prop · FW03168 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1973: 303) omändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, m. m; given den 12 oktoher 1973. Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande lill föredraganden hemställt, Aktiebolagslagenändrades så att gränsen för aktiekapitalets lägsta belopp höjdesfrån 5 000 tiU . Ändringen avsåg bara bolag som bildades efter den nyalagstiftningens ikraftträdande, men det förutskickades att förslag omövergångsbestämmelser som innebär krav på höjning av minimigränsen även föräldre bolag skulle läggas fram för . I förevarandeproposition föresläs att alla aktiebolag vid utgången av skall ha ettlägsta aktiekapital på . Aktiebolag som inte höjtsitt aktiekapital till minst detta belopp föreslås bli upplösta genom etl förenklatlikvidalionsförfarande. Förslaget gör del möjligt för rörelsedrivandeaktiebolag, som inte genomför erforderlig kapilalhöjning, att efterupplösningen fortsätta rörelsen i annan företagsform. Ipropositionen föreslås vidare sådan ändring i aktiebolagslagen alt rösträttenför aktier som tillhör AP-fonden kan delegeras lill flera representanter förolika arbetstagarorganisationer. Lagförslagetavses träda i kraft . Lag om ändring i lagen (1973: 303) om ändring omaktiebolag lagen (1944:705) Härigenom förordnas i fråga om lagen (1973:303) om ändringi lagen (1944; 705) om aktiebolag, dels att nuvarande punkterna 3 och 4 iövergångsbestämmelserna skall betecknas 5 respektive 6, dels att punkten 2 i övergångsbestämmelserna skall hanedan angivna lydelse, dels att iövergångsbestämmelserna skall införas två nya punkter, 3 och 4, av nedanangivna lydelse. Vad i 2 § föreskrives om aktiekapitalets storlek skallej gälla för bolag som bildats före lagens ikraftträdande. Dock får det försådant bolag bestämda aktiekapitalet eller minimikapitalet ej genom ändringav bolagsordningen sänkas till belopp som är lägre än , / frågaom bolag som avses i första stycket gäller 3 § . första stycket i dess äldrelydelse. I fråga ombolag som bildats före gäller 2 och 3 §§ i sin äldre lydelsetill utgången av . Dock får det för sådant bolag bestämda aktiekapitaleteller minimikapitalet ej genom ändring av bolagsordningen sänkas tUl beloppsom är lägre än . Styrelseledamot,verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroendedärav kan den 1 oktober 1977den hos rätten ansöka omlikvidation av bolag, vars aktiekapital ej uppgår till vidutgången av . Skeransökan, skall rätten genast kalla bolaget att inställa sig inför rätten påutsatt dag, minst två och högst därefter, då frågan om skyldighetför bolaget att träda i likvidation skall prövas. Kallelsen skall delges bolagetpå sätt som är föreskrivet om stämning i tvistemål. Det åligger styrelsen attgenast utlysa bolagsstämma för meddelande av kallelsen. Visas ef innan ärendet avgöres att aktiekapitalet uppgårtill , skall rätten förklara, att bolaget skall träda i Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse likvidation, samt utse en eller flera likvidatorer. Rättenskall genast till registreringsmyndigheten sända dels för registreringmeddelande om Ukvidationsbeslutet dels underrättelse otn förordnande av likvidatormed angivande av dennes fullständiga namn och postadress. Bolag, vars registrerade aktiekapital ej uppgår till50 vid utgången av , skall, om det ej trätt i likvidationeller försatts i konkurs, avföras ur aktiebolagsregistret . och är därmedupplöst. Uppgift att bolaget har avförts ur registret skall ej kun- . göras i aUmännatidningarna. När bolaget avförts ur registret, svarar aktieägarna samtstyrelseledamöter och verkställande direktör solidariskt för bolagetsförpliktelser. Aktieägarna inträder i bolagets ställe som part i de avtalbolaget slutit med tredje man. I den mån bolaget enligt lag eller annanförfattning varit skyldigt att vid-, taga åtgärd eller lämna uppgift skalldetta i stället fullgöras av styrelsen. Uppkommer behov av likvidationsåtgärd sedan bolagetavförts ur registret, äger 173 a § tredje stycket lagen (1944: 705) om aktiebolagmotsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag Härigenom förordnas i fråga om lagen (1944; 705) omaktiebolag, dels att 119 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att ilagen skall införas en ny paragraf, 119 a §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 119 § Jämte vad i övrigt i denna lag är stadgat omutövande av rösträtt och fattande av beslut å bolagsstämma gälle: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. alt rösträtt ejmå utövas för aktie, å vilken icke fullgjorts förfallen inbetalning eller ifråga om vilken ej, där det skolat ske, avlämnats i 41 eller 60 § omförmäldförbindelse; 2. att varjeaktie, för vilken rösträtt må utövas, berättigar till en röst; 3. alt frånvarandeaktieägares rösträtt må utövas genom ombud; 4. att ingen dockmå för egna och andras aktier utöva rösträtt för sammanlagt mer än en femtedelav del på stämman företrädda aktiekapitalet; 5. att såsombolagels beslut gäller den mening, för vilken de flesta rösterna avgivas; 6. att vid lika röstetal val avgöresgenom lottning, men i andra frågor den mening gäller som biträdes av de flestaröstande eller, om jämväl antalet röstande är lika, av stämmans ordförande. Ibolagsordningen må kunna intagas bestämmelser avvikande från vad i förstastycket 26 stadgas; dock att aktieägares rättighet alt utöva rösträtt ej fårinskränkas utöver vad i första stycket 1 är föreskrivet, att olika röstvärdeför aktier i bolaget icke må så bestämmas, att röstvärdet för någon aktieöverstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie, och att aktieägaresrättighet att genom ombud utöva rösträtt ej får inskränkas i vidare mån än altföreskrift må kunna meddelas därom, att till ombud må utses allenastaktieägare. hinder av vad sålunda stadgas må dels beslut enligt 133 § 2mom. andra stycket fattas om sådan ändring av bolagsordningen i fråga omröstvärdet för aktier av olika slag som erfordras för alt förhindra att förhållandetmellan aktier av olika slag rubbas och dels i beslut om aktiekapitalets ökningföreskrift meddelas, att för ny aktie ej må utövas rösträtt vid bestämmande avvinstutdelning vartill den nya aktien icke medför rätt. Ibolagsordningen må kunna inlagas bestämmdser avvikande från vad i förstastycket 2 samt 46 stadgas; dock att aktieägares rättighet att utöva rösträttej får.inskränkas utöver vad i första stycket 1 är föreskrivet, och att olikaröstvärde för aktier i bolaget icke må så bestämmas, att röstvärdet för någonaktie överstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie. Utan hinder av vadsålunda stadgas må dels beslut enligt 133 § 2 mom. andra stycket fattas omsådan ändring av bolagsordningen i fråga om röstvärdet för aktier av olika slagsom erfordras för all förhindra att förhållandet mellan aktier av olika slagrubbas och dels i beslut om aktiekapitalets ökning föreskrift meddelas, all förny aktie ej må utövas rösträtt vid bestämmande av vinstutdelning vartill dennya aktien icke medför rätt. För egen aktie må aktiebolag icke utöva rösträtt, ejheller må av dotterbolag rösträtt utövas för aktie i moderbolaget. Vad ovan iförsta stycket 1 stadgas utgör ej hinder för aktieägare att, under det han är förlustigsin rösträtt, med laga verkan dellaga i beslut, för vars giltighet erfordrasatt samtliga aktieägare förena sig där- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Erfordras för besluts giltighet samtycke av samtligaaktieägare eller ock viss röstpluralitet av de vid bolagsstämma företräddaaktierna eller av bolagels hela aktiekapital, skola aktier, för vUka rösträttej må utövas enligt tredje stycket, icke medräknas. Innehar i enUghet med reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning fjärde fondstyrelsen aktier i visst aktiebolag,får efter fondstyrelsens bemyndigande rösträtt för aktieinnehavet utövas genomett eller flera ombud, som föreslagits av facklig organisation med medlemmaranställda hos bolaget. Denna lag träder i kraft . Om bolagsordning vid ikraftträdandet innehållerbestämmelse som strider mot 119 § enligt dess nya lydelse eller 119 a §, ärbestämmelsen utan verkan. It 1973.1 saml. Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför i statsrådetpå . Närvarande:Statsministern , statsråden. STRÄNG, , , , ,, , , , , , . StatsrådetLidbom anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaöm tUlämpning av nya bestämmelser om aktiekapitalets storlek på äldreaktiebolag m. m. och anför, Genomlagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944; 705) om aktiebolag höjdes gränsenför aktiekapitalels lägsta belopp från . Lagändringenträdde i kraft dén . För aktiebolag som bildats före denna daggäller den tidigare aktiekapitalsgränsen. I propositionen som låg till grundför lagändringen (prop. 1973: 93 s. 90) förutskickade jag att etl förslag med övergångsbestämmelsersom innebär krav på höjning av minimigränsen för aktiekapitalet till ,även för äldre bolag skulle läggas fram . Den1 komm.er lagen (1973: 502) om ändring i reglementet (1959: 293)angående allmänna pensionsfondens förvaltning att träda i kraft. Lagstiftningen(prop. 1973: 97, NU 1973: 58, rskr 1973: 237) innebär att medel ur allmännapensionsfonden (AP-fonden) i viss utsträckning skall kunna genom placering ibl, a, aktier tillföras näringslivet såsom riskvilligt ägarkapital. Riksdagenhemställde vid sin behandling av frågan om förslag tUl lagändring för attmöjliggöra en uppdelning av rösträtten för de aktier som köps för medel ur AP-fondenvid delegation av rösträtten till oUka representanter för de anställda vid delföretag aktieköpet avser. 2 Aktiekapitaletshöjning i äldre aktiebolag 2.1 Vissa statistiska uppgifter m. m. Aktiebolagetär den dominerande associationsformen inom svensk industri och annannäringsverksamhet. Aktiebolagsformen har varit tillgänglig för och har ävenutnyttjats för alla typer av företag oberoende av storlek eller verksamhetensinriktning. Aktiebolagsformen har i mycket stor utsträckning kommit attanvändas i sammanhang där verksamhetsformen inte passar och inte heller harvarit avsedd. harmedfört alt vi inte endast har aktiebolag som driver industri, handeleller liknande utan också aktiebolag, vilkas verksamhet består i t. ex,administration av konsulttjänster, extrasysslor, läkarpraktik etc, I mycketstor utsträckning finns också bland de registrerade aktiebolagen sådana sominte alls driver verksamhet. Det är de s, k. vilande bolagen, dvs. bolag somtidigare drivit verksamhet. Vidare finns de s, k, skrivbordsbolagen, vUkabildats inte i syfte att påbörja verksamhet ulan för att kunna vidsenare lidpunkt överlåtas till den som har behov av en bolagsbildning.Slutligen finns också bolag som bildas för att skydda rätt till firma. Vidutgången av uppgick antalet registrerade aktiebolag till drygt 125 000.Under tiden januariseptember 1973 har antalet ökat med ytterligare omkring 9500. Siffrorna fördelar sig sålunda: januari 1 390, februari 1 468, mars 1 622,april 1 272, maj 1 094, juni 750, juli 767, augusti 565 saml september 647. Detär förenat med väsentliga svårigheter och har inte varit möjligt att få fram enexakt karlläggning av hur de registrerade aktiebolagen fördelar sig medavseende på aktiekapitalets storlek eller verksamhels-inriktning. Av den i prop.1973: 93 s. 87 intagna tabellen framgår emellertid att av de räkenskapsåret1970 existerande, i runt tal 100 000 aktiebolagen drev endast knappt hälftenrörelse och hade anställda. På grundval av de i tabellen intagna uppgifternatorde man kunna anta all i del närmaste av rörelsedrivande aktiebolag medanställda har ett aktiekapital som understiger . Omman utgår från att förhållandet mellan antalet rörelsedrivande och ickerörelsedrivande bolag samt storleken av aktiekapitalet för derörelsedrivande bolagen i stort sett inte har förändrats , innebärdetta att det f. n. finns omkring 65 000 rördsedrivande aktiebolag medanställda och att av dessa, dvs. ca 45 000, har ett aktiekapitalsom understiger . Avintresse är vidare all få en uppfattning om vad för slags aktiebolag som rymsbland de ungefär lika många, dvs. 65 000, aktiebolag som inte driver rörelsemed anställda. Viss ledning får man genom en stickprovsundersökning grundad påuppgifter ur aktiebolagens deklarationer till taxeringen som enligt vad jaginhämtat har gjorts inom företagsskatteberedningen (Fi 1970: 77). attvara exakta ger siffrorna anvisning om alt omkring 20 000 aktiebolag driverrörelse ulan anställda. Återstoden omkring 45 000 eller 1/3 av samtligaaktiebolag torde inte bedriva verksamhet. Av dessa kan antalet vilande bolaguppskattas till omkring 15 000 och antalet skrivbordsbolag till omkring 30000. Huvuddelen av de 65 000 aktiebolag som inte driver rörelse med anställdatorde ha ett aktiekapital som understiger . Vadsom sagts i det föregående lyder på alt det finns omkring 100 000 aktiebolagmed ett aktiekapital som understiger . Dennaberäkning stöds av företagsskatteberedningens undersökning. Den visar nämligenatt av samtliga aktiebolag omkring 110 000 är fåmansbolag,dvs. bolag vUkas aktier lUl direkt eller indirekt innehas av högsttio personer. Bland fåmans-bolagen har eller omkring 95 000 ettaktiekapital som understiger . Man torde kunna anta att dethuvudsakligast är inom kretsen fåmansbolag som bolagens aktiekapitalunderstiger . I prop.1973: 93 framhöll jag att de övergångsproblem som är förknippade med de bolag,som har ett aktiekapital understigande . men som inte driver rörelse,inte är särskilt svårbemästrade. Vad som komplicerar frågan är att det finnsett stort antal ca 45 000 rörelsedrivande aktiebolag med anställda somockså har ett aktiekapUal understigande . En del av dessa bolag kan hasvårigheter att genomföra en höjning av aktiekapitalet till . Dettaväcker frågan om man på något sätt kan skilja ut de aktiebolag som driverrörelse och har anställda från andra bolag för att utforma olika övergångsreglerför de båda grupperna. finns olika uppgifter om bolagen hos myndigheter av olika slag främst hospatent- och registreringsverket samt taxeringsmyndigheterna. Det är dock intemöjligt alt på grundval av dessa uppgifter dra någon säker slutsats om huruvidaetl bolag driver rörelse och har anställda eller om så inte är fallet. För skall kunna göra en sådan uppdelning av bolagen i två kategorier fordrasatt varje enskilt aktiebolag granskas. Detta kräver stora administrativainsatser med åtföljande betydande kostnader. Jag är övertygad om att den vinstsom det otvivelaktigt innebär alt en del mindre önskvärda bolag skulle kunnarensas ut snabbare, om man kunde ge särskUda övergångsregler för dem, inte skullebli så stor alt den kunde motivera de nödvändiga administrativa insatserna.Övergångsregleringen måste därför bli enhetlig för alla äldre aktiebolag. Höjningenav minimikapitalet kommer, oavsett hur övergångsregleringen utformas,säkerligen att medföra att ett stort antal aktiebolag avvecklas, därför att deej kan få fram ett så högt eget kapital som . Delta är också avsikten.Endast rörelse med ett icke obetydligt eget kapital bör drivas iaktiebolagsform. Avvecklingen av aktiebolag aktualiserar vissa skatterättsligafrågor, bl. a. om utskiftnuigsskatt skall utgå på grand av aktiebolagetsupplösning. Detingår i företagsskatteberedningens uppdrag att se över bl. a. beskattningen avfåmansbolag. Av samtiiga aktiebolag utgörs som förut anförts av fåmansbolagoch det är företrädesvis bland fåmansbolagen som aktiekapitaletunderstiger . Förelags-skatteberedningen har aviserat att den inomkort kommer att lägga fram enpromemoria med förslag tUl väsentliga förändringar av skattereglerna för fåmansbolagen.Syftet med förslaget är alt så långt möjligt åstadkomma en rättvis ochlikformig beskattning av dessa bolag jämfört med andra förelagsformer. Eftersomen sådan skattereform kan väntas medföra övergång i viss utsträckning fränaktiebolag till annan företagsform kommer också de skallerättsliga frågor somaktualiseras av en sådan övergång att behandlas. De skattefrågor somaktualiseras genom övergång lUl annan företagsform på grand av höjningen avminimikapitalet ligger inom ramen för företagsskatteberedningens uppdrag ochtorde därför böra behandlas inom företagsskatleberedningen. Deförslag tiU övergångsregler på skatterättens område som krävs för attunderlätta övergången från aktiebolag lill annan företagsform bör därför inteläggas fram . Efter vad jag har inhämtat har chefen för finansdepartementetför avsikt att till vårriksdag lägga fram förslag härom på grandval avföretagsskatteberedningens antydda arbete. Redan nu kan förutskickas attbolag, som övergår tUl annan företagsform utan att därigenom på grund av olikadispositioner vinna obehöriga skatteförmåner och som inte har tillräckligavinstmedel för att kunna höja sitt aktiekapital till , inte kommeratt drabbas av någon utskiflningsskatt på grund av övergången. I prop.1973: 93 angav jag att den övergångstid inom vilken äldre aktiebolag hade atthöja minimikapitalet till , om de vill fortsätta sin verksamhet iaktiebolagsform, borde vara 3 å . För en del företagare kan det vara svårtalt innan de skatterätlsliga frågorna fått sin slutgiltiga lösning ta definitivståndpunkt till om aktiekapitalet skall höjas till . eller om bolageti stället bör avvecklas och rörelsen fortsättas i någon annan företagsform.Detta talar för att övergångstiden bör göras så pass lång som . Jagförordar därför att de äldre bestämmelsema om aktiekapitalels storlek skall fågälla tiU utgången av beträffande de aktiebolag som har bUdals före den6 . Erforderliga bestämmelser härom bör tas in i den beslutadelagen (1973: 303) om ändring i lagen om aktiebolag. Aktiebolagslagenanvisar två v'ägar för ökning av aktiekapitalet. Det ena sättet är attaktieägarna eller andra tecknar nya aktier mot kapilal-tUlskolt antingenkontant eller med annan egendom, s. k. apportegendom. Denna form avkapitalökning brakar kallas nyemission. Ökning av aktiekapitalet kan även skeutan samband med något kapitaltiUskott. Det är då fråga om s. k. fondemission.Denna sker genom att besparade vinstmedel, som ej avsatts till reservfond eUerskuldregleringsfond, överförs till aktiekapitalet eller genom att värdet påvissa anläggningstillgångar höjs, varefter uppskrivningsbeloppet förs övertill aktiekapitalet. Fondemissionen innebär alltså en renbokföringstransaktion, som inte påverkar företagets likviditet eller soliditet.Fondemissionen har dock den betydelsen att det till aktiekapitalet överfördabeloppet blir bundet kapitalsom i princip inte får betalas ut till aktieägarna annat än i samband medlikvidation. Bortsett från den begränsade möjlighet til! kapitalökning somöverföring av uppskrivningsbelopp innebär, är det en grundläggande regel attfondemission skaU göras med beskattade medel. Underberedningen av detta lagstiftningsärende har företrädare för bl. a. och hantverks- och industriorganisation berettstillfälle att framföra synpunkter. Därvid har väckts frågan om denerforderliga kapitalhöjningen bör underlättas genom särskilda åtgärder påbeskattningens område. Fondemission som innebär en höjning av aktiekapitalet lill50 . skulle exempelvis kunna tillåtas genom att obeskattade vinstmedelöverförs till aktiekapitalet. Del belopp som sålunda överförts skulle förstsenare och eventuellt fördelat återföras tillbeskattning. Fråga har också väckts om en statlig kreditgaranti för sådanabanklån som en företagare kan nödgas ta för att göra kapitaltillskott, I prop,1973: 93 framhöll jag att det med hänsyn till att aktieägarna inte har någotpersonligt ansvar för aktiebolags förbindelser måste krävas, att de som stårbakom ett aktiebolag gör en betydande kapitalinsats, . Är enföretagare inte beredd eller i stånd till att göra den kapitalinsatsen bör han,framhöll jag, inte tillåtas att använda aktiebolagsformen för sin verksamhetutan vara hänvisad till nägon annan företagsform, där han personligen svararför företagets förbindelser. Mot denna bakgrund har jag efter samråd medchefen för kommit till den slutsatsen att det inte finnsanledning för staten att genom olika stödåtgärder i realiteten skjuta till endel av del belopp som behövs för höjningen av aktiekapitalet. Man bör inte medkonstlade medel stödja företag, som kanske i och för sig inte har ekonomiskaförutsättningar att fortsätta verka som aktiebolag. En undersökning av dengenomsnittliga storleken av småföretagens egna kapital ger dessutom vid handenatt i de flesta branscher möjlighet redan finns alt inom flertaletrörelsedrivande bolag företa en erforderlig höjning. Några ändringar i skattelagstiflningeneUer andra särskUda åtgärder för alt underlätta en ökning av aktiekapUalet till50 , kommer därför inte att föreslås. Jag vill emellertid peka på att denlånga övergångstid som jag har föreslagit, , gör det möjligt förföretagen all välja en även från skattésynpunkt lämplig lidpunkt för höjningenav aktiekapitalet, Enligtaktiebolagslagen upplöses bolag som huvudregel efter ett särskilt förfarandebenämnt likvidation. Delta har till syfte att, vanligen efter försäljning avbolagets tillgångar, betala bolagets skulder och fördela behållningen, i regelbland aktieägarna. Aktiebolag kan också upp- lösas genom konkurs eller genom att bolaget vid fusionuppgår i ett annat bolag. Likvidation förutsätter i de flesta situationer altbolagsstämman beslutar härom, s, k. frivillig likvidation. Del finnsemellertid möjlighet att under vissa omständigheter få likvidation genomfördäven om bolagsstämman inte frivilligt vill föranstalta om det. Delta sker genomatt rätten beslutar om likvidation. Man talar då om tvångslikvidation. Likvidationinnebär inte i och för sig att bolaget upphör. Bolaget är även underlikvidationen ett bestående rättssubjekt där bolagsstämman fortfarande fungerarmen styrelse och revisorer har ersatts av likvidatorer resp,likvidationsrevisorer. Eftersom syftet med likvidationen är alt avvecklabolaget och utskifta dess tillgångar, anses vinstutdelning saml ökning ellernedsättning av aktiekapitalet inte kunna ske medan likvidation pågår. Närskulderna har betalats och överskottet skiftats, avger likvidatorernaslutredovisning, som granskas av likvidationsrevisorerna, varefterslutredovisningen framläggs på bolagsstämma. Därmed anses bolaget vara upplöst. Det kaninträffa att ett bolag som trätt i likvidation saknar tUlgångar eller att desstillgångar inte förslår liU bestridande av likvidationskostnaderna. Rätlen kani sådana fall pä anmälan av likvidatorerna förklara att likvidationen skaUnedläggas och bolaget anses upplöst. Eventuella tillgångar tUlfaller dåallmänna arvsfonden. Enligt 173a § aktiebolagslagen kan bolag som upphört med sin verksamhet upplösas på ettenklare sätt än genom ordinär likvidation. kannämligen ta initiativ lill avregislrering av ett bolag. Förutsättningen för delär att det inte kommit in vare sig nägon anmälan lillregistret eller någon redovisningshandling eller revisionsberättelse och attdet finns anledning anta att bolagets verksamhet upphört. genom efterforskningar hos bolaget får tillförlitligupplysning om att bolagets verksamhet upphört, kan myndigheten förklara attbolaget skall anses upplöst samt avföra det ur registret. Skulle de förstaefterforskningarna inte leda till något bestämt resultat i fråga om bolagelsverksamhet, utfärdar myndigheten en kungörelse med uppmaning till bolaget attlåta höra av sig , Fär man inte inom denna frist upplysning omatt bolaget består, skall det anses upplöst och avföras ur registret. Visar detsig efter del alt bolaget upplösts genom registreringsmyndighetens agerande attdet finns behov av vanliga likvidalionsätgärder, skall rätten förordna likvidatorerpå ansökan av den vars rätt berörs därav. Man måste enligt min mening räkna med alt ett mycket stortantal aktiebolag, kanske främst vilande bolag och skrivbordsbolag, inte kommeratt höja sitt aktiekapital till . Även åtskUliga rörelsedrivandebolag torde komma att underlåta alt höja sitt aktiekapital.