prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Ett kraftigt positivtsving i lagerinvesteringarna för handeln bidrar till att den totalalagemppbyggnaden beräknas bli ca . 1973 att jämföra med enlagerminskning om ca 800 milj, kr. Totalt förutses därmed ett sving ilagerinvesteringarna om ca . under loppet av ; från ennegativ förändring med 2,1 miljarder 19711972 till en positiv förändring med2,. Det privata näringslivets totalarealkapitalbild-ning föratses med denna lagerutveckling öka i volym1973 efter en minskning 1972. Destatliga investeringarna beräknas bli i stort sett av samma omfattning 1973som föregående år. Byggnadsinvesteringarna förutses minska i volym bl.a. beroende på en trolig nedgång i de vägarbeten som finansieras via anslagentill beredskapsarbeten, Maskininvesteringama beräknas öka med 1973 främsttill följd av ökade maskininköp inom affärsverken. Kommunernas investeringar beräknas minskamed i volym 1973 efter en ökning med4,1972. Såväl maskin- som byggnadsinvesteringarna förutses minskamed 1973. En kraftigare nedgång hade Bil.1 Preliminär nationalbudget 15 varitatt vänta förutan de åtgärder som vidtagits för att stimulera den kommunalabyggaktiviteten. Bland åtgärdema kan nämnas bidrag för kommunernasmiljövårdsinvesteringar samt utökade anslag till beredskapsarbeten. Av dessaanslag kommer en betydande del att kanaliseras till kommunema. För bostadsbyggandet beräknarkonjunkturinstitutet en igångsättning med ca 80 000 lägenheter 1973, av vilkaandelen småhus uppskattas till . Bostadsinvesteringarna förutses som enföljd härav totalt minska i volym 1973. Investeringama i flerfamiljshusberäknas minska , medan småhusinvesteringarna väntas öka med 22,5 %.Ombyggnadsverksamheten beräknas få ökad betydelse , Till dettamedverkar bl. a. de direkta bidrag som utbetalas till byggföretag som rastarupp äldre bostadshus. Även saneringsutredningens förslag om förbättringslån harbeaktats. Det har dock antagits att 1973 kommer i första handbyggnadsunderhållet att stimuleras av dessa åtgärder. Antalet färdigställdalägenheter har beräknats till 93 250, vilket är drygt 11 000 färre änunder 1972, Den totala fasta investeringsvolymenberäknas i stort sett bli oförändrad från 1972 till 1973.Maskininvesteringarna förutses öka medan en minskning kanväntas för byggnadsinvesteringarna. Härvid är dock att märka attbyggnadsverksamheten kan komma att utvecklas något gynnsammare änbyggnadsinvesteringarna. Den ökning av bostadsunderhållet som emotses 1973representerar nämligen enligt nuvarande normer för nationalräkenskaperna intenågot bidrag till byggnadsinvesteringama men väl till byggnadsproduktionen.Inberäknat lager föratses investeringarna öka i volym 1973. Beträffande inkomster, priser ochkonsumtion framläggs följande kalkyler. Den totala lönesumman beräknas från1972 till 1973 stiga i något långsammare takt än 19711972, eller med drygt 7,. För enskilda företagares inkomster väntas en ökning med mot 3,19711972. Den relativt svaga ökningen av företagarnas inkomster berorfrämst på en väntad minskning av jordbrukarinkomster-na, då skördeutfallet 1973beräknas bli mindre än 1972, Totalt väntas faktorinkomsterna stiga ,vilket innebär att ökningstakten 19721973 beräknas bli en procentenhet lägreän 19711972, Tillväxten i de disponibla inkomsterna blir dock mot 7,1971 1972. Hushållens nettoinbetalningar till det offentliga beräknas nämligensjunka med , vilket sammanhänger inte blott med sänkningen avstatsskatten /1973 utan även med övergångseffekter från1971 års skattereform. Medan hushållens nettoinbetalningar av skatt 1972 kanha varit ungefär lika stora som deras slutiiga skatt , kommer dessanettombetalningar 1973 att bli uppskattningsvis . lägre änden sluthga skatten . 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 16 Vid bedömningen avprisutsikterna har en utgångspunkt varit att arbetsgivarnas kostnadper timme i genomsnitt för samtiiga anställda antas stiga med ,inkluderat höjningen av den allmänna arbetsgivaravgiften. Lönekostnadernasgenomslag inom de från internationell konkurrens skyddade näringarna väntas fåett för denna lönestegringstakt normalt värde. Lönekostnadsgenomslaget var 1972större än normalt, vilket tyder på att företagen detta år kan ha kompenseratsig för kostnadsstegringar som inträffat före utgången av 1971. Enligt denprisprognos som utarbetats kan konsumentprisnivåns uppgång under loppet av1973 uppskattas till . Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1972 och1973 förutses förändringen bli något högre eller . Vid dessa beräkningarhar de prispolitiska åtgärder m. m. beaktats, vilka vidtagits i anslutningtill den senaste utlösningen av de bestämmelser som ingår ijordbruksöverenskommelsen. Vid den förutsattaprisuppgången kan de reala disponibla inkomstema beräknas öka ivolym 1973 mot 1972. Den privata konsumtioneninklusive turistnettot beräknas komma att öka med i volym 19721973mot en ökning på 2 1/19711972. Med tanke på att hushållens disponiblainkomster i fasta priser väntas öka med iimebär detta en förväntadsvag uppdragning av sparkvoten utöver den i och för sig höga nivån 1972. Den offentligakonsumtionen väntas i volym öka med , varav den kommunala ochden stathga . För speciellt statens del föratses en stor del avtillväxten falla . TabeU I: 2. kr., löpande priser övriga tjänster m. m., netto» 1 Motsvaras av posterna"korrigering av handelsstatistiken" och "övriga tjänster, netto" i tabell III: 3. 2 Uppskattning av i statistiken icke redovisadelöpande betalningar. Med ledning av denförväntade efterfrågans tillväxt kan import-volymen beräknas stiga med närmare10 % 19721973. Detta itmebär en väsentligt större uppgång än 19711972, dåökningen var . 1 Preliminär nationalbudget 17 Detbetydande omslaget i lagerinvesteringama en lagemppbyggnad om ca 1 500milj. jämfört med en lagerminskning 1972 om ca 800 rrulj. väntashärvid bli en starkt bidragande orsak till importökningen. Importen av konsumtionsvarorföratses uppvisa en fortsatt kraftig ökning, även om dess tillväxt inte väntasbli fullt lika stor som 1972, Den väntade uppgången i industriproduktionenstillväxttakt beräknas leda till att importen av insatsvaror till industrinökar betydligt snabbare 1973 än 1972. Även för investeringsvaror väntasimportuppgången förstärkas kraftigt. Handelsbalansen beräknas visa ettöverskott med 3 500 milj. kr. 1973, vilket är ett tillskott med drygt 900 milj.kr. jämfört med , Bakom deima ökning ligger i första hand en förbättring avbytesvillkoren. Exportpriserna beräknas sålunda stiga medan prisstegringenför importen väntas bli någon procentenhet lägre. Volymmässigt föratsesimporten och exporten öka i ungefär samma takt 1973 eller med inemot 10 %.Nettot av tjänster och transfereringar beräknas 1973 fortsätta att öka sittminussaldo med inemot 750 milj. kr. Framför allt väntas det negativaturistnettot och det likaledes kraftigt negativa transfereringsnettotförsvagas ytterligare. Bytesbalansens saldo, inklusive korrigeringspost ochtransfereringsnetto, skulle enligt dessa beräkningar så som de redovisas itabell 2 visa ett överskott på inemot 600 milj. kr. 1973 jämfört med ettöverskott på inte fullt 500 milj, kr, 1972, dvs, en förbättring med ca 100milj, kr. Denna beräkning av utrikeshandelns utfallger tillsammans med de angivna förändringarna i försörjningsbalansens övrigadelposter till resultat att bruttonationalproduktens tillväxt 19721973beräknas bli (4,). Bland de kalkyler som leder fram till dettaingår prognos för bostadsinvesteringama. Beträffande ingångsättningen avbostadsbyggen visar emellertid en inom gjord kalkylpå ett utfall om 88 000 lägenheter mot 80 000 lägenheter enligtkonjunkturinstitutets bedömning. Nedgången i bostadsinvesteringarnas volymblir med den av angivna igångsättningen något mindre änenligt eller mot . I preluninär försörjningsbalansför 1973 har uppförts den beräkning av bostadsuivesteringama som utgår fråninrikesdepartementets bedönming. Bmttonationalpro-duktens tillväxt 19721973bör därmed uppjusteras med en tiondels procentenhet till . Den övergång till snabbare tillväxt i dentotala produktionen som framträder i dessa prognoser kommer enligt kalkylemaäven att åtföljas av vissa karakteristiska förändringar på efterfrågesidan.Den totala efterfrågevolymen väntas sålunda öka med 19721973 motendast hälften så stor uppgång 19711972. Härvid är att märka att den inhemskasluthga efterfrågan dvs. bortsett från lager inte Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 18 Preliminär försörjningsbalansför 1973 1972års priser Milj, kr. utvecklassnabbare utan beräknas fortsätta att växa i oförändrad takt, . Helaaccelerationen i efterfrågeutveckhngen skulle följaktiigen kunna återföras påexporten och lagerinvesteringama. väntas stora förändringar inträffai sammansättningen av det totalt sett nära nog oförändrade tillskott som nettoberäknas tillkomma i form av inhemsk slutlig efterfrågan. Under det att enförhållandevis stor del av detta tillskott eller 19711972utgjordes av offentlig konsumtion och byggnadsuivesteringar svarar återståendekomponenter dvs. privat konsumtion och maskininvesteringar för så mycketsom av tillskottet 19721973. Derma höga andel är delvis en återspeglingav byggnadsinvesteringamas väntade tillbakagång 19721973. Den förskjutning som sålunda emotses idet totala efterfrågetillskottets sammansättning får återverkningar såväl förarbetsmarknaden som för importutveckhngen, Byggnadsinvesteringama och denoffentliga konsumtionen utgör de komponenter av den inhemska efterfrågan somhar det lägsta importinnehållet. Såväl privat konsumtion som maskin- ochlagerinvesteringar torde utgöra efterfrågeinslag med betydligt högremarginella importkvoter. Inom exporten har den mera råvarubetonade delen ettlågt importinnehåll, medan den mera manu-fakturerade delen innefattandeverkstadsprodukter, fartyg och "övrigvaror" har ett förhållandevishögt importinnehåll. Det var också denna Bil.1 Preliminär nationalbudget 19 delav exporten som utvecklades svagt 1972 och väntas öka kraftigt , Deförskjutningar som väntas ske i efterfrågetillskottens sammansättning bidrartill att påskynda importens utveckling och det skulle kunnaifrågasättas om inte importtillväxten 1973 blivit i någon mån underskattad iden preliminära försörjningsbalansen. från arbetsmarknadssynpunkt medförden förskjutning av efterfrågetillskottets sammansättning som förutses enförhållandevis svag utveckling inom de två sektorer av samhällsekonomin som förnärvarande torde vara lättast att försörja med arbetskraft, nämhgenbyggnadsverksamheten och den offentliga tjänsteproduktionen och enförhållandevis kraftig utveckling inom den näringsgren därrekryteringssvårigheter tidigast kan komma att framträda, nämligen industrin. Härvid är att märka att det i hög grad är fråga om relativa förändringar. Denoffenthga sektorns efterfrågan på arbetskraft fortsätter att öka, men svagt iförhållande till trenden. Utvecklingen av industrins arbetskraftsbehov kanbetecknas som kraftig endast sedd i relation tUl trenden. Detkan under sådana omständigheter inte anses uteslutet att lokala och sektoralaöverhettningsfenomen kan uppkomma även om de beräkningar som framläggs ikapitel V kommer att visa sig vara rättvisande totalt sett. Enligt dessa kalkylerkan en nära nog parallell utveckling väntas av utbud och efterfrågan påarbetskraft och följaktiigen skulle det endast bh en obetydlig nedgång iarbetslösheten eller kanske inte någon minskning alls. Efterfrågan påbyggarbetskraft kan med ledning av investeringsprognosema beräknas bli svagareunder än , under det att industrinsefterfrågan på arbetskraft kan få en måttiigt stigande tendens under loppet av1973, Totalt sett väntas dock endast en begränsad ökning av industrins arbetskraftsbehov uttryckt i antal arbetstimmar skulle detta behov minska obetydligt. Detligger i sakens natur att dessa kalkyler över den väntade utvecklingen påarbetsmarknaden inte kan vara säkrare än de produktions- och efterfrågeprognoserpå vilka de är baserade. Med hänsyn till den ofrånkomliga osäkerheten iprognosema får man räkna med möjligheten av att utvecklingen av produktion ochefterfrågan kan komma att bli starkare eller svagare än som framgår av denpreliminära försörjningsbalansen. För1973 har osäkerheten bedömts som särskilt betydande vad gäller sparandet ochkonsumtionen men i viss mån även för lagerinvesteringarna och exporten. Förkonsumtionens del skulle ± kunna tänkas utgöra ett rimligt mått på denvariationsvidd inom vilken faktiska utfall inte kunde betecknas somöverraskande. För den totala efterfrågan inberäknat lagerinvesteringar ochexport skulle motsvarande variationsvidd kunna tänkas uppgå till drygt ± 0,5procentenheter. Därmed skulle den i absoluta tal vara ungefär dubbelt så storsom för den privata Prop.1973:1 Bilaga 1 Fmansplanen 20 konsumtionen.Växlingar av sådan storlek i den totala efterfrågan skulle väl kunna tänkasföranleda förskjutnmgar i bytesbalansen om 1 å . Förbruttonationalprodukten skulle en jämförbar variationsvidd kurma röra sig ommer än ± . Om det faktiskautfallet av efterfrågeutvecklingen skulle komma att inträffa nära den övregränsen av den angivna variationsvidden skulle ef ter-frågeöverskott på arbetskraft kunna kommaatt framträda på vissa delar av arbetsmarknaden. Det är dock knappast troligtatt den totala arbetskraftsefterfrågan skulle bli för stor i förhållande tillutbudet och sysselsättningsproblemen skulle alltjämt kunna förbli påtagliga förvissa kategorier av arbetssökande och på vissa delar av arbetsmarknaden. Fastän alternativet med starkareefterfrågetillväxt inte framstår som mera sannolikt än det motsatta har detändå kommit att uppmärksammas med hänsyn till de komphkationer som tilläventyrs skulle kunna tillkomma på grund av hkviditetsutvecklingen inomsamhällsekonomin. har nämligenen betydande ökning skett av likviditeten inom företagen, hushållen ochbanksystemet och det förefaller troligt att denna utvecklmg kommer att tillsvidare fortsätta , Det betydande underskott som förutses för denstatliga budgeten väntas alltjämt verka i detma riktning, även om denoffentiiga finanspoUtiken bortsett från dess likviditetseffekter enhgtberäknuigama i kapitel VIII får en mindre expansiv inverkan på samhällsekonominunder 1973. Av betydelse för banklikviditetensutveckling blir även valet av finansieringsvägarför det statliga upplåningsbehovet. Bankemas kreditgivning kan dessutompåverkas genom andra åtgärder än sådana som inverkar på deras likviditet. Hurstora riskerna kan tänkas bli för att kreditrestriktioner av sådan hårdhetskall behöva tillgripas att de skulle kunnainverka menligt på närmgsUvets utvecklingsmöjligheter är emellertidinte uteslutande en fråga av deima kreditmarknadstekniska innebörd. Vid ettoväntat starkt konjunkturuppsving skulle för övrigt utvecklingen av likviditeten inom samhällsekonomins olika sektorer automatisktpåverkas i återhållande riktning. Detta skulle bl. a. ske genom den inbyggdaautomatiken i budgeten och möjligen också som en sekundäreffekt av attbytesbalansen försvagas. Därmed är inte uteslutet att det i ett sådant lägelikväl skulle kunna visa sig nödvändigt att söka begränsa likviditeten genomhårda kreditrestriktioner. Vilka risker som kan tänkas föreligga för att ensådan situation skulle kunna uppkomma beror emellertid till stor del på hurföretagen och hushållen skulle handskas med den likviditet som kommit i derashänder. Bil.1 Preliminär nationalbudget 21 Det internationella läget 1.Sammanfattande översikt Den ekonomiska utvecklmgen i OECD-området1972 har liksom 1971 präglats av en betydande skillnad i konjunkturfasningmellan å ena sidan de båda nordamerikanska statema och å andra sidan Västeuropaoch . Medan ekonomi sålunda upplevde ett kraftigtuppsving, ökade tillväxten endast tämligen måttiigt i efter denförhållandevis svaga dämpningen 1971, I inträffade en konjunkturvändningi början av 1972 och vid utgången av året präglades ekonomin åter av snabbexpansion. Totalproduktionens tillväxt i OECD-ländema beräknas ha uppgått tUlca 1972 att jämföra 1971. Trots den snabba produktionstillväxteni området har arbetslösheten i många länder tenderat att dröja kvar på enpåfallande hög nivå. har prisökningarna i syrmerhet för Västeuropasdel varit fortsatt stora. Produktionstillväxteni beräknas 1972 ha blivit jämfört med 1971. Isamtliga av områdets större industriländer skedde en uppgång av produktionenstillväxt och vid utgången av 1972 var konjunkturbilden allmänt sett avsevärtljusare än . Särskilt markant blev uppgången av produktionstillväxteni och , vars ekonomier stagnerade 1971. FörStorbritanniens del var den ökade tillväxten resultatet av en mycket expansivekonomisk politik, vilken i första hand tog sikte på att stimulera den privatakonsumtionsefterfrågan. Till skillnad från i utgjordeexportefterfrågan en betydande stimulansfaktor i den italienska ekonomin.Konjunkturförloppet i har liksom i präglats av ensuccessiv återhämtning under loppet av 1972, Produktionstillväxten i var liksom 1971 en bland de högsta i och i motsats till falleti nästan alla andra västeuropeiska länder var investeringarna det mestexpansiva elementet i den inhemska efterfrågan. I inträffade ensnabb upphämtning i produktion och sysselsättning efter den omfattandekonflikten i metallindustrin . Därefter har emellertidåterhämtningen från den senaste avmattningen gått tämligen långsamt ochpåtagliga stagnationstendenser gjorde sig länge gällande inominvesteringsvaraindustrin. Flera mindre länder vilkas ekonomier är starktberoende av konjunktumtvecklingen i kunde därigenom i likhet med1971 notera en viss nedgång av produktionstillväxten. Trots detta har utvecklingen1972 varit 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen TabeU II: 1.Försörjningsbalansens poster i olika länder och länderområden 19711973 Procentuella volymförändringar från närmastföregående år. Uppgifterna avser utfall (preliminära), för1973 prognoser. -1,0 -0,2 -0,3 -5,2 -2,5 -0,8 -1,0 -0,8 »I den offentiigakonsumtionen ingår även offentliga investeringar. Fasta bruttoinvesteringaravser endast privata investeringar. Bruttonationalproduktens förändringstal avser samtliga till området hörandeländer, de olika komponenternas endast de separat redovisade länderna. Vidsammanvägningen har utgåtts från de paritetsvärden som gällde den 31.12.1970, Källor: , EEC.nationell statistik, nationella prognoser och uppskattningar gjorda inom sekretariatetför ekonomisk planering. Bil.1 Preliminär nationalbudget 23 fortsattförhållandevis expansiv i framför allt och , Ett gemensamtdrag för utvecklingen i de nordiska länderna utom var betydandeexportframgångar trots en måttiig återhämtning i efterfrågan på de viktigasteavsättningsmarknadema. Genom den svaga inhemska efterfrågeutvecklmgenresulterade detta emellertid för och del inte i någon uppgång itotalproduktionens tillväxttakt. Däremot kunde Fuiland i likhet med Sverigenotera en ökad produktionstillväxt 1972. Totalt sett för de nordiska ländemaexklusive låg totalproduktionens tillväxt 1972 väl i nivå medgenomsnittet för . Ettgemensamt drag 1972 för de stora ländema i var liksom i Förentastatema den expansiva utvecklingen av den privata konsumtionen ©chbostadsinvesteringama. För de fyra största ländema beräknas sålunda den privatakonsumtionen ha ökat 1972 jämfört med en total produktionstillväxt omknappt . Mest markerad blev konsumtionsökningen i där denuppgick till , vilket är mer än , Denkraftiga konsumtionstillväxten i den brittiska ekonomin 1972 var resultatet avmycket stora löneökningar samt en expansiv finanspolitik. Även i skeddeen markant uppgång i konsumtionsefterfrågan, medan den var fortsatt stark iFrankrike och , även om dess tillväxt minskade något, I likhet med1971 har även bostadsbyggandet ökat kraftigt i många västeuropeiska länder1972. Störst blev ökningen i Storbritarmien och där tillväxtenuppgick till 15 respektive men även för del kunde noteras enförhållandevis stor öknmg. En starkt bidragande faktor till den snabbaexpansionen av bostadsinvesteringama torde ha varit den allmänt sett lättakreditpolitiken i under huvuddelen av 1972. Emellertid synes ävensamma faktorer som låg bakom den kraftiga ökningen i konsumtionsefterfrågan haspelat en stor roll i sammanhanget t. ex. de fortsatt betydande löneökningarnai nästan samtliga västeuropeiska länder. Även om en viss återhämtning gjorde siggällande för efterfrågan beräknas industriproduktionen inte ha ökat med mer äni genomsnitt i dvs, t. o, m. svagare äntotalproduktionen. Industrins kapacitetsutnyttjande har sålunda förblivitförhållandevis lågt i många länder. Det är under sådana omständigheter inteförvånande att industrins investeringar uppvisat en mycket svag utveckluig, IStorbritannien minskade sålunda industriinvesteringarna 1972 kraftigt för andraåret i följd 1971 och 1972 och även i och ItaUensynes en viss real nedgång ha inträffat, I likhet med industrins investeringarhar lagerinvesteringama utvecklats oväntat svagt 1972. Trögheten i efterfrågansåterhämtning tycks ha medfört en tvekande attityd i företagen vad gälleruppbyggnaden av såväl färdigvara-som insatsvaralagren. Även omlagerinvesteruigarna liksom industrins Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 fastainvesteringar utvecklats i en gynnsam riktning under loppet av 1972 synes detotalt för året inte ha stigit nämnvärt i volym inom de större ländema. Jämförtmed närmast föregående år innebar dock lagerinvesteringarnas utveckling19711972 en avsevärd positiv förändring. Mot bakgrund av bl. a. den relativthöga arbetslösheten i de flesta västeuropeiska ländema har den ekonomiskapohtiken allmänt sett behållit en expansionsbefrämjande prägel 1972. Bland destörre ländema har i synnerhet men även i viss mån Frankrikesoch finanspolitik varit klart expansiv. Däremot har en betydhgt försiktigarehållning till extra stimulansåtgärder intagits från västtysk sida. Ett viktigtskäl härför synes ha varit en större omsorg om prisstabiliteten än i fleraandra länder. Pris- och kostnadsökningarna i förefaller att ånyo hatagit fart under loppet av 1972 efter en viss dämpning vinterhalvåret1971/1972. En närmare genomgång av utvecklingen på pris- och kostnadsområdetåterkommer längre fram i detta avsnitt. De finanspolitiska stimulansåtgärdemahar i första hand kommit till uttryck i skattesänkningar särskilt gällerdetta och ökade transfereringar till hushållen, I ochItaUens fall har även en kraftig ökning skett av de offentliga investeringama.Den offentliga sektoms totala lanspråktagande av reala resurser dvs. köp avvaror och tjänster har dock 1972 ökat betydligt långsammare än 1971 i de störreländema i . Ävenkreditpolitiken har varit expansiv och ökadepenningmängden i en mycket hög takt. Detta gällde framför allt i Storbritannien.För del synes den kraftiga tillväxten i penningmängden till stordel berott på inströmning av utländskt kapital medan det i de flesta andra fallvar resultatet av en mycket snabb kreditexpansion i banksystemet.Likviditetsökningen i de större ländema i medförde en press nedåtpå den korta räntan , vilket bl, a. resulterade i enmarkant minskning av räntedifferensen gentemot med åtföljandekonsekvenser för de internationella kapitalrörelserna. I samband medpundkrisen sommaren 1972 synesen omläggning av kreditpolitiken ha skett i flera västeuro peiska länder. Den korta räntan höjdes kraftigt i i syfte att förhindra en utströmning av kapital. inleddes en omoriente- ring av kreditpolitiken i restriktiv riktning i bl, a, Västtsykland och , vilket tydligt kom till uttryck i en dragning uppåt av den korta räntan såväl i de enskilda länderna som på Eurodollarmarkna den, Diskontohöjnmgar genomfördes i , , , och , Konjunkturutvecklmgeni har utan avbrott gått i gynnsam riktningoch ekonomin har 1972 uppvisat en kraftig expansion på nästan alla områden.Totalproduktionen beräknas ha ökat med att jämföra 1971,Även pris- och Bil.1 Preliminär nationalbudget 25 kostnadsutvecklingenhar varit gynnsam, vilket särskilt tydligt framstår vid en internationelljämförelse. Sålunda har konsumentprisema i Förenta statema 1972 ökat med 3 å mindre än i och mindre an i .