns försåväl alla sexåringar som ett visst antal fyra- och femåringar. Hur stortbehovet av platser för fyra- och femåringarna med särskilda behov kommer attbli vet man mera bestämt först efter det att de nya reglerna har trätt ikraft. I avvaktan på dessa erfarenheter beräknar jag platsbehovet till perårsklass. Detta innebär att kommunerna i princip får beräkna antaleterforderliga förskoleplatser till sexåringar samt av antaletfyra- och femåringar i kommunen. Härtill kommer givetvis platsbehovet för barnunder med förvärvsarbetande eller studerande förälder. Som förut nämnts har kommunerna redan tagit på sigbetydande kostnader för förskoleverksamheten. Detta är naturligt mot bakgrundenav att förskoleverksamheten är en mycket viktig del av kommunernas allmäntförebyggande barnavård. Frågan om kostnadsfördelningen mellan stat och kommunnär det gäller förskoleverksamheten har direkt samband med det uppdrag som påriksdagens begäran lämnats till kommunalekonomiska utredningen och bör därförprövas i det sammanhanget. Den av mig föreslagna skyldigheten för kommunernaatt anvisa alla sexåringar och vissa yngre barn plats i förskola kommeremellertid att medföra vissa kostnadsökningar för kommunerna, framför allt förkommuner med ett större kvarstående utbyggnadsbehov. Dessa uppgifter ochkostnadsåtaganden bör inte åläggas kommunerna utan att de erhållerstatligt stöd för verksamheten. Jag förordar därför efter samråd med chefen förfinansdepartementet att ett särskilt statsbidrag införs övergångsvis iavvaktan på resultatet av kommunalekonomiska utredningens pågående arbete.Detta statsbidrag bör utformas på ett sådant sätt att det underlättar förkommunerna att genomföra den utbyggnad som behövs för att tillgodose detåterstående behovet av förskoleplatser för alla sexåringar och för yngre barnmed särskilda behov av stöd och stimulans. Statsbidraget bör utgå med I . per barn och år fördet ökade antal sexåringar som bereds plats i förskola i förhållande tillplatsantalet . Statsbidraget bör därvid utgå även för det platsantalsom omfattas av nuvarande med statligt stöd bedriven försöksverksamhet medlekskola i glesbygd. Samma bidrag bör utgå även till kommuner som redangenomfört utbyggnaden för den del av platsantalet som överstiger avantalet sexåringar i kommunen, dvs. den för hela riket genomsnittligautbyggnadsgraden. Vidare bör samma bidrag utgå till alla kommuner för denförskoleverksamhet i deltidsgrupp som anordnas för yngre barn med särskildabehov av stöd och stimulans av antalet fyra- och femåringar ikommunen. Undantag från detta procenttal bör kunna göras när så behövs för attbidraget skall kunna omfatta även de femåringar i glesbygd som deltar iförskoleverksamheten. utgå fr. o. m. den , dvs. föredet nya bestämmelser om förskolan träder i kraft. Årskostnaden för bidraget kanberäknas till omkring 50 milj. kr. I glesbygdskommuner kan särskilda kostnader förförskoleverksamheten uppkomma bl. a. beroende på att verksamheten måsteorganiseras i mindre grupper och med längre resavstånd. Enligt vad jag tidigarenämnt bör femåringarna i glesbygdskommunerna också i större utsträckning än iövrigt beredas förskoleplats. Efter samråd med chefen för finansdepartementetförordar jag att sådana särskilda kostnader för glesbygdskommuner skallbeaktas vid utdelning av de extra skatteutjämningsbidragen till kommunerna. För barnstugorsom anordnas pä sådant sätt att de kan användas för barntillsyn minst femtimmar per dag utgår f. n. statsbidrag i form av anordningsbidrag med 6 000 kr.per plats. Om högst en tredjedel av antalet platser i en barnstuga utnyttjasför förskoleverksamhet mindre än utgår anordningsbidrag ävenför dessa platser. För övriga förskoleplatser utgår f. n. ingetanordningsbidrag. Från allmänna arvsfonden kan f. n. utgå bidrag för inredningoch utrustning för barnstugor. Gällande bestämmelser för bidragsgivningen frånallmänna arvsfonden innebär att arvsfondsbidrag inte kan utgå för ändamål somdet åligger stat eller kommun att bekosta. Möjligheten att användaarvsfondsmedel för bidrag till förskolor bortfaller således i fortsättningen.Jag förordar därför att statsbidrag skall utgå även till anordnande avförskolor som mera permanent utnyttjas enbart för deltidsgrupper. a. medhänsyn till att sådana lokaler kräver lägre anordningskostnader börstatsbidraget till dessa utgå med . per plats, dock högst medanordningskostnaden. För att göra det möjligt för kommunerna att snabbt påbörjautbyggnaden bör detta anordningsbidrag kunna utgä för platser som börjar byggasredan fr. o. m. . Kostnaden kan beräknas till ca 6 milj. kr.per är. Bidraget bör för /74 betalas från reservationsanslagetBidrag till anordnande av barnstugor. Ytterligare medel under detta anslag fårvid behov anvisas på tilläggsstat. Till driften av daghem utgår f. n. statsbidrag med 4 000kr. per plats och år. 1 enlighet med förslag i årets statsverksproposition höjsdetta driftbidrag med . per plats fr. o. m. iär för att ge kommunerna möjlighet till en fortsatt snabb utbyggnad och för attge kommunerna stöd i strävandena att bereda plats ät handikappade barn idaghemmen. Den ändring av barngruppernas storiek i daghem som följer avbarnstugeutredningens förslag och som jag ställt mig positiv till innebär attplatsantalet i princip kommer att innefatta den nuvarande överinskrivningen.Denna förändring kommer i vissa fall att innebära en ytterligare ökning avstatsbidraget till kommunernas daghemsverksamhet. Kostnaderna härför kommer attbelasta förslagsanslaget Bidrag till driften av barnstugor. I enlighet med det anförda har inom socialdepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändringi barnavårdslagen (1960:97), 2. lag omförskoleverksamhet. 7.1 Förslaget till lag om ändring i barnavårdslagen(1960:97) Av paragrafen framgår att samhällets barnavård i främstarummet är en angelägenhet. Där sägs också att det är obligatoriskt meden särskild i varje kommun. Som jag tidigare framhållit börförskoleverksamheten vara en del av samhällets barnavård. Det hade därför varitnaturligt om de lagregler som behövs för förskoleverksamheten hade inarbetatsi bamavårdslagen. Detta skulle emellertid ha medfört betydande ingrepp i bamavårdslagen,som f. n. ses över av socialutredningen. Jag har därför i likhet medutredningen stannat för att låta de nya bestämmelserna få formen av en särskildlag. Den bör benämnas lag om förskoleverksamhet. I 2 § barnavårdslagen haremellertid tagits in en erinran om den nya lagen. Paragrafen ingår i 8 kap. barnavårdslagen, som innehållerbestämmelser om barnavårdsanstalter. Paragrafen innehåller definitionen påbegreppet barnavårdsanstalt. Därav framgår att barnstugorna är en form av sådananstalt. I likhet med utredningen anser jag att bestämmelserna i 8kap. barnavårdslagen bör gälla även för förskolorna. Jag vill emellertid erinraom att såväl fosterbarnsutredningen som socialutredningen från olika utgångspunkterser över bestämmelserna i 8 kap. barnavårdslagen. Det kan följaktligen relativtsnart bli anledning att återkomma till dem. F. n. har därför endast formellaändringar gjorts i 55 §. 7.2 Förslaget till lag om förskoleverksamhet I paragrafen anges förskoleverksamhetens allmänna syfteoch vilka barn som avses med verksamheten. behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.2 och 5.6).Av paragrafen framgår att lagen endast avser av samhället bedriven förskoleverksamhet.Sådan verksamhet kan bedrivas av kommun eller huvudman för sådan anstalt somavses i 8 §. Av den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3) framgår att någotförbud inte föreligger att pä privat väg anordna likartad verksamhet. På sådanverksamhet bhr bestämmelserna i bamavårdslagen och stadgan ombarnavårdsanstalter tillämpliga. Möjligheterna för församling inom att bedriva verksamhet bland förskolebarn berörs inte avbestämmelsen. Kommun får dock ej fullgöra sina skyldigheter enligt lagen genomatt överlåta på annan att bedriva förskoleverksamheten. Det ligger inte inomförsamlings befogenheter att bedriva sådan verksamhet som avses i denna lag. Förskoleverksamheten omfattar, förutom de barn som inteuppnått skolpliktig ålder, även barn vilkas skolgång uppskjutits. Detförekommer att skolstyrelsen ordnar särskild verksamhet för barn vars skolgång uppskjutits.Lagen innebär inte något hinder för detta. I paragrafen anges de olika formerna avförskoleverksamhet. Benämningarna har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.1). Även förskoleverksamhet som omfattar fem timmar eller mera perdag men pågår under mindre än bör hänföras till begreppetdeltidsgrupp och inte till daghem. Med kompletterande förskoleverksamhet avsesförutom familjedaghemsverksamhet bl. a. vård av tillfälligt sjuka barn och denverksamhet som kommunen bör bedriva för de barn som omfattas av den allmännaförskolan men av olika skäl inte kan besöka förskolan. Skyldighet att bedriva förskoleverksamhet åligger delskommun (3- 8 §§) dels landstingskommun (8 §). Kommunens barnavård omfattar de barn som vistas ikommunen. Vistelsens längd är i princip utan betydelse. När det gällerkommunens skyldighet att erbjuda förskoleverksamhet bör dock krävas attvistelsen i kommunen inte är av rent tillfällig natur. Jag har därförföreslagit att kommunens skyldighet skall omfatta barn som är kyrkobokförda ikommunen eller som stadigvarande vistas där. Med uttrycket stadigvarandevistelse avser jag en vistelse som är avsedd att vara . Vissbetydelse bör alltså tillmätas avsikten med barnets vistelse. Är avsikten attbarnet skall stanna i kommunen bör vistelsen redan från början ansesstadigvarande. Jag har inte ansett att sä detaljerade bestämmelser som finns i43 § skollagen (1962:319) behövs pä förskolans område. En viss ledning förkommunerna torde dock nämnda bestämmelse ge. Undantagsvis kan två kommuner vara skyldiga att erbjudaförskoleplats för samma barn. Regelmässigt torde dock barnet komma attutnyttja förskoleplatsen i vistelsekommunen. I enstaka fall torde föräldrarkomma att begära att barnen får gå i förskola i annan kommun än den som framgårav 3 §. Om särskilda skäl föreligger bör en sådan begäran tillmötesgås. Det färankomma på att utfärda de rekommendationer som behövsför att samarbetet kommunerna emellan skall fungera väl. I paragrafen regleras kommuns skyldighet att anordnaallmän förskola för sexåringar och möjligheten för kommunen att fördela dennaförskola på två är. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitten 5.3 och 5.4). I paragrafens första stycket ges bestämmelser om kommunensskyldighet att anordna förskoleverksamhet för barn som av fysiska, psykiska,sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utvecklinginnan de uppnått ålder. Bestämmelserna har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 5.4). Enligtandra stycket har kommunerna skyldighet att bedriva uppsökande verksamhet föratt få reda pä vilka barn som behöver särskilt stöd. hadeföreslagit en ändring i 3 § barnavårdslagen i syfte att klargöra kommunsskyldighet att inom ramen för sin barnavård bedriva uppsökande verksamhet. Somjag redan framhållit i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.4) är kommunernasuppsökande verksamhet en förutsättning för att syftet med förskolereformenskall kunna fullföljas. En allmän skyldighet att bedriva uppsökande verksamhetär dock redan ålagd kommunerna enligt barnavårdslagen. Jag anser det därförinte påkallat att i detta sammanhang föreslå nägon ändring i 3 § barnavårdslagen.Däremot har det ansetts lämpligt att i lagen om förskoleverksamhet ta in enspecialbestämmelse som slår fast kommunernas skyldighet att bedriva denuppsökande verksamhet som behövs för att förskolereformens syften skall kunnafullföljas. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.3 och 5.4). I paragrafen behandlas kommuns skyldighet att svara föromvårdnaden av de förskolebarn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studeraroch som därför behöver omvårdnad än som följer av 4 och 5 §§. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.5). Kommunen skall så långt möjligt ordna omvårdnaden för dessabarn. Det slutliga ansvaret härför måste dock ligga pä föräldrarna. Medförvärvsarbete och studier bör likställas t. ex. vård av anhörig. I paragrafens första stycke regleras skyldigheten förlandstingskommun och kommun som inte tillhör landstingskommun att så långtmöjligt ordna förskoleverksamhet för de barn som vistas pä sjukhus, barnhemeller annan anstalt. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.4). Iparagrafens andra stycket erinras om landstingskommuns skyldigheter enligtomsorgslagstiftningen. Bestämmelser om förskola för psykiskt utvecklingsstördabarn finns i 3 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda och i 35 § stadgan (1968:146) angående omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda. I paragrafen anges att ledningen av förskoleverksamheten ikommunen skall utövas av barnavårdsnämnden (social centralnämnd). Bestämmelsenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.8). I likhet medutredningen har jag ansett att en möjlighet bör öppnas för kommun att överlåtapå annat kommunalt organ att leda förskoleverksamheten i kommunen, t. ex. ensärskild förskolenämnd. För detta organ bör vid handläggning av ärende som rörförskoleverksamheten gälla samma regler som för , bl. a.hänvisningarna i 8 § bamavårdslagen till kommunallagens bestämmelser. För attundvika uppsplittring av ansvaret för olika verksamhetsformer för barnen i förskoleäldernbör sådan överlåtelse omfatta hela den samlade förskoleverksamheten i kommunen. Utredningen har föreslagit en särskild bestämmelse om attbarnavårdsnämnd bör samarbeta ined dem som bedriver verksamhet liknandeförskolans. Att sådant samarbete bör ske är självklart. Särskilt angeläget ärsamarbetet ined skolstyrelsen. Bestämmelser om samarbete finns dock redan i 9 §barnavårdslagen. Jag har inte ansett att det behövs en särskild bestämmelsehärom i lagen om förskoleverksamhet. I paragrafen behandlas kommunernas skyldighet att upprättaplaner för förskoleverksamheten. Skyldigheten är av särskild betydelse förutbyggnaden av daghemsverksamheten. Bestämmelsen har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 5.5). I paragrafen behandlas kommuns rätt att ta ut avgifter förförskoleverksamheten. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3)skall verksamheten i förskola enligt 4 eller 5 § vara avgiftsfri upp till 15timmar eller . För verksamhet som överstiger vad somnyss sagts och för annan förskoleverksamhet än som avses i 4 och 5 §§ får tasut avgift enligt normer som beslutas av kommunen. I fråga omrätten för landstingskommun och kommun som ej tillhör landstingskommun att taut avgift för förskoleverksamhet vid sjukhus, barnhem eller annan anstaltgäller samma regler som för vården i övrigt vid ifrågavarande anstalt. Attförskoleverksamhet för vissa psykiskt utvecklingsstörda är avgiftsfri framgårav 56 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Besväröver kommuns beslut i fråga om avgift, liksom i fråga om andra beslut enligtdenna lag, kan föras endast i den ordning som är föreskriven förkommunalbesvär. Fördelningenav kostnaderna mellan kommun och landstingskommun i vissa fall behandlas i denallmänna motiveringen (avsnitt 5.4). 12 och 13 §§ I paragraferna ges bestämmelser om tillsyn m. m. De harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.8). I paragrafen ges bestämmelser om dispens fråntillämpningen av lagen. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.3). Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslär att dels antaga förslagen till 1. lag om ändringi bamavårdslagen (1960:97), 2. lag omförskoleverksamhet, delsgodkänna de allmänna riktlinjer för förskoleverksamhetens utbyggnad ochorganisation som jag angett i det föregående, delsgodkänna de av mig förordade grunderna för bidrag till förskoleverksamhet. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till dettaprotokoll utvisar. Propositionen , , ,.......................................................... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll.............................. ..... 1 Lagförslag........................................................................ ..... 3 Utdrag avstatsrådsprotokollet ....... ..... 7 1. Inledning , , ,............................................................ ..... 7 Gällandebestämmelser .......................................... ..... 9 Utredningen ............................................................ ... 12 3.1 Inledning............................................................... ... 12 3.2 Förskolans mål .................................................... ... 12 3.3 Allmän förskola för sexåringar ............................ ... 14 3.4 Barn med särskilda behov av stödoch stimulans 15 3.5 Förskolans planering ochutbyggnad .................. ... 19 3.6 Verksamhetens innehåll ochorganisation .......... ... 22 3.7 och utomhusmiljö ................. ... 28 3.8 Lokal och central förvaltning.................................. ... 30 Remissyttrandena....................................................... ... 32 4.1 Förskolans mål .................................................... ... 32 4.2 Allmän förskola ................................................. ... 33 4.3 Barn med särskilda behov av stödoch stimulans 34 4.4 Förskolans planering ochutbyggnad .................. ... 38 4.5 Verksamhetens innehåll ochorganisation .......... ... 42 4.6 ochutomhusmiljö ................. ... 50 4.7 Lokal och central förvaltning.................................. 52 5.1 Inledning ............................................................ 56 5.2 Förskolans mål .................................................... 60 5.3 Allmän förskola för sexåringar ............................ ... 61 5.4 Barn med särskilda behov av stödoch stimulans 65 5.5 Förskoleverksamhetens planering ochutbyggnad ... 70 5.6 Verksamhetens innehåll ochorganisation .......... ... 73 5.7 ochutomhusmiljö ................. ... 84 5.8 Lokal och central förvaltning.................................. ... 87 5.9 Vissa statsbidragsfrågor ................................... ... 90 Upprättadeförfattningsförslag ............................... ... 93 Specialmotivering ..................................................... ... 93 Hemställan .............................................................. ... 98 .Silihi) 7.1 2 H25 S