prop · FW0398 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt överenskommelsen skall i artikel 8 mom. 2 avkonventionen intas en bestämmelse om rätt för italiensk medborgare att erhållasvensk tilläggspension som är av samma innehåll som motsvarande bestämmelse ikonventionen mellan och . I fråga om multilaterala konventioner rörande pensioneringhar anslutit sig lill en provisorisk europeisk överenskommelse omsocial trygghet vid ålderdom och nedsatt arbetsförmåga samt för efterlevande(kungörelse 1955:563). Till följd av förbehåll som gjort, gälleröverenskommelsen dock inle tilläggspensioneringen. har utarbetats förslag lill en ny konvention om social trygghet,avsedd att ersätta bl. a. nyssnämnda provisoriska överenskommelse. Förslagethar godkänts av ministerrådet och öppnats för undertecknande.Förslaget bygger bl. a. pä likabehandlingsprincipen, vilken innebär attfördragsslutande stat är förpliktad att behandla medborgare från annan fördragsslulandestat enligt samma regler som gäller för landets egna medborgare i fråga om rätttUl sociala förmåner. I fråga om sjömän föreskriver artikel 14 (b) ikonventionsförslaget att som är anställd på fartyg underfördragsslutande lands flagga skall omfattas av denna stals socialalagstiftning. Anställda som fullgör arbetsuppgifter på fartyg inom ell lands territorialvattengränseller i hamnar och som inte tiUhör fartygets besättning skall dock fortfarandevara underkastade delta lands sociallagstiftning. Bestämmelserna om sjömansskatt är intagna i förordningen(1958:295) om sjömansskatt. Skatten utgår enligt särskilda tabeller. Nugällande tabeller har fastställts genom kungörelse ochtillämpas . Sjömansskatt uttas i stället för statligoch inkomstskatt samt folkpensions- och sjukförsäkringsavgifter.Ärenden angående sjömansskatt handläggs av . Inom verkethandläggs ärenden angående sjömansskall i första hand av sjömansskattekontoreloch sjömansskaltenämnden. Sjömansskattekontorel och sjömansskaltenämnden ärförlagda till . Sjömansskatterläggs som definitiv källskatt av den som är anställd i redarens tjänst ombordpä svenskt handelsfartyg med en bruttodräktighet av minst 100 regislerton,vilket huvudsakligast nyttjas i närfarl eller fjärrfart. Utländskt fartyg somav redaren förhyrs på s. k, bareboat basis dvs, fartyget förhyrs obemannat likstäUsmed svenskt handelsfartyg. Med närfart avses linjefart mellan svenska hamnarutanför öppen kust eller utomskärs vid kusterna samt linjefart mellan svenskoch utländsk hamn, dock ej linjefart bortom linjen Hanstholm Lindesnäs ellerbortom . Med fjärrfart avses annan fart än inre fart och närfarl. Förordningen är inle tillämplig vid anställning pä fartygi inre fart. Med inre fart förstås fart inom landet huvudsakligen i hamnareller på floder, kanaler eller insjöar eller inomskärs vid kusterna eller iKalmarsund. Den som äranställd uteslutande för fartygs iståndsättande eller uppläggning eller förtillsyn eller betjäning vid fartygs uppehåll i hamn anses enligt förordningen inlevara anställd ombord på fartyget. Det åligger redare att lill sjömansskallekontoret förvarje period inbetala och redovisa innehållensjömansskatt. Sjömansskatt utgår för månad och beräknas enligt endera avtvå sjömansskaltetabeller, den ena vid anställning pä fartyg i fjärrfart ochden andra på fartyg i närfart. För , som inle är bosatt i Sverige ärsjömansskatten lägre än för den som är bosatt här. Nedsättningen avskattebeloppen har motiverats med att utomlands bosatt bl. a, inte skallbelastas med kostnad för sjukförsäkring och folkpension, eftersom han vanligeninte omfattas av dessa socialförsäkringsgrenar. Om sjömannen på godtagbart sättvisar att han är skaltskyldig i annat land för inkomsten ombord utgår inlesjömansskall. Maj:t kan förordna att även som är bosalt iDanmark, , eller skall betala sjömansskatt enligt debestämmelser som gäller för här i rikel bosalt . Så har efterhand skettbeträffande alla fyra länderna (kungörelser 1958:541, 1958:542, 1959:544 och1970:548). Eftersom sjömansskatten är en definitiv skatt skallinkomst ombord inte redovisas i självdeklaration. För annan inkomsl änsjöinkomst är däremot sjömannen deklarationsskyldig enligt vanliga regler.Inkomst ombord sambeskattas inte med inkomst i land. Redare vartidigare enligt taxeringsförordningen skyldig att avge kontrolluppgiftbeträffande den som uppburit lön eller annan gottgörelse, utgörandebeskattningsbar inkomsl enligt sjömansskalleförordningen och som var bosatt iSverige, , , eller . Genom författningsändring, somträtt i kraft (SFS 1972:83), har emellertid nämnda skyldighetupphävts. Orsakentill författningsändringen var all såvitt avser sjömän bosatta i de nordiskaländerna ett särskilt ADB-system för sjömansskallens administration tillämpasfr.o.m. Systemet innebär bl.a, alt redarnas uppgifter om uppburensjöinkomst och eriagd sjömansskatt som skall redovisas lill sjömansskallekontoretpå säll som bestämmer bearbetas maskinellt. Därefter får delokala skattemyndigheterna uppgifter i erforderliga hänseenden direkt från sjömansskattekontorel.Dessa uppgifter skall vidarebefordras till taxeringsnämnderna som bl. a. skallföranstalta om alt i inkomsllängden noteras sjömannens beskattningsbara inkomstenligt sjömansskalleförordningen. Anteckningen i inkomsllängden är en laxeringsälgärd.Uppgiften utgör vidare beslutsunderlag när lokal skallemyndighet fastställersjömannens pensionsgrundande inkomst. För övrigasjömansskatlepliktiga sjömän sker endast en kontroll i av allskatteavdraget är korrekt med hänsyn till sjömannens inkomst. Någonregistrering av dessa sjömän sker inle enligt vad som upplysts från . En särskild pensions- och understödsverksamhet blandsjöfolk har funnits sedan gammall. De speciella förhållanden som alltsedanäldsta tider varit utmärkande för sjöfarten och yrkeslivet lill sjöss harmotiverat särskilda åtgärder och bestämmelser som med tiden fått fastare formerunder statlig medverkan. Behovet all stimulera rekryteringen och få sjömännen attstanna inom den svenska handelsflottan gav redan för århundraden sedananledning alt bl. a. beakta de speciella svårigheter som följde av långvarigtjänst lill sjöss. Isoleringen från hemlandet och dess arbetsmarknad försvårademöjligheterna att få en hygglig bärgning i land för dem som mäste lämna yrketpå grund av ohälsa eller av åldersskäl. Här fick sjömanshusinstitutionen, somtillkom är 1748, en understödjande uppgift bland sjöfolk och deras anhöriga. Oberoende av sjömanshusens underslödsutdelningtillkom en pensionering som avsåg att utan behovsprövning gesjömännen själva en älderdomsförsörjning. Sjömanshusens understödsverksamhetavvecklades successivt , Ar 1864 utfärdades en kungörelse med reglemente för en pensionsanslaltför sjöfolk, handelsflottans pensionsanslalt (HPA), Finansieringen av dessapensioner skedde medelst statsanslag. I anslutning till en omorganisation av sjömanshusen 1939genomfördes en uppdelning och samordning av pensions- och underslödsverksamhetenför sjöfolk. Hyresavgifterna, av hyran som tidigare tillfallitsjömanshusen fördes över från sjömanshusen tUl HPA och lades till grund förrätt lill en hyresavgiflspension för sjömännen själva. Sjömanshusens understödsverksamhelbegränsades lill att företrädesvis avse änkor efler sjömän. trädde ett nytt system försjömanspensioneringen i kraft. Hyresavgiften för manskap höjdes och samtidigtinfördes redar-avgifler med viss procent av manskapets löner. 1 fråga ompensionsförmånerna innebar de nya grunderna en uppdelning av den enskildesjömannens pensionsrättigheter i två komponenter, en hyresavgiflspensiongrundad pä anstaltens inkomster av hyresavgifter och en tilläggspensionutgående av statsmedel och redareavgifter. Vid en omorganisation av sjömanshusen är 1961 fördes den understödsverksamhel lill änkor som dä fanns kvar över frän sjömanshusen lill särskilda sjömanshussliftelser.Samtidigt blev den särskilda sjöfolkspensioneringen hos HPA omlagd. Manåsyftade främst en anpassning till den allmänna tilläggspensioneringen somnyligen införts. För den skull utformades sjöfolkspensioneringen såsom enkompletterande pension för tiden . begränsadespensioneringen till sådana kategorier sjöfolk som kunde anses ha påtagligtbehov av ekonomiskt slöd i denna form, nämligen manskap med lång seglationstid.För att stödet till denna begränsade krets skulle bU effektivt höjdespensionsbeloppen väsentligt. Utländska sjömän blev berättigade tillsjömanspension på samma villkor som svenska under förutsättning att de viduppnådd pensionsålder varit mantalsskrivna i landet senast frän ochmed del kalenderår de fyllt . Sistnämnda villkor uteslöt dock i praktikende utländska sjömännen frän pension. Beträffande finansieringen skedde väsentliga förändringar.De ombordanstäUdas egna avgifter (hyresavgifterna) slopades och redaravgiftenfick form av en kollektiv avgift pä de utbetalda konlantlönerna lill svensktoch utländskt manskap på fartyg i utrikes fart. De tidigare statsbidragen lillpensioneringen avvecklades etappvis. riksdag (TU 1972:1, rskr 1972:64) har godkänt i slalsverks-propo.silionen(1972:1, bil. 8, D 5) förordade riktlinjer för den fortsattasjömanspensioneringen, vilken i sin ändrade utformning trätt i kraft den 1 juli1972. De nya riktlinjerna innebär i huvudsak följande. En ytterligare koncentration av pensionsrätlen sker tillde sjömän i manskapsgrad som varit verksamma inom yrket under hela eller större delen av sin aktiva tid dvs. Förall rätt till pension skall inträda krävs därför minst 120 seglationsmånaderfrån , varav minst 80 efler . De 40 först fullgjordamanskapsmånaderna ger inte rätt till pension. För var och en av därpå följandemånaderna beräknas pensionen efter viss procent av basbeloppet enhgt AFL.Kvalificering kan ske intill 60 ärs ålder. Som anstäUningslid räknas lid undervilken sjömansskatt erlagts. Pension kan tidigast utgå från den månad däsjömannen fyller och pensionen upphör vid uppnående av ålder.Pensionens storlek är endast beroende av antalet manskapsmänader och utgår medlika belopp oavsett arbetsinkomsten. Pensionsnivän har lagts så att fullpension - maximalt ell och ett halvt basbelopp ger ellväsentligt bidrag till försörjningen medan pensionsul-tag vid högre ålder geren godtagbar försörjning maximalt ca . vid nuvarande basbeloppsnivå.Var och en kan välja den för honom lämpligaste pensionsåldern ulan all detsammanlagda pensionsbeloppet nämnvärt påverkas. Som övre gräns för senareläggning av pensionsutlaget medförhöjt pensionsbelopp gäller . Sjömanspensionen blir värdebeständig genomatt pensionsbeloppet följer förändringarna i basbeloppet. Genom all del tidigare omnämnda manlalsskrivningskravet borttagits,har de utländska sjömännen numera samma möjlighet all erhålla pension som desvenska. Sjömanspensionen samordnas med allmän pension i form avförtidspension (sjukbidrag), änkepension, livränta enligtyrkesskadeförsäkringen och annan livränta som bestämmes av eller utbetalas frånriksförsäkringsverket, samt med utländsk förmån som motsvarar någon av nyssangivna förmåner. Samordningen sker så att, om det sammanlagda förmånsbeloppetöverstiger den högsta sjömanspension som kan utgå från och med ,sjömanspensionen minskas med del överskjutande beloppet. Minst en tredjedel avsjömanspensionen skall dock alltid utgå. Sjömanspensioneringen administreras även i fortsättningenav HPA. Trots de utvidgningar av rätten lill tilläggspension somskett åren 19661967 och för vUka redogjorts ovan, har en grupp arbetstagaremed nära anknytning lill och svenskt näringsliv kommit all på grund avspeciella förhållanden falla utanför, nämhgen de utländska, ickenordiskasjömän som är anställda på svenska fartyg. Dessa uppfyller alla kriterier föi-svensk tilläggspension utom i ett avseende nämligen vad För all utländska medborgare skall omfattas avtilläggspensioneringen, som grundas på inkomst av förvärvsarbete gäller ellkrav på bosättning i . Delta vållar som regel inga svårigheter eftersomden som arbetar i ocksä naturiigen är bosall här. För sjömännen gälleremellertid alt vistelsen ombord på svenskt fartyg inte likställs med bosättningi . En svensk , som redan genom sitt svenska medborgarskap ärberättigad lill tilläggspension, anses genom inskrivningen i sjömansregistretbosatt i . Sådan inskrivning sker icke för utländsk medborgare.Formella skäl lämnar honom därför utanför tilläggspensioneringen. Här bortsesfrån sjömän från de nordiska länderna som på grund av reglerna i den nordiska Irygghelskonvenlionennumera får tilläggspension enligt del lands bestämmelser under vars flaggafartyget seglar. Till bilden hör att de flesta pensionssystem utanför ärknutna till anställningsförhållandet och beroende av avgifter antingen avarbetsgivaren eller den anställde. Dessa förhållanden får till följd att denutländske sjömannen ofta saknar möjlighet att kvalificera sig för pension isitt hemland han är anställd av svensk redare. Detla gäller såvälegenpension som efterlevandepension. Ettnaturligt sätl alt lösa detta sjömännens pensionsproblem kunde synas vara atttillskapa någon form av särskild internalionell sjömanspension. En sådanlösning skulle undanröja många problem i fråga om pensionsnivå och kontinuiteti pensionsskyddet för all inte tala om administrativa problem. En sädaninternationell sjömanspensionsordning synes dock inle ha utsikter all blirealiserad. Tvärtom är del ett inslag i del multilaterala konventionsarbetetall man vall all knyta sjömännen till de nationella pensionssystemen. Detla ärfallet t. ex. i förslaget lill Europarädskonvenlion om social trygghet. Mot en sädansärordning talar också att sjömansyrket, som framgått av den tidigareredogörelsen, är ett utpräglat genomgängsyrke. I detla sammanhang må även observeras den förändradeställning utländska sjömän fått inom sjömanspensioneringen frän den 1 juh 1972.Sedan det tidigare mantalsskrivningskravet för utländska sjömän slopats kandessa numera erhålla sjömanspension på samma villkor som svenska sjömän. Genom alt för de sjömän del här är fråga om slopa bosällningskravetför räll till tilläggspension skulle man alliså knyta an till gängseinternationella lösningar av förevarande problem. Ett bortseende från bosättningskrilerietter sig ocksä naturligt med hänsyn till sjömansyrkets speciella karaktär. Den utvidgade rätten lill tilläggspension bör tillkommasådana utländska sjömän som är anställda i redarens tjänst på svenskthandelsfartyg. Med svenskt handelsfartyg bör i detla avseende likställas fartygsom förhyrts på s. k. bareboat-basis, dvs. I sådant fall ankommerdel på den svenske redaren alt bemanna fartyget. Redan nu gäller med hänsyntill 1 § kungörelsen (1959:555) angående redares avgifter i vissa fall enligt AFLjämfört med 1 § sjömansskalleförordningen och anvis- ningarna därtill att redare är skyldiga all erläggaarbetsgivaravgift för lön lill anställda på sådant handelsfartyg. Sjömansskalleförordningen och förordningen om redaravgifteri vissa fall enUgt AFL avser sjömän som är anställda på fartyg över vissstorlek. Någon sådan inskränkning för rätt till tiUäggspension torde inte börastadgas. Inte heller bör införas begränsningar som hänför sig lill fartygetsanvändningsområde, dvs. om del nyttjas i inre fart, närfart eller fjärrfart. Deutländska sjömän som är anställda på mindre fartyg eller sådana fartyg somnyttjas i inre fart torde regelmässigt vara bosatta i riket. I de fall detundantagsvis inle förhåller sig sä, bör självfallet inte den del gällerlämnas utanför den vidgade tilläggspensioneringen. Rätt till tilläggspension bör endast tillkomma den som tUlhörfartygets besättning. Den som är anställd uteslutande för fartygs iståndsättande,uppläggning, tillsyn eller betjäning vid fartygs uppehåll i hamn skall såledesicke omfattas. Sådana arbetstagare är i regel bosatta på den ort där arbeletutförs, anställda och saknar den fastare anknytning lillfartyget som besättningen har. Del har även vid det multilaterala konventionsarbetelförutsatts alt sådana arbetstagare skall vara omfattade av sill hem- ellerbosättningslands pensionssystem. Som tidigare nämnls kan nordiska medborgare, bosatta iannat nordiskt land än , intjäna rätt till tilläggspension vidanställning i . Samma rätt tUlkommer nordisk medborgare som är anställdpå svenskt handelsfartyg. En förutsällning är i båda fallen att inkomstenbeskattas här i rikel. Alla nordiska sjömän på svenska fartyg kan förutsattatt de är bosatta inom därigenom intjäna räll till tilläggspensionenär de beskallas här i riket för inkomster ombord. Denna avgränsning somicke enbart avser sjömän synes ha valts enär man ansett tillfälligt uppdrag iett annat nordiskt land i regel inte böra ge räll till tilläggspension i detandra landet. Ett annat skäl är all flera nordiska tilläggspensionssystemskonstruktion är sådan att den pensionsgmndande inkomsten i regel beräknas pågrundval av den till beskattning uppgivna förvärvsinkomsten. En sådantill beskattningen knuten avgränsning lorde inte vara lämplig när det gällerden utvidgade rätt lill tUläggspension varom nu är fråga. Vissa av de sjömän,som är anställda på svenska fartyg om än en mindre grupp beskattas inte häri riket. Den grupp det här gäller är sjömän till ett antal av 300400 somvisat all de är skallskyldiga för inkomsten ombord i annat land. Dessa skullegenom en sådan begränsning ställas utanför tilläggspensioneringen. Denomständigheten att de erlägger skatt till annat land torde inte medföra all deblir tillförsäkrade pensionsräll där. Behovet av pensionsskydd kvarstår såledesoch bör tillgodoses även i dessa fall. Den lagreglerade rätt till tilläggspension för utländskasjömän som här föreslås införd skulle alltså bli vidare än vad som förnärvarande gäller för sjömän från övriga nordiska länder enligt den nordiskakonventionen. För dessa gäller inskränkning i två avseenden, dels att de skallvara bosatta inom , dels att deras inkomst ombord skall beskattas här iriket. 1 saml Nr 98 Nuvarande konventionsreglering skulle därför få till följdatt t. ex. en norsk , bosall utanför inte skulle omfattas av deföreslagna bestämmelserna om rätt till tilläggspension för utländska sjömän.Självfallet bör en sådan särskild inskränkning för nordiska medborgare ickegälla. En ändring av den nordiska konventionen som innebär all konventionen inleskall tillämpas i de här berörda fall, då räll till svensk tiUäggspensionföljer av den svenska lagstiftningen, synes därför påkallad. Dennafråga bör tas upp vid de överläggningar mellan berörda länder som regelbundetförekommer. Tilläggspensioneringen omfattar ålderspension,förtidspension, sjukbidrag och familjepension i form av änkepension ochbarnpension. För bestämmelserna om de olika perisionsformerna har tidigareredogjorts. Vid en utökad tilläggspensionering av del slag som föreslås uppståravsevärda administrativa svårigheter. Det skulle därför kunna diskuteras omviss eller vissa förmånsformer borde undantagas. Sådant undantagande skulledock slå i strid med såväl utvecklingen i som de principerpå vilka det multilaterala konvenlionsarbetet vUar. Det torde därför krävasutomordentligt starka skäl för alt viss eller vissa grenar avtilläggspensioneringen skall undantagas. Redan mednuvarande system uppstår administrativa och andra svårigheter genom att enutländsk medborgare kan förvärva pensionspoäng och därefter, med bibehållenställning som försäkrad, utflytta från riket. Då pensionsfallel inträffar vara vanskUgl att bedöma om rätt till pension föreligger, t. ex. vid förtidspensioneller sjukbidrag enär underlaget för den medicinska eller arbetsmarknadsmässigabedömningen kan vara bristfälligt. Likaledes kan del vara svårt att kontrolleraom rätt till t. ex. änkepension alltjämt föreligger för en änka efter delpension beviljats. Visserligen kan dessa svårigheter bli större när del gällerutländska sjömän än beträffande personer som någon tid arbetat i riket;sjömännen rekryteras ju stundom från fjärran länder, varifrån invandringpraktiskt taget inte förekommer. Dessa ökade svårigheter torde dock komma altuppstå i ett relativt ringa antal fall och bör därför inte förhindra all tUläggspensioneringenhell och fullt görs tillämplig pä de utländska sjömännen. Del kan erinras omall kortvariga anställningar till följd av tilläggspensionsreglernaskonstruktion inle medför rätt till pension. För ålderspension krävs såledespensionspoäng och för förtidspension och familjepension i vartfall pensionspoäng före del år då pensionsfallel inträffar. Av deförslag som redovisas i det följande blir en följd att en treårigkvalifikationstid i praktiken kommer att gälla för de utländska sjömännen äveni fråga om förtids- och I detta sammanhang bör även erinras om bestämmelsen i 15kap. 3 § AFL, enhgt vilken tilläggspension, om den berättigade är bosatt utomlands,med hans samtycke kan utbytas mot ett engångsbelopp, 1 de faU där utbetalningav pension är tekniskt besvärlig eller där del är svårt att kontrollera attbeloppen verkligen når den berättigade, kan denna utväg väljas. Som tidigare nämnls föreskrevs vid tUlkomsten avtilläggspensioneringen i fråga om ålderspensioneringen längrekvalifikationstider för utländska medborgare än för svenska. För räll lillpension krävdes tio poängår och för full pension 45 poängår mot tre respektive30 år för svenska medborgare. Dessa särregler avskaffades 1966. Motiven härförhar närmare berörts i del föregående. Sjömansyrketkännetecknas dels av att det ofta är ett genomgångsyrke, dels av att deanställda ofta byter arbetsgivare. RörUgheten är dessutom inte begränsadnationellt på samma säll som inom andra yrken. Detta medför att om kvalificeringslidernaför rätt till pension inom de oUka ländernas pensionssystem är långa, denenskilde sjömannen får svårigheter att intjäna rätt till pension någonslans.Att för sjömän stadga en längre kvalifikationstid än den som gäUer inom tUläggspensioneringenskulle strida mot syftet att tillgodose sjömännens behov av pensionsskydd. Mankan också förutse alt en sådan regel om längre kvalifikationstid skulle leda lillframställningar om mildare bestämmelser konventionsvägen. Snararetalar den höga rörligheten inom yrket - som ofta lorde vara betingad av yrketsspeciella karaktär att varje anställningsperiod som borde ge räll lillpension utan krav på viss kvaUfikationslid, Detla skulle dock leda tilladministrativa svårigheter. Antalet pensionsberättigade skulle öka kraftigtoch ell stort antal småpensioner skulle få betalas ut. På grundval av vad nuanförts bör någon särregel i angivet avseende ej införas. Ej heller i övrigtbör särregler i detta avseende införas för sjömännen. Sloriekenav förtidspension beräknas, som tidigare nämnts, enUgt huvudregeln med ledningav antagandepoäng, vUket innebär att den försäkrade tillgodoräknaspensionspoäng för åren fr, o, m, del år pensionsfallel inträffar t, o, m, deldå han fyller . Antagandepoäng beräknas enligt den av två alternativametoder som ger det för den försäkrade gynnsammaste resultatet. Den ena metodeninnebär att antagandepoängen beräknas på grundval av poängtalen under de fyraåren närmast före pensionsfallet. Den andra metoden innebär att antagandepoängenberäknas på grundval av poängförvärven under samtliga år fr. o, m, denförsäkrades sextonde år t, o, m, året närmast före pensionsfallet.Antagandepoängen skall i båda fallen motsvara medeltalet för halva antalet avde år, som kommer i fråga, varvid hänsyn i första hand tas med dehögsta poängtalen. Förtidspension enligt dessa regler förutsätter att denförsäkrade kan komma i åtnjutande av ålderspension. o. m. den sextiofemte levnadsåret skall aUtså, inklusive åren medantagandepoäng, blir minst tre. För att antagandepoäng överhuvudtaget skall fåmedräknas fordras emellertid alt den försäkrade antingen för pensionsfallelvarit eller bort vara placerad lägst i den sjukpenningklass, som svarar mot enårsinkomst av förvärvsarbete lika med det vid årets ingång gällandebasbeloppet, eller äger tillgodoräkna sig pensionspoäng för tre av de fyra årennärmast för pensionsfallel.