prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Beträffandearbetslöshetens varaktighet har betydligt längrearbetslös-helsperioder noterats för raedlemraar i tjänstemanna- ochindustriarbetarkassorna än genomsnittet för samtliga kassor. Antaletvid arbetsförraedlingarna registrerade arbetslösa kvinnor var under de förstafyra månaderna 1973 större än 1972. Därraed hadeantalet arbetslösa kvinnor varje raånad varit större anunder sararaa raånad närmast föregående år. En liknande jämförelseför männen visar att en ökning av arbetslösheten skedde tilloktober 1972, dvs. under tvä år. Den betydande ökningen av antalet arbetslösakvinnor sammanhängde förutom raed konjunkturdämpningen även med det växandeantalet kvinnor på arbetsmarknaden. Arbetskraftsundersökningarna visar, såsora fraragår av tabell 2, Tabell5: 2 Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningama januarimars 1972 och1973 ilikhet raed arbetsförmedlingarnas statistik alt arbetslöshetens utvecklingunder jämfört med varit mestgynnsam i de syd- och mellansvenska länen utora storstadslänen. Andelenarbetslösa av samtliga personer i arbetskraften i dessa län sjönk sålunda fråni genomsnitt januari tiU under samraaperiod 1973, medan raotsvarande tal för hela riket muiskade från 3,1 tiU . Ävenbeträffande förändringen av arbetslösheten bland män och kvinnor raellan förstakvartalet och sararaa period 1972 ger ar-betskraftsimdersökningarna ocharbetsförraedlmgsstatistiken en likartad bUd. Antalet arbetslösa män sjönksåledes även enligt arbetskraftsundersökningarna mellan dessa perioder, medanantalet arbetslösa kvinnor fortsatte att öka. Antaletanställda i beredskapsarbeten (exkl. s. k. T-arbeten och arbeten förspecialanvisade) uppgick till i genomsnitt 33 990 januarimars1973 att järaföra med 36 200 1972. som antaletanställda vid beredskapsarbeten således minskade något totalt sett noterades enviss ökning av delta antal i storstadslänen. Antalet personer sora deltog iarbetsraarknadsutbildning var januarimars 1973 i genorasnitt54 300 mot 52 700 1972. Under1972 berördes totalt 23 750 arbetstagare av tiU arbetsraarknadsstyrelseninkorana varsel om personalinskränkningar, en rainskning 1 Revideradnationalbudget för 101 raeddrygt 13 000 järafört raed 1971. berördes saramanlagt 4700 arbetstagare av sådana varsel, vilket var 1 500 färre än under raotsvarandeperiod 1972. De största rainskningarna av antalet berörda av varsel noteradesinom verkstadsindustrin samt inom textil-, beklädnas- och lädervarumdustrin. Enbedömning av läget på arbetsmarknaden görs i det följande utifrån enkalkyl i två steg. Först görs en beräkning av del sannolika utbudet avarbetskraft. Detta utbud sätts sedan i relation till den förändring avarbetskraftsefterfrägan sora härleds ur näringsgrensvisa produktions- ochproduktiviletsprognoser. En viss mdikalion på i vilken riktningsysselsättningen komraer att utvecklas kan därvid erhållas, även ora skillnaderi strakturen hos utbud och efterfrågan kan göra en sådan bedömning vansklig. Ulbudskalkylenbaseras på en befolkningsprognos enhgt vilken netto-invandringen under 1973antas komraa att uppgå till 7 000 personer. Medelfolkmängden i åldern 1674 årberäknas vid en sådan nettoinvandring komma alt öka 19721973 raed 10 000eller . En kalkyl ulan nettoiraraigration ger en befolkningsökningpå omkring 7 000 personer. Avväsentlig betydelse vid bedömningen av arbelskraflsutbudels utveckling ärvidare antagandena om de relativa arbetskraftstalens förändring. Dessa talanger hur stor del av en befolkningsgrupp sora befinner sig i arbetskraften,dvs. antingen är sysselsatt eller arbetslös. Medan denna andel totalt settförblev oförändrad beräknas en begränsad ökning ske från1972 till 1973. Den fortgående minskningen av männens relativa arbetskraftstalhar därvid antagits korama alt därapas något och raotsvarande tal för kvinnomahar beräknats stiga i ungefär sararaa takt 19721973 sora 19711972. Den i kalkylen antagnautvecklingen av medelfolkmängd och relativa arbetskraftstal ger tUl1973 en ökning av antalet personer i arbetskraften på . Av denna ökningskulle en lika stor del förklaras av stegrade relativa arbetskraftstal som avökad befolkning. Medan befolkningsökningen fömlsätts bli ungefär lika stor förraän och för kvinnor, väntas, sora närants, de relativa arbetskraftstalen förde båda könen utvecklas i olika riktning. Antalet raän i arbetskraften beräknasdärigenom minska raed närmare 8 000, raedan antalet kvinnor i arbetskraftenväntas Öka raed 20 000. Arbetskraflsutbudetmätt i tiraraar brukar vanligen utvecklas något svagare än utbudet uttryckt ipersoner. Denna utveckling förklaras bl. a. av en könsraässig förskjutning ochi förekoraraande fall förkortning av den lagstadgade arbetstiden. kraft även 1973 har förutsatts komraa alt söka sig tillarbeten raed något kortare veckoarbetstider än de genorasnittiiga, bedöras denköns-raässiga förskjutningen komraa att medföra en begriinsning av tillväxten iarbetskraflsutbudet. Uttryckt i timraar uppskattas verkan härav lill 0,1procentenhet, raedan motsvarande effekt av den återstående arbetstidsförkortningenberäknas till . Förutom ovan nämnda faktorer bidrarvanligtvis nettoeffekten av kortlidsfrånvaro samt övertids- och deltidsarbetetill en svagare utveckling av arbetskraflsutbudet i timraar än i personer. bedörades eraellertid dessa tre faktorertUlsaramantagna komraa att inverka positivt på arbetskraftsutbudet undei'1972, bl. a. till följd av ökat övertidsarbete i saraband med den rehilivtbetydande arbetstidsförkortningen 1972. Enligt reviderade beräkningar synesdock nettoeffekten av förändringar i korltidsfrånvaro samt övertids- ochdeltidsarbete 19711972 ha blivit svagt negaliv. Skillnaden raellan denfaktiska och den förväntade nettoeffekten den senaie beräknad underhänsynstagande till dels trendraässig utveckling, dels del aktuellakonjunkturläget skulle därigenora ha blivit mindre än vad som angavs ihöslrapporlen och i den preliminära nationalbudgeten . Följaktligenskulle effekten av den återgång lill bl. a. ett något lägre överlidsultag, soradiskuterades i ovan näranda publikationer, också bli något raindre. Sålundaberäknas nu denna effekt reducera arbetskraflsutbudet 19721973 med 0,3 procentenhetermol tidigare angivna . Totalt synes enligt kalkylen arbetskraflsutbudet i timraarkoraraa att minska tUl 1973. Om frånvaron (exkl. seraesterfrånvaron),som i beräkningarna antagits förbli oförändrad , skulleåtergå tiU 1970 eller något högre nivå, skulle rainskningen av dettautbud bli större. Ä andra sidan kan, vid ökad ekonomisk aktivitet, denkalkylerade minskningen av övertidsarbetet komma att reduceras kraftigt ellerhelt utebli, vilket skulle inverka höjande på arbetskraflsutbudet. I kalkylens andra steg behandlas efterfrågan påarbetskraft , varvid anknyts till de i kapitel 4 redovisadeprognoserna över produktionsutvecklingen. Utifrån dessa prognoser samt genomantaganden om produklivitetsutvecklinge:n har arbetskraflsefterfrågan itimraar uppskattals. För flertalet näringsgrenar har produktivitetsökningen antagitsbli något raindre 1973 än 1972. Detta sararaanhänger lill en del raed attrelativt betydande produktivitetsvinster synes ha gjorts 1972 i saraband raedförkortningen av den lagstadgade veckoarbetstiden. Några liknande effekter avden begränsade del av arbetstidsförkortningen sora återstod att la ul /1973 kan däreraot inle påräknas. Produktivitetens ökningstakttorde i stället främst komma att påverkas av ett successivt ökatkapacitetsutnyttjande. Följande tablå visar de beräknade procentueUaförändringstalen för sysselsättningenmätt i tunmar samt den prognoserade produktions- och produktivitetsutvecklingen19721973. Då dessa produklionsprognoser i huvudsak baserats på beräkningarbeträffande användningen av varor och tjänster har förändringen avbruttonationalprodukten mätt frän användningssidan även redovisats i tablån. nens andel av samtliga utförda arbetstimmar 1972 -6,9 Totalt (produktionssidan) Totalt (användningssidan) Förfordbruket noterades liksora en betydande ökning avproduktionen till följd av goda skörderesultat. 1973 beräknas, underförutsättning om normalskörd, jordbruksproduktionen korama att minska relativtkraftigt jämfört med . Därmed skulle arbetskraftsbehovet inom jordbraketunder 1973 troligen bli något raindre än 1972. Dessutom torde en tilltagandeefterfrågan på arbetskraft inom andra sektorer bidra till en ökad avgång frånjordbruket. Inom skogsbruket beräknas produktionen komraa att öka relativt kraftigt1973 efter en nedgång 1972. De lager av raassaved sora byggdes upp 1971,förbmkades endast delvis . Även om en fortsatt lager-minskningförutsätts ske väntas en betydande ökning av skogsavverkningarna19721973. Detta sararaanhänger raed dels en väntad kraftig uppgång i deninheraska raassaproduktionen, dels en avsevärd ökning av raassavedsexportentill . Trots den ökade avverkningen 1973 torde sysselsättningen inoraskogsbruket, frärast tUl följd av fortsatt hög produktivitetstillväxt, koraraaalt rainska även . Produktionsvolyraeninom industrin synes ha utvecklats svagt under såväl 1971 sora de tre förstakvartalen . föratses eraellertid inora fierlaletindustribranscher kraftiga produktionsökningar. Sålunda väntas uppgången bliomkring inora raassa- och pappersindustrin samt raetall- ochverkstadsindustrin. För totala industrin beräknas produktionsökningen 1973komma alt uppgå lill närraare . Produktivitetstillväxten väntas bliungefär Uka stor sora , dvs. Sysselsättningen raätl i tiraraarberäknas därigenora koraraa all stiga raed . Produktioneninora byggnadsverksamheten, sora ökade med orakring , beräknas under1973 mmska med . Produktivitetens ökningstakt väntas samtidigtsjunka från knappt 6 lill , dvs. samma som genomsnittet fiir perioden19651970. Även ora produktivitetstillväxten inora byggnEidsverksarahetensåledes beräknas bli avsevärt mindre 1973 än 1972, synes arbetskraftsbehovetkomraa att sjunka snabbare 1973. Inoravissa delar av gruppen privata tjänster noterades 19711972 en viss ökning avantalet utförda arbetstmnraar. Totalt sett skedde dock en ungefär lika storrainskning av detta antal som 19701971, dvs. med orakring 2 %.Sysselsättningen mätt i tiraraar beräknas däremot öka något 1973. Framför allttorde detla sararaanhänga raed den väntade uppgången i den privatakonsurationen, vilken påverkar produktion och arbetskraftsbehov inora bl. a.varuhandel och sarafärdsd. Även den antagna lägre produktivitetsökningen 1973inverkar i kalkylen höjande på arbetskraftsefterfrågan. Inomnäringslivet, här definierat sora totala ekonorain exkl. offentligamyndigheter, beräknas 19721973 en viss rainskning ske beträffandesysselsättningen mätt i tiraraar. Uttryckt i antal personer lorde inom särskildasektorer såsom inom industri och privata tjänster däremot en sysselsättningsökningkoraraa all inträffa. Inomden offentliga sektorn beräknas sysselsättningen mätt i timmar 19721973 komraaalt öka raed . Detla är något mindre än ökningen 19711972 ochendast omkring hälften av den genomsnittliga ökningen under5-årsperioden 19671972. En fördelning på stat och kommun visar emidlertid attden procentuella ökningen 1973, för vardera sektordelen , jämfört med dengenomsnittliga ökningslakten 1967-1972 för staten innebär en stegrad och förkommunema en kraftigt dämpad tillväxt. ökade näraligenantalet arbetade tiraraar inora staten (exkl. av värnpliktiga utfördaarbetstiraraar) raed i genorasnitt och inom komraunerna med 7,4 %per år. Motsvarande tal beträffande antalet sysselsatta personer var 3,9 resp.8,. Prognosenöver produktionsutvecklingen inom den offentliga sektorn bygger på beräkningarfrån kostnadssidan angående förändringar i dels löneposten, delskapilalavskrivningen. Av dessa två poster beräknas tUl 1973avskrivningens belopp stiga relativt kraftigast. Därigenom kommer den på dettasätt uppskattade produktionen att öka något snabbare än lönekostnaden, vilkenvid beräkning i fast pris åsätts samraa förändringstal sora sysselsättningenuttryckt i tiraraar. Även om arbetskraftens produktivitet inora de offentiigatjänsterna, i enlighet med internationell praxis, antas bli oförändradekoraraer således i beräkningama den skiljaktiga utvecklingen av produktion ochsysselsättning att yttra sig som en produktivitetsvinst. 1 Revideradnationalbudget för 105 Sammantagetvisar de näringsgrensvisa beräkningarna att arbetskrafts-efterfrågan, härleddfrån produklionssidan, skulle öka raed tiU 1973. En motsvarandekalkyl baserad på en uppskattning av bruttonationalprodukten frånanvändningssidan tyder på en något kraftigare efterfrågeutveckling. Sålundaskulle efterfrågan på arbetskraft, enUgt en sådan beräkning och med sammaantagande om produktivitetstillväxten, koraraa att öka raed . Denberäknade förändringen av arbetskraftsefterfrågan kan ställas i relation tillden väntade utvecklingen av arbetskraftsutbudet, en minskning med 0,3 %.Uttryckt i antal personer skulle skillnaden meUan utbud och efterfrågan påarbetskraft innebära en nedgång i genomsnittliga arbetslöshetsprocenten med enhalv ä en enhet beroende på vilket av de båda talen förarbelskraftsefterfrågans förändring sora används. Det bör dock påpekas attberäkningarna både beträffande utbud och efterfrågan är behäftade raed storosäkerhet. Sålunda skulle t. ex. en annorlunda utveckling av övertidsarbetetoch frånvaron eller en förändring av den antagna produktiviletslillväxtenkunna få betydande effekter på beräkningsresultaten. Denberäknade ökningen av arbetskraftsbehovet sora ovan redovisats synes, raätl ipersoner, uppgå till 25 00045 000. Inora industrin väntas enligt dessaberäkningar en ökning på närraare 20 000 inträffa, raedan en ungefär dubbelt såstor ökning beräknas för tjänstesektorernas del. Av denna syssdsättnragsökninginom tjänstesektorerna antas 3/4 falla på den offentliga sektorn. Med hänsyntill den successiva stegring av aktivitetsnivån, som förutses kommerarbetskraftsbehovels tillväxt jämfört raed sararaa tid att motslutet av 1973 bli något större än de 25 000 a 45 000 som ovan angivils.Ökningen i antalet sysselsatta tUl samma halvår 1973kan sålunda antas bli omkring 40 00060 000. De övre värden som angetts fördessa förändringar hänför sig närmast till prognosen från användningssidan.EraeUertid kan den produklivitetstUlväxl 19721973 som införts i kalkylen havarit tilllagen i underkant med tanke på den förhållandevis kraftigaproduktionsvolymökning som frarakoram.er vid beräkningar från användningssidan.Med hänsyn lill detta frarastår den lägre gränsen för dessa skattningar avarbetskraftsbehovet som ett huvudalternativ. Somtidigare antytts kan emellertid en betydande arbetslöshet komraa att beståunder 1973 jämsides raed en tilltagande arbetskraftsbrist till följd avskiUnader i struktur mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Sålunda tordeindustrins och tjänstesektorernas behov av arbetskraft inle helt kunnatillgodoses med personal sora blivit friställd inom byggnadsindustrin och deareella näringama eller med nytillskottet på arbetsmarknaden. Industrinsefterfrågan på arbetskraft torde nämligen i många fall komma att avseyrkesutbUdad personal. Anställning av icke yrkesvan personal kommer docksannolikt att bli nödvändig i betydande ut- sträckning.Till saken hör vidare att åtskUliga av de nytiUträdande på arbetsmarknadeninte företrädesvis söker sig till industriarbete. Som en illustration av detberäknade arbetskraftsbehovet inom induslrUi kan nämnas att detla antalsmässigtmotsvarar del genomsnillliga antalet arbetslösa inora industriarbetarkassornaunder 1972. Obalans på arbetsmarknadenkan åstadkoraraas förutora av skillnader mellan arbetskraftensyrkesprefe;renser och sararaansättningen av företagens arbetskraftsefterfräganäen av regionala olikheter i utbud och efterfrågan. Sådan ojämvikt kan till endel hävas genora geografisk och yrkesmässig rörlighet. På grund av den tid somen sådan utjämning tar kan dock överhettningstendenser förekoraraa lokaltsamtidigt som arbetslösheten är betydande inora a.ndra oraråden. 1 Reviderad nationalbudget för 107 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Hushållens disponibla inkomster beräknas i löpande priserha stigit med ca 6 1/. Detta är drygt 1 procentenhetmindre än sora redovisades i den preliminära nationalbudgeten . Detinnebär också en betydligt lägre ökningslakt än från 1970 till 1971.Faktorinkorastema ökade emellertid lika mycket båda dessa perioder, ,fastän sysselsättningsutvecklingen hade en raera negativ effekt påinkomslutvecklingen 19711972 än 19701971. Att ökningen av de disponiblainkorasterna blev lägre 1972 än 1971 berodde frärast på alt de direktaskatteinbetalningarna ökade betydligt raer 1972 än 1971. Även utvecklingen avinkoraslöverföringarna till hushållen bidrog till all därapa takten iinkomstökningen; såväl socialförsäkringsulbetal-ningamas som barnbidragenstillväxttakt mattades. Hushållens konsumtionsutgifter steg mer än derasdisponibla inkomster . Nedgången i sparkvoten, från den höga nivåsom uppnåddes 1971, blev större än beräkningarna lill den prelirainäranationalbudgeten angav. I reala terraer ökade den disponibla inkorasten19711972 raed endast I 1/och den privata konsurationen raed 2 1/. föratses ungefär oförändrad stegringstakt förlöneinkomsterna medan övriga faktorinkomsler väntas öka snabbare. De totalafaktorinkomsterna beräknas därigenom öka mer, , än under 1972.Inkoraslöverföringarna antas öka i nästan sararaa takt sora 1972. Sora en följdi första hand av skattereformen , raen också beroende på attkvarskatteinbetalningarna komraer att bli lägre än beräknasskatteinbetalningarna totalt öka svagt eller raed endast ca 3 1/. Dedisponibla inkomsterna beräknas härigenora öka .ca II %,vilket är avsevärt mer än 1972. Prisnivån har förutsetts stiga med och de reala disponibla inkomstema beräknas därigenora öka raed 4 3/. I prognosen har räknats med en viss höjning av spar kvoten 1973, vUket innebär att konsumtionsvolyraökningen väntas bli något lägre än inkorastökningen. För 1974har räknats raed en ökning av de reala disponibla inkomstema raed omkring 3 %.Därvid har antagils all sysselsättningen koraraer att stiga med orakring 1 1/. Vidare förutses reforraerna på so-cialförsäkringsorarädet ge ett neltotiUskott till hushållens inkoraster. 1 Hushållsseklorn inkluderar, förutom hushållen, de s. k.ideella organisationerna som betjänar hushällen, och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasfackföreningarna, folkbildningsverksaraheten, ,idrotlsorganisationerna, tjänstemannaorganisationerna, Röda korset m. ra.särat ej slatsbidragsberättigade privata sjukhem, barahem, barnkolonier,semesterhem. Utöver löntagarhushåll ingär hushåll som äger personliga förelag,dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst frän rörelse. Härutövertillkommer inverkan av nominella förljänslökningar. Variationer i deantaganden som skulle kunna göras härom fär raed hänsyn till skatte- ochpriseffekter ell förhållandevis begränsat inflytande på tillväxten i de realadisponibla inkoraslerna. Revideradelönesummeberäkningar seklorvis anger att den totala lönesumman ökade med 8,6 %från 1971 lill 1972. Ökningslalet är lägre än det somredovisades i den preliminära nationalbudgeten. Bakom nedjusteringen liggerändrade beräkningar av sysselsättningsutvecklingen. De nya skattningarna avsyssdsättningskorapo-nenten slutar på raot i den prelirainäranationalbudgeten. Förtjänslkoraponenterna är i slort sett oförändrade jämförtraed förra beräkningstillfället; de avtalsmässiga löneökningarna kalkylerastill och löneglidningen till . Förindustriarbetarnas del visar förtjänst-statistik,korrigerad för effekterna av utdragna avtalsrörelse, en timlöneökningpå . Av ökningen beräknas avtalen svara för 7,7procentenheter. Löneglidningen skulle därmed ha uppgått till . HöjdaATP-avgifler och kostnader för avtalsgrupps-sjukförsäkringen (AGS), sora träddei kraft , medförde en ökning av lirakostnaderna raed 0,6 %utöver tiralönen. Från1972 till 1973 väntas den totala lönesuraraan öka raed , vilket är någothögre än vad som angavs i den preliminära nationalbudgeten. Detla beror på enuppjustering av avtalskoraponenten. Den frarastå anledningen härtUl är attavtalsförhandlingarna för stora grupper av privatanställda tjänsteraänresulterade i större löneökningar än som förutsågs vid förraberäknragstiUfället. De avtalsraässiga löneökningarna tUl 1973 förekonomin sora helhet beräknas nu tiU . Löneglidningen har antagits bli 2,, och syssdsättningskoraponenlen beräknas tUl . Industriarbetarnasavtal beräknas innebära löneökningar på . Förutsatt enfortsatt ökning av efterfrågan på arbetskraft och därmed också en viss uppgångi löneglidningstaklen, skulle det finnas anledning att vänta entimförtjänstökning i storleksordningen för industriarbetarna till1973. Saratidigt ökar den aUraänna arbetsgivaravgiften från avlönesuraraan. Dessutom ger uppbyggnaden av ÄGS och den särskildatiUäggspensionen upphov till en ökning av timkostnaderna med ytterligareungefär . Den totala timkoslnadsökningen förindustriarbetare tiU 1973 kan därmed förutses bli . Varje antagande ora lönesummeutvecklingen Bil.1 Reviderad nationalbudget för måste naturligtvis vila på en utomordentiigt osäker grund.Om raan eraellertid förutsätter att den förbättring av arbetskraflsefterfrågan,sora väntas , fortsätter , kan raan räkna raed ett inteobetydligt tUlskott till lönesuraraeutvecklingen från syssdsättningskoraponenlen.Vidare kan raan förutsätta, alt del förändrade arbelsraarknadsläget resulterari en press uppåt på löneglidningen. Härutöver tUlkoramer de avtalsmässigalöneökningarna. Eftersora avtalsförhandlingarna är täraligen avlägsna, och dåinte ens utgångsbuden ännu är kända, är det inte meningsfullt att härprecisera ett antagande ora avtals-komponentens storlek. lill 1972 (tabell 1) beräknas de totalafaktorinkorastema ha ökal . Lönerna ökade och svaradedärraed för den övervägande delen av inkorastökningen. Tabell 6: 1 De enskilda konsumenternas inkomster ochutgifter 19711973 kr., löpande priser Kapitalinkoraster (netto)" -0,7 2 Inkomstöverföringar till hushåll 3 Direkta skatter, avgifter m. ra. därav: prel. A-skatt 4 Hushållens nettoinbetalningar till det offentliga (3-2) -5,1 -10,7 5 Disponibla inkomster" 7 Sparande (5-6)' -11,1 8 Sparkvot (7:5) 2,7' -1,0» 0,5» ' Arbetsgivaravgifter lill socialförsäkring, tillräknadepensionsavgifter för statiiga och kommunala myndigheter, för kommunalaaffärsverk samt för icke-finansiella företag är ej medtagna som löneförmåner idenna post. = Inkl. direkt utbetalda pensioner från statligaaffärsverk särat från industri och handel. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl.skadeförsäkring). Inkl. transfereringar från utlandet och utbetaldapensioner från siat och komraun. = Inkl. koraraunala bostadstillägg till folkpensionärer. Inkl. skadeförsäkringsnetto: -3 railj. 1971, -75milj. 1972 och -49 milj. kr. ' Inkl. privat försäkringssparande. Detla uppgick 1971till 2 559 milj. kr., 1972 till 2 904 milj. kr. och beräknas uppgå till 3 329railj. ' Förändring mätt i procentenheter. Källor: och . De enskUda företagarnas inkomster beräknas ha ökal med 2,19711972, innebärande en viss återhämtning från den stagnation som utraärkte1971. KapUalinkoinsterna däreraot ökade betydligt raindre19711972 () än 19701971 (). Ränleinkoraslerna rainskade vilket dockmer än uppvägdes därav att ränteutgifterna föU tUlbaka i ännu högre grad. Övriga faktorinkomsler, dvs. driftsöverskott för egnahemoch rest-poslen, beräknas ha minskat obetydligt 19711972, varvid den förstnämndadelen svarar för nedgången. De egentliga inkomstöverföringama från stat och koraraunlill hushållen (barnbidrag, studiebidrag, bostadsbidrag ra. ), ökadekraftigt och 1972. Den snabba tillväxten 19701971 förklaras framför aUlav de allmänna barnbidragens höjning . Bidragande liU en fortsattbetydande uppgång 19711972 var alt bostadsbidragen ökade med inemot genomde ändrade reglerna för statliga och statsbidragsberättigade koraraunalabostadstillägg från den 1 aprU 1972. Utbetalningarna från socialförsäkringssektorn (inkl.folkpensioner) ökade 1972 i lägre takt än 1971.