prop · FW0342 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är visserligenangelägel att de kan komma i praktisk tillämpning mensamtidigt måste förebyggas att den nya ordningen leder till rättsförluster.Särskilt måste beaktas att skeppsbygge som existerar vid tiden för de nyabestämmelsernas ikraftträdande kan vara föremål för företagsinteckndng ellerinskrivning enligt 3 § SjöL i dess äldre lydelse. Kommitténhar föreslagit, alt gränsen för tillämpning av de nya bestämmelserna dras såatt byggen som nått det skedet att sammanfogning av material inletts vid tidenför ikraftträdandet eller till vilka byggnadsmaterial av ej endast ringa värdedå finns på varvsområdet helt undantas från de nya bestämmelsernastillämplighet. Jag tror för min del att en sådan gränsdragning skulle visa sigsvårtillämpad, I stället förordar jag, att det under en övergångstid från dagenför ikraftträdandet som tillika är den första dåskeppsbyggnadsregistrets uppläggning kan påbörjas ställs särskUda viUkor förregistrering, avsedda att skydda den som har företagsinteckning omfattande detbygge vars registrering aktualiseras och den bestäUare av skeppsbygge somenligt 3 § SjöL i dess äldre lydelse utverkat eller sökt intagning i Stockholmstingsrätts protokoll av avhandling om byggnadsförskott. Eftersom beställningskontraktföre de nya bestämmelsernas ikraftträdande träffas under andra legalaföratsättningar, särskilt när det gäller kreditsäkerhet i bygget, bör de nyabestämmelserna Inte rubba förutsättndngarna för sådana kontrakt. Det bör därförd dessa fall vara ett oeftergivligt krav att både tillverkare och beställare ärense om registreringen. Prop.1973: 42 363 ring,bör emellertid denna utplåna den rätt som kan ha vunnits enligt 3 § SjöL, Föratt få skeppsbygge registrerat bör alltså krävas utredningom, antingen alt ingen företagsinleckning gäller i ägarens näringsverksamhetoch därmed inle heller i bygget eller att inteckningshavaren medgett altbygget registreras och därefter ej omfattas av inteckningen. Jag återkommer tiUdessa frågor i det följande (avsnitt 5), Det bör vidare enligt min meningkrävas, alt beställare, som sökt eller utverkat att avhandling ombyggnadsförskott tagits in i tingsrätts protokoll, går med på attbygget registreras. Hans förmånsrätt i bygget kan lämpligen upphöra vidbyggets registrering. Denövergångstid varunder dessa villkor bör gälla kan bestämmas till , räknatfrån det att de nya bestämmelserna trätt i kraft. Jag räknar med attregistrering därefter inte ska kunna bli aktuell för bygge, som var påbörjatvid tiden för ikraftträdandet. Skulle undanlagsvis denna beräkning slå fel,bör företagsinteckningshavare, vars rätt kan kränkas genom registreringen, harätt att få denna undanröjd genom besvär i vanlig ordning. På raotsvarandesätt får det fallet bedömas att bestäUaren har rätt till bygget på grund avprotokollförd avhandling om byggnadsförskotl. Övergångsbestämmelserom registrering av skeppsbyggen av den innebörd jag nu angivit är ideparlementsförslaget upptagna sora punkt 6. De frister för olika anmälningar och ansökningar somsjölagsförslaget föreskriver i fräga om skepps-och skeppsbyggnadsregistrering(jfr 12, 14 och 16 §§) bör ej i något fall räknas från dag före ikraftträdandet.Bestämmelse härom har upptagits i punkt 7. 4.10.5TiU 3 kap. SjöL. Denya bestämmelserna om partrederi innebär i förhållande till gällande rätt bl.a. den ändringen att partrederi föreligger först då anmälan om delägarnassamgående som partredare gjorts tUl registermyndigheten. Enligt de allmännagrundsatserna för ny lags tiUämplighet bör partrederi, som tiUkommit föreikraftträdandet, behandlas som partrederi enligt de nya bestämmelserna även omdet ej anmälts till registermyndigheten. För sådana förpliktelser gentemotmeddelägare eller tredje man som redare ådragit sig före ikraftträdandet bör deäldre bestämmelserna dock gälla. Bestämmelser härom har lagils upp i punkt 8. Ulansärskild lagregel torde gälla att rättighet, som pä grund av äldre bestämmelseförvärvats av redare eller utomstående, består efter ikraftträdandet ochregleras av äldre bestämmelser även om rättigheten inte skulle ha kunnatuppslå enligt de nya bestämmelserna. Det innebär, alt äldre bestämmelser ompartredares rätt lUl abandon av Frop.1973: 42 364 andel, om partredares lösningsrätt till såld andel och omupplösning av parirederi normall skall ha fortsalt giltighet i fråga om sådantpartrederi. Även de nuvarande bestämmdsema om panträtt i medredaresfarlygsandd får fortsatt tillämpning i fråga om förskott, som lämnats föreikraftträdandet, 4.70.6 TiU 10 kap. SjöL. Som jag angett i det föregående (avsnitt 4,6) förutsätter239 § sjölagsförslaget att endast en dispaschör finns i landet. Dispaschören iStockholm har, som jag likaledes angett, numera avgått från sin tjänst ochdenna torde ej komma all tillsättas efter honom ulan tillsvidare bestridas avannan enligt förordnande av hovrätten, Inga övergängsbeslära-melser blir dåbehövliga i denna del, 4.70.7 TiU 11 kap. SjöL. Sjöpanträtt och retentionsrätt. Sjöpanlrätt ochretentionsrätt, som uppstått före ikraftträdandet, torde enligt allmännagrundsatser även därefter i princip böra bedömas enUgl äldre bestämmelser.Någon lagregel som fastslår denna princip synes inte vara behövlig. Såvittavser retentionsrätt bör principen gälla undantagslöst. Men i fråga omsjöpanlrätt måste vissa undanlag föreskrivas. Sålunda kan uppenbarligen intemer än en inbördes företrädesordning tillämpas, eftersom sjöpanlrätt kommer allkunna gälla i sarama egendom enligt både äldre och nya lagen. Därför bör de nyabestämmelserna härom i 245 och 252 §§ tillämpas även på äldre sjöpanträtler.Att parallellt upprätthålla olika regler i fråga om panträtts giltighet iförsäkringsersättning och andra surrogat bör ej heller komma i fråga. Delsammagäller övriga frågor som sjölagsförslaget reglerar i avsnittet med gemensammabestämmelser om sjöpanlrätt m. m. Även 255260 §§ bör därför ha retroaktivverkan. Vad angår sjöpanträtls giltighet i köpeskillingen förkondemnerat och frivilligt försålt fartyg erbjuder de nya bestämmelsernarällighets-havaren ell bättre läge än det han nu har och nya lagen bör därförefter ikraftträdandet gäUa ulan inskränkning i det hänseendet. Övergångsbestämmelser om sjöpanlrätt i enlighet med vadjag nu har sagt har upplagils i punkt 9. På grund av övergången fråndräktighelsgräns lill längd- och breddgräns för regislreringsplikt ochinteckningsbarhet kan del länkas att vissa skepp omfattas av företagsinteckningnär nya lagen träder i kraft. För att förebygga rätlsföriust för innehavare avsådan inteckning föreslår jag alt fartyg, som besväras av företagsinleckningenligt nuvarande regler, inte får intecknas enligt de nya reglerna oraskeppshypotek utan alt det visas, antingen all fartyget ej besväras avföretagsinteckning eller, om så är fallet, att inteckningshavaren har 1973: 42 365 avståttfrån sin rätt lill fartyget på grund av förelagsinteckningen. Regler härom harlagils upp i punkt 10. Del förslag till ändring i lagen om företagsinleckning,som jag skaU återkomma lill i det följande (avsnitt 5), innehåller enövergängsbestämradse av innebörd alt företagsinteckning, som vid tiden för nyalagens ikraftträdande gäller i skepp, bevarar sin gUtighet till dessinteckningshavaren avstått från sin rätt till fartyget på grund avförelagsinleckningen, Ifortsättningen av detta avsnitt (punkterna 1119) regleras de övergångsproblemsom hänger samman med de nya bestämradserna ora panträtt på grund av inteckningi skepp och skeppbyggen. Härvid har jag funnit det naturligt all nära följamotsvarande bestäraradser i JP, En ledande princip vid behandlingen avhithörande problem har där varit alt de nya panträltsreglerna skall så snartdet är möjligt göras tillämpUga även på inteckningar som härrör frän liden förede nya bestämmelsernas ikraftträdande. Med samma utgångspunkt innebär deparlementsförslageti huvudsak följande. Inteckning,som beviljats eller sökts före ikraftträdandet, skall anses som en enligt denya beslämm-dserna beviljad eller sökt inteckning på det kapitalbelopp denavser. Inleckningshandlingen skall anses som pantbrev på detta belopp, ominteckningen beviljats. En bestämmelse av denna innebörd las upp i pimkt 11.Intecknad ränta bör bli utan betydelse efler ikraftträdandet, I stället kommerbestämmelserna i 264 § sjölagsförslagel om tillägg lill pantbrevets belopp attgäUa, Omäldre inteckning ligger lill säkerhet för fordran enligt omslagsrevers kan dendirekt överföras till den nya ordningen genom alt den anses som pantbrev tillsäkerhet för omslagsreversen, Panlsältningen av den intecknadefordringshandlingen betraktas alltså som en pantförskrivning enligt de nyabestämmelserna och själva inteckningen blir ej längre förenad med rätt tillbetalning ur det inlecknade fartyget. Däremot skall borgenären alltjämt ha rättatt göra gällande det personliga betalningsanspräk han kan ha emot gäldenärenpå grand av handlingen. Det skall inte göra någon skillnad attpantförskrivningen gjorts av annan än fartygsägaren, ehuru den nya ordningenberättigar endast ägaren alt upplåta panträtt i fartyget, I motsatt fall skulletydligen inteckningshandungen även fortsättningsvis behöva godtas somsjälvständig fordringshandling. Inteckningsborgenären går med dennaövergångsordning miste om sin möjlighet alt realisera panlfordringen genora altutnyttja inteckningshandlingen som lös pant. Den metoden för realisation avpanträtt på grund av fartygsinteckning torde dock knappast vara särskUt utbreddi praktiken. Skulleen äldre inteckning inte Hgga som säkerhet för fordran enligt omslagsrevers meninnehas av borgenär utan annan fordran än den som del inlecknade skuldebrevetutvisar, kan förhållandet inte direkt överföras till den nya ordningen.Övergångsvis skall därför i stället en- 1973: 42 366 ligtdepartementsförslaget gälla, att panträtt anses upplåten tUl säkerhet för denintecknade fordringen; inleckningshandlingen får på en gång utgöra pantbrev ochbevis om pantfordringen. Bestämmelserav nu angiven innebörd ges i punkt 12 första ledet. Återgåräldre inteckning till fartygsägaren eller nedgår fordringen på grund avbetalning, ändras panträtten i motsvarande mån. Sedan panträtten sålundaupphört eller ändrats, komraer inleckningshandlingen endast att kunna brukassom pantbrev enldgt de nya bestämmelserna. Denmöjlighet som föreligger enhgt nuvarande regler all med åberopande av brist iavseende på den intecknade fordringens eller inleck-ningsraedgivandetsgiltighet angripa inteckningsrälten bör bibehållas utan hinder av attinteckningen förvandlats till pantbrev, I detta syfte har i punkt 12 andraledet tagils upp en regel om fortsalt tillämpning av 36 § lagen om inteckning ifartyg. Bestämmelsernai punkt 12 skall enligt deparlementsförslaget ha motsvarande tillämpning, omborgenär vid ikraftträdandet har sökt inteckning på grand avfordringshandling, som han då innehar, eller vid ikraftträdandet innehar enraed inteckningsmedgivande försedd fordringshandling, förutsatt i båda fallenatt inteckning sedermera beviljas. Bestämmelser om detta ges i punkt 13. Somjag redan har berört bör även de nya bestämmelserna i 264 § om tillägg tillpantbrevs belopp i princip gälla i fråga om äldre inteckningar. De nyabestämmelserna innebär emellertid väsentliga förändringar i jämförelse med dennu gällande ordningen. I fall då detta skuUe innebära att parts eUer iredjemans rättsläge försämrades, bör principiellt den nyssnämnda övergångsordningeninte tiUämpas. Men det är angeläget att inte fördröja övergången till de nyareglerna i allt för hög grad. En viss begränsning av den lid varunder äldrebestämmelser skall kunna tillämpas är därför påkallad. Men även efter utgångenav denna övergångstid fordras visst hänsynstagande till rättsläget mellanborgenären och fartygsägaren. Övergångsbestämmelser grundade på deöverväganden som jag nu har redovisat tar deparlementsförslaget upp ipunkterna 1416. Bestämmelserna innebär i huvudsak följande. I punkt 14 förstastycket föreslalvs en övergångstid av under vilken äldre bestämmelser omrätten tiU betalning med stöd av inteckning som beviljats före ikraftträdandeteller, i visst fall, därefter ur medel som myndighet vid utsökning eller eljestfördelar mellan rättsägare i fartyg. Som förutsättning gäller att sakägarevars rätt kan påverkas yrkar att äldre rätt skall tillämpas. Avgörande förrätten att yrka att äldre regler skall tillämpas blir, om fartyget utmäts ellerkonkursansökan görs eller, om fördelningen föranleds av annat än utmätningeller konkurs, medlen nedsätts före övergångstidens slut. Prop.1973: 42 367 stycketföreskrivs att första stycket skall gäUa även i faU då inleckningshandlingenefter ikraftträdandet utbytts mot två eller flera nya pantbrev. Härigenom gessakägare möjlighet att hindra en sådan ökad belastning på fartyget som skullekunna uppkomma om panlförskrivning av sålunda inbytt pantbrev alltid skullemedföra rätt till betalning ur fartyget enligt de nya bestämmelserna. Punkt15 ger fartygsägaren rätt att begära alt, vid fördelning av medel mellanrättsägare i fartyget, betalning tUl borgenären begränsas i enlighet med äldrebestämmelser även i annat fall än då punkt 14 är tillämplig. Den utsträckningav fartygsägarens befogenheter enligt sist-nänrnda punkt som denna regelinnebär är avsedd att ge denne möjlighet att hindra att borgenären får envidsträcktare rätt till betalning ur fartyget än han haft tidigare,Föratsättningen är att pantförskrivningen ej ägt ram efter ikraftträdandet.Regeln gäller inle det fall att inteckning lill följd av en först efterikraftträdandet gjord ansökan beviljats på grund av tidigare lämnatinteckningsmedgivande. Ipunkt 16 behandlas det fallet att tillämpning av 264 § sjölagsförslaget i fallsom avses med punkterna 12 och 13 skulle leda tUl minskad belastning påfartyget och till att inteckningssäkerhetens värde nedgår. Det är här närmastfräga om högränldnteckningar. Undantagsvis torde kunna inträffa, att denantydda rältsändringen skulle leda till ekonomisk förlust för borgenären ominle en särskUd övergångsregel gavs. Till borgenärens trygghet föreskrivsdärför i denna punkt alt han har rätt att kräva att gäldenären ställerkompletterande säkerhet om inteckningssäkerhetens värde väsentligt nedgår.Presteras inle nöjaktig säkerhet, får borgenären rätt att säga upp fordringentill betalning . Bestämmelserna i denna punkt gäller dock barai fall då pantfordringens förfallotid ej inträffar inom den i punkt 14 angivnaliden. Även borgenärens uppsägningsrätl föreslås bli begränsad i vissahänseenden och såvitt angår inteckning som beviljats före ikraftträdandetbegränsas tillämpningsområdet för denna punkt på samma sätt som i punkt 15. Avallmänna grundsatser torde följa att, när personligt betalningsansvar på grundav inleckningshandling förelegat vid tiden för ikraftträdandet, sådant ansvarskall kunna utkrävas även därefter. Jag har emellertid funnit att en uttryckligbestämmelse härom bör meddelas, särskilt som det är motiverat alt slå fast attvad som enligt 24 och 25 §§ lagen om inteckning i fartyg gällt omfrihet för gäldenären från betalningsansvar skall ha fortsatt tUlämpning.Bestämmelser härom har tagits upp i punkt 17. Enövergångsregel rörande bestämmelserna i 271 och 272 §§ sjölagsförslaget omföreträde på grand av inteckning föreslås i punkt 18 första stycket.Företrädesordningen enligt de nya bestämmelserna överensstämmer nära medgäUande rätt. Med hänsyn härtUl har jag ansett 1973: 42 368 migkunna föreslå, att de nya bestämmelserna skall tiUämpas även om inteckningensökts före ikraftträdandet. Bestämmelserna i 268 och 269 §§ om godtrosförvärvpå grund av inskrivning är däremot helt nya. De bör därför inte tUlämpas påupplåtelser som skett före ikraftträdandet. En övergångsregel av dennainnebörd föreslås i punkt 18 andra stycket. Sorajag näranl inledningsvis är det en aUmänt vedertagen grundsats alt iprocessuellt avseende ny lag skall tillämpas pä äldre rättsförhållanden såsnart förfarandet utspelas efter ikraftträdandet. När del gäller att tillämpadenna grundsats på övergången från det nuvarande tUl det nyainteckningsförfarandet skiljer deparlementsförslaget mellan två olika fall. Detförsta fallet föreligger när inteckning sökts före ikraftträdandet. Ansökningenskall då leda till att inteckning beviljas enligt de nya bestämmelserna, om denuppfyller villkoren enligt lagen om inteckning i fartyg, alltså oavsett omföreskrifterna i 11 kap, sjölagsförslaget är uppfyllda. Skulle det strida motden regel som getts i punkt 10 till skydd för rätt som tillkommer innehavare avförelagsinteckning, bör dock ansökan som avses med detta fall inte beviljas.Förevarande övergångsfall regleras i punkt 19 första stycket. Detandra fallet föreligger när inteckning söks efter ikraftlrädandei på grund avett upprättat, och med inteckaingsmedgivande. försettfordringsbevis, I delta fall bör inleckningsansökningen i princip prövas enligtde nya bestämraelserna. Men om inteckningsmedgivandel skulle vara tecknat avannan än den som är inteckningslegitimerad enligt 281 § andra stycketsjölagsförslaget måste naturligtvis vederbörandes äganderätt styrkas ochinskrivning i skeppsregistret sökas för hans rätt. Övergångsbestämmelser fördetta faU tar deparlementsförslaget upp i punkt 19 andra stycket. Denya bestämmelserna i 275 § om inteckningsförnyelse i vissa fall dåavregistreringsgrund inträtt i fråga om skepp bör tillämpas även om grundeninträtt före ikraftträdandet. Men tiden för den anmälan som de nyabestäramdserna förutsätter bör ej i något fall understiga frånikraftträdandet. En regel av detta innehåll har intagits i punkt 20. Bestämmelseni 276 § första stycket sjölagsförslaget innefattar vissa ändringar iförhållande till gällande rätt i fråga om verkan av exekutiv auktion. Medhänsyn härtill bör de nya bestämmelserna ej tillämpas om auktionen ägt rum föreikraftträdandet. En föreskrift härom las upp i punkt 21. 4.10.8TiU 15 kap. SjöL. Denya bestämmelserna i.349353 §§ behandlar i huvudsak tre olika fall aversättningsskyldighet för staten, I 349 § åsyftas fall då 1973: 42 369 reglernai 20, 268 eller 269 § leder tUl att förvärv eller panträttsupplåtelse kommeratt gälla mot rätte ägaren eller någon till vars förmån en inskränkning iägarens rådighet över egendomen gäller. Föreskriften i 350 § första stycketgäller förlust till följd av beslut i ärende om rättelse av felaktig införing. Enligt min mening behövsövergångsbestämmelser endast beträffande de i 20, 268 och 269 §§ regleradefallen. I överensstämmelse med vad som föreskrivs i punkt 18 andra stycketrörande godtrosförvärv på grund av inskrivning bör bestäramdserna om statensersättningsskyldighet i dessa fall gälla endast i fräga om förvärv ochupplåtelser som äger rum efter ikraftträdandet. Beträffande bestämmelserna i350 § följer av allmänna grundsatser att dessa blir tiUämpliga även på införingsom skett före ikraftträdandet. Avvad jag anfört rörande sjölagsförslaget har framgått, att vissaföljdlagändringar till sjölagsförslaget behövs. Jag övergår nu till dera. Detgäller lagen angående vissa utfästelser om gåva, 10: 7 handelsbalken, lagen omförelagsinteckning, förmånsrättslagen, lagen om försäkringsavtal, förordningen(1862: 10) om tioårig preskription och om kallelse å okända borgenärer, lagenom dödande av förkommen handling, lagen (1946: 807) om handläggning avdomstolsärenden, lagsökningslagen (1946:808), lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar och luftfartslagen. 5.2 Lagen(1936: 83) angående vissa utfästelser om gåva Enligt1 § andra stycket lagen angående vissa utfästelser om gåva är gåva av lösegendom ej sakrättsUgt verksam, dvs. bindande för tredje man, förrän gåvanfullbordats genom ätt saken överlämnats. Enligt 19 och 21 §§ sjölagsförslaget(jfr 3.4.8.2) förvärvas emellertid sakrättsskydd för överlåtelse av skepp ochskeppsbyggen genom inskrivning. Undanlag för sådan egendom måste alltså görasfrån bestämmelsema om sakrättsskydd för gåva på grund av fullbordan. Det skergenom tillägg till 7 § andra stycket nämnda lag. Undantaget bör naturligtvisej omfatta båt, som enligt övergångsbestämmelserna till sjölagsförslaget skallvara införd i skeppsregistret emedan den är intecknad enligt äldre lag. Tysjölagsförslagets bestämmelser om sakrältsskydd på grund av inskrivning skallinte gälla sådan båt, trots dess registrering (jfr punkt 5 iövergångsbestämmelserna till sjölagsförslaget, som behandlats i avsnitt4.10.4). 24 1973.1 saml Nr 42 Inteckningsbartfartyg, dvs, enligt nuvarande ordning fartyg av viss radnsta dräktighet, kaninte pantsättas enligt allmänna regler ora handpantsättning. Förbud däremotgäller nämligen enligt 10:7 handelsbalken sedan 1901 års lagstiftning omfartygsinteckning. Syftet är att undgå konkurrens mellan handpanlsättning ochunddpantsättning. Närnu sjölagsförslaget gör skepp och skeppsbyggen registrerings- ochinteckningsbara, för det med sig behov av jämkning d 10: 7 handelsbalken säatt undantaget från möjlighet tdll handpantsättndng omfattar skepp ochskeppsbyggen. Jagerinrar om att handpantsättningsförbudet kommer att träffa ocksåskeppsbyggnadsmaterial som enligt sjölagsförslagets tillbehörsregler utgörtUlbehör till skeppsbygge (jfr 3,3,3). Men i den mån sådant materialrättsenligt skiljs frän tUlbehörskretsen kan handpantsättning givetvis blimöjlig. Den kan också enligt allmänna regler om godtrosförvärv av lösöre blirgUtig även om materialet skilts från tUlbehörskretsen på rättsstridigt sätt. övergångsvismåste även båttir, som skall föras in i skeppsregistret, emedan de besväras avinteckning enligt äldre lag (jfr 4.10.4), vara underkastadepantsättningsförbudet. Det gäUer ju för dem . 5.4 Lagen(1966: 454) om föreiagsinteckning Enldgt4 § första stycket 1 lagen om föreiagsinteckning gäller företagsinteckning eji bl. "fartyg som kan intecknas för fordran eller luftfartyg"eller vissa reservdelar tUl luftfartyg. Inteckningen omfattar inte hellervederlag för överlåtelse av sådan egendom som avses i angivna lagram. Däremotomfattar den vederlag för utfört arbete, t. ex. fartygsreparation. Den omfattarockså fartyg under byggnad intill det byggnadsskede då bygget kan registrerasoch intecknas sora fartyg. Kommitténhar övervägt om undantag för inteckningsbara skeppsbyggen bör göras generellteller så alt det omfattar endast registrerade skeppsbyggen eller eventuellt pådet sättet att det blir lagt i före-tagsinteckningshavarens hand att medge attskeppsbyggen som täcks av hans inteckning likväl registreras och belastas medskeppsbyggnadshypotek. och Sjöassuradörernas föreninghar under kommitténs remissbehandling av skeppsbyggnadskonventionen väckt dessafrågor och har därvid i första hand förordat den sistnämnda lösningen. framhållit bör i vart fall undantag endast gälla deskeppsbyggen som registreras. Enligt föreningen kan nämUgen alla skeppsbyggeninle väntas bli registrerade, Föreningen har betonat, att ett varvs byggen iregel utgör.en högst betydande del av underlaget för varvetsföretagsintecknade rörelse. I samband med regle- 1973: 42 371 ringenav detta spörsmål bör enligt föreningens uppfattnuig klargöras, att varvetsfordran på köpeskUling för ett av varvet byggt fartyg omfattas avföreiagsinteckning i varvsrörelsen. Enordning som möjliggör att skeppsbyggen täcks av både företagsinteckning ochskeppsbyggnadsinteckning måste enligt kommittén vara utesluten på samma grundersom föranlett att inteckningsbara fartyg är undantagna från företagsinteckning.Att begränsa undantaget till endast vissa inleckningsbara skeppsbyggen, dvs.sådana som ännu ej registrerats, skulle nämligen nödvändiggöra någon form avrätt för före-, tagsinteckningshavare att motsätta sig registrering eller ivart fall inteckning av skeppsbyggen eller också att säga uppinteckningsfordringen till omedelbar betalning. Det förra har kommittén funnitvara svårt att förena med skeppsbyggnadskonventionens syfte att äganderätt och hypotekskall kunna inskrivas och med att rättsförvärvs sakrältsskydd knyts tillinskrivning. Och det senare har kommittén ej betraktat som någontUlfredsstäUande lösning för företagsinteckningshavaren.