prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — Personer raed lägre inkorasler, sora redan när de är i arbete harsvårigheter att klara sin försörjning, drabbas sora arbetslösa särskilt hårtgenora avdragsraarginalen i överförsäkringsregeln. Detkan enligt utredningen övervägas ora inte raarginalen bör slopas för vissagrupper eller ora de hänsyn sora i och för sig raotiverar en sådan raarginalkan beaktas tillräckligt vid beräkning av skalleavdraget utan tillärapning avett fast raarginalavdrag. A andra sidan koraraer den höjning av dagpenningensora kan väntas bli följden av föreslagen höjning av dagpenningensraaxiraibelopp all raedföra flera fall av ersättning för bortfall av inkorastersora inte direkt kan hänföras till de låga inkorasterna. Vidare anserutredningen att det av principiella skäl bör finnas en klart angiven raarginalsora allraänt gUtig grund för konstruktionen av överförsäkringsregeln. Även oraskäl kan anföras för att denna raarginal skall vara raindre i lägreinkorast-lägen, anser utredningen inte att behovet av en differentiering uppvägerde koraplikationer vid regelns konstruktion och tillärapning sora då skulleuppstå. En raarginal på raindre än är knappast tänkbar, ora den skall hanågon praktisk effekt. Utredningenföreslår att raarginalavdraget sänks från nuvarande 8,3 till 5 %.Marginalavdraget koraraer att ange den undre gränsen förförsäkringsersättningen. För de högre inkorasltagarna komraer korapensationsgradenliksora hittUls alt vara betydligt raer reducerad genom besläraraelsen oradagpenningens raaxiraibelopp och den i arbetslöshetsförsäkringen lUlärapade klassplaceringsraeloden. Vidvarierande arbetsinkorast har i princip genorasnittsinkorasten under den tid5-raånadersvillkoret fullgjorts lagts till grund för prövningen avöverförsäkringsbestäramelserna. Utredningen anser alt detta aUtjärat skallgälla. Utredningenfinner det riraligt att inora gränsen för vad sora är adrainistrativtraöjligt hänsyn dessutora får las lill allmänna löneförändringar sora harägt rura inora raedleraraens yrkesoraråde och vilka låter sig klart fastställastill sin storlek. Detkan t. ex, förekomma att en avtalsrörelse under själva arbetslösheten medförhöjningar av lönenivån, I dessa fall bör en kassa ha rätt att, i den mån så ärmöjligt, ompröva överförsäkringsavdraget Prop.1973: 56 92 och sälta detta i relation till den arbetsinkomstraedleraraen kan antas ha haft om han varit i arbete. Förföretagare raåste i allraänhet bedömningen av vad som är att anse sora norraalarbetsinkorast bil raer koraplicerad än för anställda. Ett nedläggande ochraånga gånger även en försäljning av ett företag föregås ofta av att ägarensinkorast från företaget sjunker raot en nivå vid vUken rörelsen blir klartolönsara. Det torde i sådana fall inte vara riraligt att välja inkorasten fråndet sista verksarahelsåret sora bas för prövningen avöverförsäkringsbestäraraelserna, ora inkorasten av rörelsen är raycket ringaeller underskott föreligger. Skulle det visa sig vara svårt alt fastställa denarbetsinkorast sora för företagaren skall läggas tUl grund för bedöraningen avöverförsäkringen, bör raan såsora riktpunkt kunna välja den norraalaarbetsinkorasten för anställda som arbetar inom den typ av företag sora det härär fråga ora och sora har raotsvarande färdigheter, arbetsförmåga ochförutsättningar i övrigt. Härigenom erhålls enligt utredningens mening ett bådefastare och mer lättillgängligt underlag, sora även ger ett i stort settskäligt resultat. I fråga ora överförsäkringsbestäraraelserna i övrigt anserutredningen att i slort sett sararaa principer sora gäller f. n. bör kunna tUlärapas.Enligt utredningens raening torde det kunna överlåtas åt AMS alt i enlighetraed av statsraakterna godkända normer utfärda ny överförsäkringstabeU, närexempelvis ändrad beskattning ger anledning därtUl. Utredningen föreslår bibehållande av det nuvarandesystemet raed pensionsavdrag för ålderspensionärer. Ett sådant avdrag ärprincipiellt raotiverat av att arbetslös kassaraedlera, sora uppbärålderspension under sin ersättningstid, inte bör komraa i bättre ställning änannan arbetslös raedlera raed raotsvarande inkomst av förvärvsarbete. Det nuvarandesystemet innebär att kassaersältningen lUl pensionärer begränsas på så sättatt den nedsätts i viss relation till pensionens storlek. Dagersättningenrainskas enligt en avdragstabell sora är konstruerad så att ersättningenrainskas raed ca 1/350 av årspensionen. Arbetslöshetsförsäkringens konsekventgenomförda anpassning tUl femdagarsvecka raedför visserligen att ersättningenär beräknad efler totalt ca (seraesterdagar och vissahelgdagar inräknade). Hänsyn har eraellertid tagits till att pensionen iraotsats tiU kassaersältningen är skattepliktig inkorast. Den beslutade skattereforraen raed lättnaderi den direkta beskattningen på de inkomstnivåer, där ålderspensionärernavanligen befinner sig, medför enligt utredningen att skattemotiveringen för allhålla pensionsavdragen på så låg nivå som 1/350 bortfaller. Utredningensförslag till pensionsavdragstabell bygger på raindre intervaller, motsvarande en kronas skUlnad mellan varje avdragsklass. 1973: 56 93 Ersättningeni de olika avdragsklasserna reduceras raed belopp sora raotsvarar orakring1/300 av årspensionen. skall avdrag dock inte allsgöras. Medför pensionsavdrag att dagersättningen understiger fera kr. skallersättning, liksora enligt nuvarande regler, ej alls utbetalas. Tabellenslutar vid årspensioner på . Inplacering i avdragsklassbör enligt utredningen även i fortsättningen ske i saraband raed ansökan oraersättning första gången under kassans verksamhetsår och därefter gälla underåterstående del av året. Skulle det uppstå raer väsentligaändringar av sökandens pensionsförhållanden än sraärre justeringar avpensionsbeloppet av indexkaraktär, skall kassan dock ta hänsyn därtill. Överförsäkringsavdragoch pensionsavdrag skall inle kunna ske sanili-digt. Utredningen har intefunnit anledning alt föreslå någon ändring av nuvarande regel att endast detstörsta avdraget tillärapas. Blir överförsäkringsavdraget större änpensionsavdraget är det överförsäkringsavdraget sora skall tillärapas. Utredningenanser att all egen ålderspension liksora skall påverkaarbetslöshetsersättningen i förra av pensionsavdrag. Detta bör gälla även ompensionen såsom ibland förekomraer ges en annan be-näraning. en förraån ärknuten till innehavet av viss anställning särat är åldersbetingad och utgårraed visst belopp eller raånad och är oberoende av ora nytt arbeteerhålls, skall den enligt utredningen påverka arbetslöshetsersättningensstorlek genora pensionsavdrag. Upphör förraånen att utgå vid ny anställning ärdet däreraot fråga ora arbetslöshetsunderstöd. I sådana fall skall härförgällande särskilda överförsäkringsbestäraraelser tillärapas. Frivilligpensionering bör liksora enligt gällande regler inle påverka ersättningen omden inte utgår tUl följd av anställning. Pensioner lill vilka medlera privathar tagit initiativ för sin framtida försörjning skall inte påverka rätten tillersättning i arbetslöshetsförsäkringen. Hit räknas exempelvis frivilligpensionsförsäkring enligt lagen ora allmän försäkring samt pensioner sorautgår till följd av försäkringsavtal raed enskilda försäkringsinrättningareller raedleraskap i understödsföreningar, ora de inte utgår till följd avanställning, Ilikhet raed vad sora redan gäller anser utredningen att endast raed-lemmensegen ålderspension skall i arbetslöshetsförsäkringen påverkaersättningsbeloppet, Däreraot påverkas det ej av efterlevandepension, t. ex.änkepension. Utredningenanser att de av AMS utfärdade samordningsföreskrifterna kan användas även ifortsättningen. Försäkrad sora har rätt tUl och uppbär hel förtidspension,skall således inte ha rätt tUl ersättning 1973: 56 94 Det kan eraellertid uppkoraraa fall där denförsäkrades rätt till förtidspension upphört till följd av att han förmåttförvärva en så hög arbetsinkomst att något inkorastbortfall inle alls kanpåvisas. I detla fall skall raedleraraen ha sararaa rätt till ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen sora andra raedleraraar raen endast underföratsättning att han vid arbetslöshetens början uppfyller försäkringensarbetsvillkor genom arbete sora har utförts efter det förtidspensionen börjatutgå. Medlerasom uppbär två tredjedelar av hel förtidspension skall enligt utredningensraening kunna förvärva ersättningsrätt från arbetslöshetskassan. Föratsättningenskall även här vara att arbetsvillkoret har fullgjorts efter det pensionbörjat utgå och att endast tid då den försäkrade har utfört förvärvsarbeteskall tillgodoräknas. Förraedlera som har halv förtidspension, gäller att ersättning vid arbetslöshetutges inom ramen för överförsäkringsreglema. Det allmänt gällandearbetsvillkoret skall vara uppfyllt. Hur och när detla skall ske behöver intesärskUt regleras, I den hittillsvarande behandlingen av dessa ärenden har deti vissa fall varit svårt att fastställa den normala inkorast på vilkenöverförsäkringsreglerna skall tUlärapas, Detta gäller i de fall raedleraraeninte haft förvärvsarbete efter pensioneringstillfället. Med anledning däravföreslår utredningen följande regel. Man utgår från raedleraraens inkorast förepensioneringen. Av denna inkomst beräknas hälften täckas av förtidspensionen.Den andra hälften av denna inkomst blir då den inkomst på vUkenöverförsäkringsregeln skall till-lärapas. Vad sora här föreslagils bör ocksåkunna tUlärapas i de fall arbetsinkorasten före pensioneringstiUfälletförvärvats genom deltidsarbete, Besläraraelsernaora retroaktiv utbetalning av förtidspension särat återbelalningsskyldighet fördagpenning från arbetslöshetsförsäkringen orsakar svårigheter både för deförsäkrade och för arbetslöshetskassorna frarahåller utredningen. Detkan gaUa så stora belopp sora , sora arbetslös-helskassan har attåterkräva anför utredningen. Frekvensen av fall där återkrav aktualiseras pågrand av att medlemmen tillerkänts förtidspension har ökal, sedan rätten lillförtidspension vidgats genora den lagändring sora trädde i kraft den 1 juli1970 påpekar utredningen. Utredningenfinner att en saraordning bör utforraas så att den bereder den försäkrade sålitet obehag sora raöjligt saratidigt sora den blir adrainistrativt enkel, fall där en försäkrad, sora uppbär dagpenning från erkändarbetslöshetskassa, tillerkänns hel eller två tredjedelar av hel förtidspensionskall den enligt utrednmgens raening inte utbetalas för retroaktiv tid.Försäkringskassa skall efter sararåd raed arbetslöshetskassa besluta ora dentidpunkt från vUken pensionen skall utgå, Arbels-löshelsdagpenning upphör dåatt utgå. En sådan regel skulle elirainera 1973: 56 95 nästanalla de fall då återkrav kan förekoraraa på grand av att en försäkradtillerkänts förtidspension. En kompletleringsregel kan behöva utforraas för deundantagsfall där dagpenningen ger lägre förraån än förtidspensionen,frarahåller utredningen. I dessa fall bör den överskjutande pensionenutbetalas tUl den försäkrade och beslutet alltså ha retroaktiv verkan enligthuvudregeln inom förtidspensioneringen. Någon reglering mellanarbetslöshetskassa och pensionssystemet är enligt utredningen inte påkallad. Utredningenanser att samordning mellan ersättning från arbetslöshetsförsäkringen ochlivränta från yrkesskadeförsäkringen endast behöver behandlas i de fall då denyrkesskadade uppbär yrkesskadelivränta utan att saratidigt erhållaförtidspension. I sådana fall kan det föratsättas alt den försäkrade förearbetslösheten har haft en inte obetydlig arbetsinkomst och attarbetslöshetsförsäkringens arbetsvUlkor därför vanligen är uppfyllt. denförsäkrade fullgjort detta och andra ersättningsvillkor, skall livräntan frånyrkesskadeförsäkringen inte påverka ersättningsrätten iarbetslöshetsförsäkringen. Övrigafall då således den som uppbär yrkesskadelivränla även uppbär förtidspension bör i arbetslöshetsförsäkringen enligt utredningens mening behandlas sora fallav förtidspension. Utredningenhar utgått från nedanstående definition och kategoriindelning, Dellidsarbetareär den sora antingen arbetar eller söker arbete endast under viss del avnorraal arbetstid. Deltidsarbetekan ha forraen antingen av en förkortning av den dagliga arbetstiden eller avatt arbete utförs endast . Arbete kortare lid än 36tiraraar hänförs i regel tUI deltidsarbete. Utredningen delar uppdeltidsarbete i två kategorier: a) de vilkas arbetsutbud endastorafattar deltidsarbete, b) de sora har haftheltidsarbete och fortfarande önskar sådant arbete raen sora avarbetsraarknadsskäl endast kunnat finna sysselsättning under deltid. Envariant av b) är kortlidsarbetare, dvs. de sora i saraband meddriftsinskränkning arbetar än norraal arbetstid hos den ordinariearbetsgivaren. Denhelt övervägande delen av deltidsarbelama tillhör enligt utredningen kategoria). Vid en undersökning angav av de deltidsarbetande brist påheltidsarbete sora orsak till alt de deltidsarbetade. Förrätt till ersättning bör enligt utredningen finnas ett krav på ettminiraiarbetsulbud. Detla är f. n. fyra tiraraar per dag. För rätt lill inträdesora raedlera i arbetslöshetskassa bör enligt utredningens raening 1973: 56 96 krävas en rainiraiarbelslid av tre tiraraar per arbetsdagoch i genorasnitt rainst 17 tiraraar . Arbetsutbud som avser kortarearbetstid kan inte anses syfta lill sådan fast anknytning tUl arbetsraarknadensora arbetslöshetsförsäkringen förutsätter, bl. a. genora arbetsvillkoret, förersältningsrätt. Utredningen föreslår att sararaa förutsättningar skall gällaför dellidsarbelares rätt till ersättning. Ersältningssökande skall vara bereddalt arbeta rainst 17 tiraraar i genorasnitt och rainst tre tiraraarvarje dag arbete utförs. Den sora närraast före arbetslösheten under någoneller vanligen har haft kortare arbetstid än tre tiraraarskall enligt utredningen ha rätt lill ersättning även för sådan arbetslöshet. Svårigheter kan uppslå vid tillämpning av den här angivnagränsen för ramuniarbetsutbud liksora vid beräkning av ersättning enligt utredningensförslag till oraräkningslabell, när det gäller försäkrade, exerapelvis lärare,för vilka den norraala arbetstiden inte är direkt reglerad i antalarbetstiraraar. Utredningen anser att AMS bör berayndigas att utfärdaföreskrifter ora särskilda beräkningsregler för sådana fall. 1964 tUl ersättning under högst feradagar kan kalenderveckan användas sora en fast tidsrara för beräkningav denna ersättning, anför utredningen. Detla raöjhggör en beräkning aversättning i nära anslutning tUl antalet arbetade tiraraar under kalenderveckan.Det erfordars dock alt en omräkning sker av arbetstiramar-na lill hela ochhalva arbetsdagar. Härigenora kan raan slopa de nuvarande mera scheraatiskatvå- och fyratiramarsreglerna. Dessa används enligt utredningen för att regleraersättningen för tidigare heltidsanställda, vilka under arbetslöshet fårarbete än hel tid. Veckoreglering av deltidsarbetandes ersättning skuUeinnebära en generell tillärapning av det omräkningsförfarande som endastundantagsvis tillämpas. Sådan omräkning av arbetstiden till hela eller halvaarbetsdagar under en kalendervecka medges f, n,, ora raedleraraen arbetatkortare tid än i fyra eller under en kalenderveckaeller arbetat med starkt varierande arbetstid dag från dag i minst fyra dagarunder en kalendervecka. För en och sararaa medlem får utanlUlsynsrayndighetens raedgivande omräkning inte pågå än 15veckor. De nuvarande två- och fyratiraraarsreglerna kan ibland geotillfreds-stäUande resultat frarahåUer utredningen. Dessa regler avser ilikhet raed den gällande oraräkningsregeln endast den sora har heltidsutbud(grupp b). Ersättningen kan bli helt olikaberoende på arbetstidens förläggning. Den som arbetar exerapelvis tre dagarraed 8,5 tiraraar per dag (veckoarbetstid 25,5 tiraraar) kan erhålla ersättningför , raedan den sora arbetar fera dagar raed fera tiraraar(veckoarbetstid 25 tiraraar) inte erhåUer någon ersättning, såvida inteförslnäranda speciella oraräkningsregel tillärapas. 1973: 56 97 enligt utredningen för att göra omräkningsreglerna raeragenerellt gällande, Härigenora skulle raan få ett enhetligare resultat i deolika er-sätlningsfallen. Det betyder alt raan låter veckoarbetstiden avgöra ersättningensstorlek, dock med bibehållande av dagersättningen sora raått-enhet. Med tUlärapning av samma metod anser utredningen attomräknings-förfarandet kan omfatta även deltidsarbetande med deltidsutbud(grupp a), Omräkningstabell skulle kunna användas för ifrågavarande kategoriraedleraraar genora alt raan raed arbetad tid likställer den tid, varraeddeltidsutbudet understiger . vecko-beräkningssysteraförutsätter en normalarbetsvecka av 40 timraar och bygger på generelltUlärapning av oraräkning enligt tabell till hela och halva ersältningsdagarper vecka. Utredningen föreslår att beräkningsmetoden anges i lag och altKungl, Maj:t bemyndigas att fastställa tabell-utformningen. Utredningen redovisar följande tabell: Omräkniiigstabell för ersättning vid deltidsarbete Arbetslöshet som skall ersättas omfattar ett antal timmar upgående Antal ersättningsdagar under till men ej lill veckan Arbetslöshet som skall ersättas kan avse dels arbetslössora har haft heltidsarbete och fortfarande söker sådant arbete raenunder ifrågavarande vecka utför arbete någon begränsad tid, dels arbetslös sorasöker endast deltidsarbete och sora är helt arbetslös eller utförarbete än arbetsutbudet avser. Arbetslös sora har haft heltidsarbete och fortfarandeönskar sådant arbete ulan begränsning av den för ifrågakomraande arbetegällande arbetstiden skall erhålla ersättning enligt huvudregeln förheltidsarbete om han är helt arbetslös eller har arbetat högst fyra lira.raarunder veckan frarahåller utredningen. Vid bedömning av arbetslöshetens omfattning skall hänsyninte tas tiil bisyssla, som den försäkrade före arbetslösheten har kunnat förenamed varaktigt heltidsarbete och sora därefter inte har utvidgats. Om den försäkrade regelbundet utför deltidsarbete under enperiod, då han i övrigt är arbetslös, anser utredningen all ersättning skallutgå 1973: 56 98 Kassa skall dock kunna raedge alt ersällningsperiodenförlängs . Med AMS' tillstånd bör under särskilda förhållandenytterligare förlängning kunna raedges. Motivet för dessa inskränkningar är attdet bör undvikas, alt partiell arbetslöshet under deltidsarbete i korabinalionraed ersättning från arbetslöshetsförsäkringen norraaliseras genora att pågålängre tid. I sådana fall kan det vara så att varken den försäkrade eller hansarbetsgivare har något intresse av att den aktuella situationen förändrasanför utredningen. För arbetslösa som söker endast deltidsarbete gäller vidtillämpning av oraräkningstabellen det förut angivna kravet påminimiarbelsulbud 17 tiraraar . Överstiger arbetsutbudet den tid pervecka sora en sådan kassaraedlera normalt har arbetat närmast före arbetslösheten,skall överskjutande tid inle raedräknas vid beräkning av arbetslöshetensorafattning. Utredningen anser att kassa bör kunna raedge undanlag från dennaregel, om medlemmen har särskilt skäl för utvidgningen av arbetsutbudet. Veckoberäkningssystemet skall enligt utredningens förslagkunna till-lämpas även då den arbetslöse är helt eller delvisarbetsoförmögen på grand av sjukdom och uppbär hel eller halv sjukpenningenligt lagen om allraän försäkring. För arbetslös som söker heltidsarbetemedför då hel sjukpenning (även söndag) sex timmarsminskning av arbelslöshetstiden . Utgår endast halvsjukpenning blir minskningen tre limmar. Även vid arbetshinder av annat slag än sjukdora kanraetoden raed veckoberäkning enligt oraräkningstabellen tillärapas. Denarbetslöshet sora skall ersättas kan därvid beräknas motsvara enfemtedel av den försäkrades normala arbetsutbud raultiplicerat raedantalet arbetsoförhindrade ersättningsberättigade dagar . om sådan beräkning liksom om tillämpning i detta sammanhang avbestämmelserna om ersätlningsförbjudna dagar kan lämpligen utfärdas av AMS, Arbetar medlem vid företag, där han fortlöpande äranställd, mindre än fera dagar (driftsinskränkning), äger AMS f, n,föreskriva att antalet ersätlningsdagar skall rainskas med en. Bestämmelsenskall äga motsvarande tillämpning även där arbetsinskränkning har annan form änrainskning av antalet arbetsdagar . Dessa bestämmelser har tillämpats endast i mycketbegränsad omfattning. Delta beror i viss mån på alt korttidsarbete harförekommit endast i ringa omfattning under senare är, I de fall dåbesläraraelsen till-lämpats, dvs, då korttidsarbete befunnits vara avarbetsraarknadsskäl inte önskvärt, har i allraänhet avsedd effekt uppnåttsgenom införandet av kortlidsavdrag. Korttidsarbetet har då upphört. Utredningenanser det därför önskvärt att bibehålla besläraraelsen ora kortlidsavdrag. 1973: 56 99 vilkenbör kunna tillärapas även ora oraräkningsförfarandet generellt införs. Den normalaveckoarbetsinkorasten raåste enligt utredningen för arbetslösa dellidsarbetareoraräknas till dagsinkorast efter antalet ersättningsdagar och integenora att veckoinkorasten delas raed fem. Den som norraalt arbetar25 timmar är enligt oraräkningstabellen berättigad tUl 3,5 dagarsersättnmg. arbetsinkomsten är , per timrae och veckoarbetsinkorasten250 kr,, erhålles dagsinkorasten genora att , delas raed 3,5 vilket ger71:43 kr, överför-säkringsbesläraraelserna inte raedför nedsättning utgårhel dagpenning enligt gällande dagpenningklass , Oraräkningssystemetförutsätter att de försäkrades placering i dagpenningklass sker oberoende avderas arbetstid. Enligt utredningens mening bör klassplaceringen endast avsebestäraraande av dagpenningens belopp. Avgiftssystemet kan enligt utredningenvara fristående från klassindelningen. Arbetslöshetskassans val avdagpenningklass blir därmed i första hand beroende på raedleraraarnasarbetsförtjänst per tira-me. Klassplaceringen koraraer då inte alt påverkas avatt raedleraraen arbetar eller söker arbete endast under viss del av norraalarbetstid. Det bör dock alltjämt finnas möjlighet för kassa som så önskar atttill-lämpa särskild dagpenningklass för deltidsarbetande frarahåller utredningen. Denavgiftsdifferentiering som erfordras bland kassans raedleraraar bör inte iförsta hand bestämmas av den dagpenningklass raedleraraen tillhör anförutredningen, I den raån avgiftsdifferentiering bygger på faktiskarbelsförtjänst kan denna lärapligen beräknas , raånad eller år, IsärskUda fall bör det kunna medges att särskild avgiflsklass för vissaraedleraraar inrättas. Utredningen anser alt varje arbetslös-helskassa i sinastadgar skall ange hur frågor om avgifter lUl arbetslöshetsförsäkring skallregleras. Utredningenanser att ersättningsvecka, då raedlera vid deltidsarbete eller dellidsutbudhar uppburit dagpenning, vid beräkning av ersättningsperiod skall anses , om antalet ersättningsdagar uppgått tUl minst 2,5, Harantalet ersättningsdagar endast uppgått till två eller mindre,utgör ersätlningsperiodens dagantal den veckan två gånger antaletersättningsdagar. Enföljd av det omräkningsförfarande sora utredningen föreslår är att det islatsbidragshänseende inte kan göras någon skillnad raellan hel och halversättning. Halva ersätlningsdagar och dagar raed halv dagpenning bör därföroraräknas till , sora medtas vid fastställande av det totala antalersättningsdagar som skall bestäraraa det progressiva statsbidragetsprocentsats. Prop.1973: 56 100 3.5.10 Reservation och särskilt yttrande Ledaraoten anför i reservation att han, raedhänsyn till att korapensationsnivåer endast undantagsvis förekoraraerinom övriga grenar av socialförsäkringen, anser att det är omotiverat attöverförsäkringsmarginalen sänks från 8,3 till 5 %, Experten Beml Erici anför i ett särskilt yttrande attersättningen från arbetslöshetskassorna bör upphöra . Han anseratt någon förbättring av förraånerna i vart fall inte är påkallad. I fråga omålderspensionärer som inle uppnått finner han det lämpligt att ersättningkan utges, dock att en pensionsavdragstabell bör tillärapas sora är såutforraad alt avdragen vid sraå pensionsbelopp blir relativt ringa och vidhögre pensionsbelopp ökar efler en progressiv skala.