prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — 67 Bidrag till byggandeav enskilda vägar, att avräknas mot automobilskattemedlen 24800 000 68 Tjänster tillutomstående, att avräknas mot automobil skattemedlen 10700 000 68 Avsättning till statensautomobilskattemedelsfond 2 358 651 000 70 Förvaltningskostnader, att avräknas mot automobil skattemedlen 14518 000 74 Uppdragsverksamhet, att avräknas mot automobil skattemedlen 19490 000 77 Registrering av motorfordon 1000 77 Bidrag tilltrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järn vägskorsningar, att avräknas mot automobilskatte medlen 6500 000 79 Bidrag till nationalföreningen förtrafiksäkerhetens främjande, att avräknas motautomobilskattemedlen 000 82 Kostnader för nytt bilregister m. m. 86 Kostnader för framställning av körkort-m.m. 20000 000 88 Allmän översikt över utvecklingen 125 Farledsverksamhet,exkl. 126 Isbrytning 34845 000 1973:1 Bilaga 8 269 10 920 000 600 000 1000 365 000 600 000 675 000 3 377 000 100 000 551 000 46 700 000 2 300 000 »17 000 000 3 302 561 000 Övriga sjöfartsändamål128 Handelsflottans pensionsanstalt 130 Bidrag till vissa resor av sjöfolk130 Avsättning till handelsflottans välfärdsfond 132 Understödåt skärgårdsrederier m. m. Institut m. m. 133 ,därav tre fjärdedelar att avräknas mot automobilskattemedlen : 141 Underhåll av materiel m.m. 141 Nyanskaffningav instrument m. m. 144 Bidrag tillväderleksstationer i Nordatianten och på m. m. 154 Bidrag till statensväg- och trafikinstitut, att avräknas mot automobilskattemedlen 154 Statens väg- ochtrafikinstitut: Utrustning, att avräknas mot automobilskattemedlen : 158 Transportstödför m. m. 160 Transportforskningsdelegationen,att avräknas mot automobilskattemedlen 162 Ersättning tillstatens järnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. 172 för drift av icke lönsamma busslinjer, att avräknas motautomobilskattemedlen 173 Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser, därav . 174 Bidragtill vissa internationella sammanslutningar m. m. 176 Beredskapför civil luftfart 177 Kostnaderför visst värderingsförfarande 177 Kostnaderför riskgaranti till SAS 178 Kostnaderför omläggning av flygtrafikledarutbildningen 180 Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. 184 Posthus m. m. * Beräknat belopp. Prop.1973:1 Bilaga 8 270 194 Teleanläggningar m. m. 211 Järnvägar m. m. 237 Flygplatser m. m. 253 Statens lånefond för den mindre skeppsfarten 1000 V. Fonden för låneunderstöd 254 Garantitill Aktiebolaget /73 15000 000 255 förrådsfond: Vägmaskiner m. m. 52100 000 259 Departementschefen 261 fond:Sjöfartsmateriel m. m. 267 Fonden för 3500 000 Summa för kapitalbudgeten 1 426 901 000 Totalt för 4729 462 000 Bilaga 9 till statsverkspropositionen 1973 Prop. verksamhet avserfrämst beredning av frågor om ekonomisk politik och skattepolitik samtsamordning av frägor som rör statens budget. Vidare omfattar verksamhetenfrågor om arbets-och anställningsvillkor i allmän tjänst samtpersonaladminlstratlva och personalpolitiska frågor för statens arbetstagare.Till hör ett antal förvaltningsmyndigheter med uppgiftersom omfattar bl. a. rationalisering och revision, statistikproduktion,skatteadministration samt lokalförsörjning. Till departementetsverksamhetsområde hör även skatteutjämningsbidrag till kommunerna och andrakommunalekonomiska frågor samt frågor om presstöd och samhällsinformation. Verksamheten inom departementets områdeinriktas liksom hittUls främst på åtgärder för att underlätta effektiviseringoch rationalisering av den statliga verksamheten. Förbättrade metoder harutvecklats för budgetering, redovisning och revision inom statsverksamheten. organisation för redovisning och revision genomförs. Den statliga statistikenbyggs ut. Vidgade möjligheter ges för statliga myndigheter att genomföraratlonaliseringsprojekt. får ökade resurser för kontroll,revision, utbildning och information inom skatteområdet. Myndigheterna inomdepartementets område organiseras om successivt och ges en modern ochslagkraftig organisation. föreslås få en ny distriktsorganisationfr. o. m. . VäsentUga insatser görs för att förbättradagspressens ekonomiska villkor och samhällsinformationen. kommer förslag att föreläggasvårriksdagen dels om fortsatt utflyttning av statlig verksamhet frånStockholmsområdet, dels om anslag till skatteutjämningsbidrag, varvid ettkommittéförslag om reformerat skatteutjämningssystem kommer att behandlas. För nästa budgetår utgör bidragen tillkommunerna hksom den största utgiftsposten. Utgifterna förbidragen beräknas preliminärt öka med drygt 940 milj. kr. till sammanlagt 3 474milj. Skattebortfallsbidragen svarar för den största anslagsökningen, 700milj. Skatten t jämningsbidragen beräknas preliminärt öka med 120 milj. kr.tUl 2 150 milj. kr. Ett nytt särskih bidrag till kommunerna på 122 1 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 9 2 föreslås för att ge viss kompensation för den skatteomläggning som trätt ikraft . Andra stora utgiftsposter är projektering ochbyggande av fastigheter för statlig förvaltning, som tillsammans ökar med 155milj. kr., och anskaffning av datamaskiner, som ökar med 30 mUj. Utgifterna inom finansdepartementetsverksamhetsområde ökar för nästa budgetår med 980 milj. kr. Det totalaanslagsbehovet för departementets verksamhetsområde uppgår till 4 742 milj.kr. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. Skatteutjämningsrevisionen har lagt framförslag till ändrade regler för skatteutjämningsbidrag till kommunerna ibetänkandet (SOU 1972: 44) Reformerad skatteutjämning. Frågan bereds f. n. inomfinansdepartementet och slutligt förslag till anslag tillskatteutjämningsbidrag avses senare att föreläggas vårriksdagen. I detföljande lämnas en redogörelse för hur skatteutjämningssystemet verkar. Skatteutjämningsbidraget tUl kommunernahar till syfte att utjämna skillnaderna i den kommunala skatteutdebiteringen iolika delar av landet. Bidragen utgår både för att kompensera ett bristande skatteunderlagi kommunerna och för att mUdra effekten av en hög utdebitering.Skatteutjämningssystemet är ett av de främsta medlen för att skapa en imöjligaste mån likvärdig service i olika delar av landet. Bidragen ärav väsentlig betydelse inte minst för norrlandskommunerna och förglesbygdskotmnuner i andra delar av landet. Genom utvecklingen av det kommunalaskatteunderlaget och höjda kommunala utdebiteringar har statens utgifter förskatteutjämningsbi-dragen ökat kraftigt . Det sammanlagdabeloppet under vart och ett av åren 19661973 för skatteutjämningsbidrag framgårav följande sammanställtung. Skatteutjämningsbidrag tUl kommunerna åren 19661973(mUj. Av bidragsbeloppet för faller 1258 milj. kr. på kommuner, 94 mUj. på församlingar och 695 milj. kr. De relativt sett största beloppen förskatteutjämningsbidrag utgår till de fyra nordligaste länen och län.Det genomsnittliga beloppet av skatteutjärrmingsbidrag per invånare utgörsålunda för I , i , iGotlands län , i . och i 707kr. Förhållandevis stora belopp faUer även på län, , ochGävleborgs län, . För länen i övrigt varierar beloppen mellan 12 och 337kr. Prop.1973:1 Bilaga 9 3 Det totala skatteutjämningsbidragetuppgick, räknat i kronor per skattekrona, till 1 genomsnitt 2,10 kr.för hela riket. Medelutdebiteringen i hela riket uppgick till 23,79kr. som ett genomsnitt för hela riket svarade alltsåskatteut-jämningsbidragen för inemot av kommunernas inkomster angivna såsommedelutdebitering. Det totala skatteutjämningsbidraget, uttryckt i kronor perskattekrona, varierade avsevärt mellan länen. Den högsta siffran, 11,58kr., noterades för att jämföra med den totala utdebiteringen ilänet . Motsvarande tal för var . 25,27kr., för . resp. , för 8,81 kr.resp. Lägstabidrag fick storstadslänen där bidrag uttryckt i kronor per skattekrona utgickmed , . för , resp. Göteborgsoch län. Anslaget till skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. är i riksstaten för innevarande budgetår upptaget med 2 030milj. I riksstatsförslaget för /74 tas anslaget upp medpreliminärt beräknat belopp, 2 150 milj. kr. För nästa budgetår föreslås ökadeinsatser i syfte att effektivisera den statliga verksamheten. I fråga omstatskontoret förutses rationaliseringsverksamheten fortsätta enligt tidigareriktlinjer. Verksamheten inom programmet Samordning av ADB föreslås få ökaderesurser främst för de uppgifter som sammanhänger med anskaffning ochutnyttjande av datamaskiner inom statsförvaltningen. har ett anslag på 4 milj.kr. anvisats till viss försöksverksamhet inom statsförvaltningen m. m., vilkethuvudsakligen använts för ADB-projekt och försöksverksamhet medprogrambudgetering. Anslaget föreslås i fortsättningen i större utsträckninganvändas för konkreta, väl definierade rationaliseringsprojekt, som även påkort sikt kan leda till besparingar hos statsmyndigheterna. Anslagsbenämningenföreslås i enlighet härmed ändrad till Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet. resurser förförvaltningsrevision förstärks på områdena skatteväsen, social verksamhet,samhällsplanering och allmän förvaltning. Vidare planeras en särskUd insats iform av informations- ochUtbUdningsverksamhet i samarbete med statskontoret, statens personalnämndoch statens underlätta bl. a. arbetet med attinföra nya metoder och tekniker för verksamhetsplanering, budgetering,redovisning och revision inom statsförvaltningen. Prop.1973:1 Bilaga 9 4 Efterfrågan på statistisk information harökat kraftigt . För att tillgodose denna efterfrågan har denoffentiiga statistikproduktionen byggts ut och förbättrats i väsentligutsträckning. Förändringama har avsett såväl statistikens innehåll somproduktionsprocessen, där användningen av ADB har fått ökad betydelse. För nästa budgetår föreslås ytterligareutbyggnad av den offentliga statistiken. a. föreslås att statistiskacentralbyrån löpande genomför undersökningar om den disponibla inkomstensfördelning på hushåll och individer Uksom över hushållens inköpsplaiier. Vidarehar medel beräknats för bl. a. åtgärds- och resultatstatistik inom barna- ochungdomsvården samt nykterhetsvården, forskningsstatistik samt en bättreuppföljning av de högskolestuderandes yrkesplaner. Fortsatt utvecklingsarbetebeträffande välfärdsundersökningar skall ske i samarbete mellan statistiskacentralbyrån och . svarar för den centralaledningen av beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsendet.Huvuduppgiften för verket inom skatteområdet är att få tUl stånd en effektiv,rättvis och likformig beskattning. Detta avses uppnås genom en utbyggdkontrollfunktion, genom råd ochanvisningar tiU myndigheter och allmänhet samt genom en kontinuerliganpassning av organisation och arbetsformer inom skatteväsendet tUl utvecklingenskrav. För nästa budgetår föreslås ökade resurser för revision och kontrollsamt utbildning och information. a. beräknas 1,1 milj. kr. för störrelandsomfattande kontrollaktioner. Vidare föreslås verkets resurser förutbildning och information öka från 5,3 till 8,8 milj. kr. Ökningen avser enintensifierad utbildningsverksamhet för dels tjänstemän inom skatteområdet,dels taxeringsnämndsfunktionärer samt förbättrad information till allmänhetenom skattereglerna. Resurser beräknas för administration och kontroll avreklamskatten. I samband med att centralmyndighetsuppgifterna inom exekutionsväsendetinordnas i förstärks resurserna väsentligt på detta område. För föreslås en nydistriktsorganisation fr. o. m. . Förslaget innebär bl. a.att en regional nivå tUlkommer under tullstyrelsen. Verksamheten för bekämpandeav smuggling görs mer slagkraftig genom att bevakningsarbetet samordnas inombetydligt större områden än nuvarande tulldistrikt. Den nya organisationen väntaspå sikt leda till betydande personalbesparingar. I övrigt föreslås för nästabudgetår ökade resurser för bl. a. oljebekämpning, bevakning vid i samband med tUlkomsten av en nycharterhall, bevakning vid samt bemanning av en ny tullkryssare. Prop.1973:1 Bilaga 9 5 För att värna omopinionsbildningens och nyhetsförmedlingens allsidighet har statsmakternaunder senare år beslutat om olika former av stöd till dagspressen. För nästabudgetår föreslås anslag på sammanlagt 114 milj. kr. Ett direkt stöd till tidningsföretagens löpandeverksamhet utgår 1 form av produktionsbidrag för s. k. andratidningar. Förnästa budgetår föreslås att 67 milj. kr. Vidare föreslås att 22 milj.kr. anvisas till samdistributionsrabatt för dagstidningar. Detta stöd syftartill att sänka distributionskostnaderna för tidningarna och geandratidningar bättre ekonomiska villkor då de distribueras tillsammans med enstörre tidning. Dagstidningsföretag kan också erhålla statliga lån på fördelaktigavillkor från pressens lånefond, bl. a. till investeringar. För nästa budgetårföreslås att ytterligare 25 milj. kr. anvisas till lånefonden, som därmedtUlförts sammanlagt 125 milj. kr. För nästa budgetårföreslås en fortsatt utbyggnad av statens personalnämnd. Ökat behov avomplacering av personal förutses till följd av omfattanderationaliseringsverksamhet inom bl. a. försvaret och omlokalisering av vissstatlig verksamhet. Försöksverksamheten med personalhälsovård förstatsanställda föreslås utvidgad. Den naturliga personalavgången inomstatsförvaltningen ger inte tillräckligt utrymme för de omplaceringar som blirnödvändiga till följd av omlokalisering och rationalisering. Det har därföransetts nödvändigt att införa vissa kompletterande regler vid nyanställning avpersonal. Detta har skett genom kungörelsen (1972: 156) om särskilt förfarandevid tillsättning av tjänst, m. m. Det ankommer på statens personalnämnd attbesluta om tillämpning av kungörelsen. Tjänst som enligt personalnämndensbeslut omfattas av kungörelsens regler får kungöras ledig eller tillsättasförst efter särskilt medgivande av nämnden. Denna anställningsreglering kangälla dels statliga tjänster i hela landet, dels statligt reglerade tjänstervid kommunala och andra myndigheter och allmänna inrättningar inom den del avlandet som berörs av omlokaliseringen. TiUämpningsområdet föreslås bli vidgatså, att det särskUda förfarandet kan gälla de statligt reglerade tjänsterna ihela landet. Bestämmelserna ger anställd personal, som hotas av friställning,ökade möjligheter att erhålla ledigblivna tjänster och är på så sätt ett led iansträngningarna att slå vakt om de offentliga arbetstagarnas anställningstrygghet. Ersättning vid olycksfall i arbetet utgår fr. o.m. till anställda inom statligt reglerad verksamhet enligt särskUdakollektivavtal. 1973: 1 Bilaga 9 6 avtalenkan vidare entledigad tjänsteman få avgångsbidrag eller årlig ersättning.Frågor om ersättning handläggs av den nyinrättade trygghetsnämnden medledamöter från bl. a. de statsanställdas huvudorganisationer. Tvister avgörsav en särskild skiljenämnd. Genom avtalen har vidare tillkommit statensarbetsmiljönämnd, som skall verka för god arbetsmUjö inom det statligaområdet. Av nämndens sexton ledamöter utser de statsanställdashuvudorganisationer åtta. SärskUda bestämmelserhar meddelats om bostadsanskaffningslån i sambandmed omlokalisering av statlig verksamhet. Anställd som flyttar medomlokaliseringsmyndighet till den nyaorten kan numera få lån med statlig garanti Inte endast för förvärv avbostadsrätt utan även för kontantinsats vid inköp av eget hem. Utvidgadelånemöjligheter föreslås gälla även för andra statsanställda som erhåUer nytjänstgöringsort. föreslåsfå ökade resurser för bl. a. utbildning i fråga om personaladministration ocharbetsmiljö samt i ekonomiadministrativa frågor. Inom statskontoret pågår enöversyn av den statliga personaladministrationen. Statskontoret har år 1972avlämnat en delrapport om personaladministrativt informationssystem (PAI). Rapportenremissbehandlas f. n. En utredning har tillsatts för attklarlägga den kvinnliga arbetskraftens situation inom den statligt regleradeoffentiiga förvaltningen. Utredningens material och synpunkter avses utgöraunderlag för eventuella åtgärder 1 syfte att öka kvinnornas möjligheter tillutbildning, befordran o. d. i statstjänst. har på uppdrag avKungl. Maj:t undersökt förekomsten av praktikplatser hos statsmyndigheterna.Avsikten är att nämnden härefter skall föreslå åtgärder för att framför alltmera långsiktigt öka antalet praktikplatser. har fått1 uppdrag att snabbt inventera möjligheterna att på kortare sikt få framytterligare, tUlfälliga praktikarbeten inom ramen för de allmänna beredskapsarbetena. Delegationen för förvaltningsdemokratihar utvidgat försöksverksamheten och lagt fram en rapport ommedbestämmanderätt för statsanställda. En särskild utredning har tillkallatsför att skyndsamt utreda frågan om representation för de anställda i statligamyndigheters styrelser m. m. Möjligheterna för fackliga förtroendemänvid myndigheterna inom den statiigt reglerade sektorn att erhållatjänstledighet för fackligt arbete inom myndigheten har efter överläggningarmed de statsanställdas huvudorganisationerreglerats i kungörelsen (1972: 448) om fackliga förtroendemän hosstatsmyndigheter m. fl. Prop.1973:1 Bilaga 9 7 Förändringarna inom finansdepartementetsverksamhetsområde 1 förhållande till riksstaten för /73 framgårav följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. Anvisat 1972/73 Förslag 1973/74 m. m. Allmänna centrala ämbetsverk m. m. Bidrag och ersättningar tUl kommimerna - 5,0 + 53,7 + 941.8 Statens allmänna fastighetsfond V. Fonden för låneimderstöd vn. Fonden för förlag till statsverket IX. 85,4 25,0 45,0 58,0 215,1 25,0 70,0 88,0 + 129,8 -t- 0,0 + 25,0 + 30,0 De totala utgifterna beräknas öka med980,3 milj. kr. Anslagen på driftbudgeten ökar med 795,5 mUj. och påkapitalbudgeten med 184,8 mUj. På driftbudgeten ökar bidrag ochersättningar tUl kommunema med drygt 940 milj. kr. som anvisats för att täcka löneökningar för . Påkapitalbudgeten ökar utgifterna för projektering och byggande av fastigheterför statlig förvaltning samt för anskaffning av datamaskiner. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Majit Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena V/ICKMAN, statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för ,statsrådet , och statsrådet anmäler de frågor som gällerutgiftema för /74 inom verksamhetsområde.Departementschefen anmäler därvid de frågor som tagits upp under llttera A, Bpunkterna 1 14, C, D, E punkterna 110 pä driftbudgeten och de frågor som tagitsupp på kapitalbudgeten samt statsrådet de frågor som tagits upp underlittera B punkterna 1519 samt E punkterna 1117. 15 760 000 15 850 000 1971/72Utgift 14 748 465 1972/73Anslag 1973/74 Förslag Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) + 55 000 + 35 000 Prop.1973:1 Bilaga 9 9 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tillFinansdepartementet för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Gemensamma ändamål för statsdepariementeu 25 400 000 25 675 000 1971/72 Utgift 18678 021 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från anslaget bestrids kostnader förstatsdepartementens organisationsavdelning och andra för statsdepartementengemensamma anordningar samt departementens och kommittéernas lokalkostnader,utgifter för expenser avseende inredning och utrustning av lokaler, telefon m.m. samt kostnader för tjänstebilar, allt i den mån medel inte anvisas i annanordning. Lokalkostnaderna för utrikes- och försvarsdepartementen bestrids dockfrån vederbörande departementsanslag. Handläggande personal Övrig personal Reseersätmingar(även utrikes r-isor) Lokalkostaader Kostaader för tjänstebUar Expenser Däravengångsutgifter (460 000) För pris- och löneomräkning m. m. beräknar jag . Organisationsavdelningenhar övertagit visst reproduktionsarbete från , varför jagräknar medel för ytterligare två expeditionsvakter. Revisionskontoret vidutrikesdepartementet lades samman med revisionskontoret hosorganisationsavdelningen . För de utökade arbetsuppgiftemaräknar jag medel för en byrådirektör och ett bUräde. Från och med budgetåret1973/74 avses organisationsavdelningen svara för det kamerala arbetet för detill försvarsdepartementet hörande kommittéerna. Till följd härav räknar jagmedel för 1973:1 Bilaga 9 10 De angivna förstärkningarna vid organisationsavdelningenmotsvaras av minskat medelsbehov under andra, tredje och fjärde huvudtitlarna. I övrigt räknar jag medel för enassistenttjänst för ledning av vissa servicefunktioner i de nyadepartementslokalerna i kvarteret samt för ytterligare ett biträde förpersonaladministration. Med hänvisning till sammanställningen ochvad jag har anfört förordar jag att anslaget tas upp med . Jaghemställer att Kungl. att till Gemensamma ändamål förstatsdeparteinenten för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72Utgift 735 480 1972/73Anslag 700 000 1973/74Förslag 750 000 Från anslaget bestrids utgifter förekonomiska attachéer. Sådana attachéer finns f. n. i , och Tokio.Under /74 bör en tjänst inrättas för ekonomisk attaché även iWashington. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed . Anslagsbelastningen kanemeUertid komma att bli högre. Merbelastningen blir beroende av vidvilken tidpunkt den nya tjänsten tillsätts. Jaghemställer att Kungl. ati till -'11. 'I ti 11 tt.i i\U Ltttai..ltcc.i 1.UI uuugCLaic;L lyiJ// aiivl:» 1971/72Utgift 5 836 423 Reservation 1242 305 1972/73 Anslag 7 500 000 1973/74Förslag 8 000 000 Utredningsverksamheten under nästabudgetår beräknas få i huvudsak samma omfattning som innevarande budgetår. Jagberäknar anslagsbehovet till 8 mUj. Jaghemställer att Kungl. att till Kommittéer m. m. /74 anvisa ett reservationsanslag av . 1973:1 Bilaga 9 11 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Medhänsyn till reservationens storlek kan anslaget för nästa budgetår begränsastill . Jag har därvid räknat med att bidrag till utgivningen avstatskalendern skall utgå från anslaget. Jag hemställer att Kungl. att till E.Ktra utgifter för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 9 Finansdepailementct B.ALLMÄNNA CENTRALA ÄMBETSVERK M. 1972/73Anslag 1973/74 Förslag Kammarkollegiet är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande statlig ochkyrklig egendom, rikets indelning och den prästerliga organisationen, handhamedels- och fondförvaltning samt i vissa ärenden bevaka statens rätt ochallmänna intressen. Chef för kollegiet är en generaldirektör.Inom kollegiet finns sju enheter, nämligen en allmän avdelning, ettadvokatfiskalskontor, en fondbyrå, en redovisningscentral, ettrevisionskontor, ett arkivkontor och en administrativ sektion. Beräknad ändring tUl 1973/74 + 1 928 500 -1- 1 962 000 -f 6 000 -f- 6 500 (1 000) -1- 97 000 -f 105 500 -1- 827 000 -1- 602 000 + 2 953 000 -1- 2 840 000 Avgår ersättningar för redovisnings- + 2 234 000 + 2 953 000 -1- 606 000 Överföringenav fondbyrån jämte redovisningscentral och revisionskontor från statskontoret per den 1januari 1973 medför för helår ett ytterligare medelsbehov av . Prop.1973:1 Bilaga 9 13 Med hänsyn till attytterligare fem myndigheter kommer att anslutas till redovisningsgruppen den 1juli 1973 behövs två assistenter och ett biträde {+ . Kostnader fördatamaskintid beräknas öka (-f- . Utgifterna för expenserförutses öka (-1- . Enligt nu föreliggandebedömningar blir utvidgningen av redovisningsgruppen mindre än vad kollegietförutsett. Jag har bl. a. räknat medel för ytterligare en assistent vidredovisningscentralen (3) och en handläggare vid revisionskontoret.Kostnadsökningen för datamaskintid beräknar jag till . (4). Fr. o. m. /74avses en försöksverksamhet inledas med debitering av kostnaderna förredovisningscentralen vid bl. a. kammarkollegiet. Jag har därför reduceratkammarkollegiets anslag med den del av utgifterna som hänför sig tUlredovisningscentralen. Jag avser att föreslå Kungl. Maj:t att i regleringsbrevför anslaget fastställa en särskild stat för redovisningscentralen. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att Kungl. att till Kammarkollegietför /74 anvisa ett förslagsanslag av . () är central förvaltningsmyndighet för den statliga statistikproduktionenoch handhar huvuddelen av denna. Centralbyrån har dessutom en allmäntsamordnande funktion inom statistikområdet.