prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag vill i detta sammanhang föreslå attriksdagens medgivande inhämtas tUl att statlig kredUgaranti för lån tillskoglig plantskoleverksamhet även under /74 får beviljas intillett belopp av 1 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. 1. medge att /74 beviljas statlig kreditgaranti för lån till skogligplantskoleverksamhet intill ett belopp av , 2. till Bidrag tillskogsvårdsstyrelserna för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag 3954 871 8 000 000 8 000 000 Huvuddelen av anslagetutnyttjas för att lämna bidrag till skogsplantering på sämre jordbruksmark. Iövrigt lämnas stöd till iståndsättning av skogar med otillfredsställandeskogstillstånd, bl. a. vissa restskogar, till skogsdikning, tUl åtgärder motskadegörelse av skogsinsekter, till inventering av vissa skador på växandeskog samt tUl att täcka förluster till följd av sådan statlig kreditgaranti,som avses i kungörelsen (1969: 705) om statligt stöd vid skada på skog. Bidrags-bestämmelsernaför anslaget återfinns i kungörelsen (1948: 239) om statsbidrag till vissaskogsförbättrande åtgärder (ändrad : 109). 1972/73 Beräknad ändrmg 1973/74 Skogsodlingsåtgärder på sämre jordbruksmark 6 000 000 2500 000 500 000 + 500 000 Under det senaste årethar ca 8 500 ha sämre jordbruksmark skogsodlats med stöd av medel ur anslaget.Genom självföryngring eller genom skogsodling utan bidrag kan ytterligare 70008 000 ha sådan mark beräknas ha blivit beskogad. Med den minskning avskogsodling som noterats för uppnås inte balans mellanjordbruksmarkens minsknmg och överföring till skogsmark av mark som tagits urjordbruksproduktionen. eftersläpning i fråga om plantering har ocksåmedverkat tUl att stora arealer före detta jordbruksmark ligger utananvändning. Minst hälften av denna areal bör planteras. Den för budgetåret1971/72 anvisade ramen för skogsodlingsåtgärder på sämre jordbruksmark harinte helt förbrukats. Av anslagna 6 milj. kr. återstod vid budgetårets slut 1,2milj. För att upprätta markanvändningsplaner har tagits ianspråk . Den sistnämnda verksamheten, kompletterad avinformationsmate- 1973:1 Bilaga 11 57 rialtill markägarna, bör även fortsättningsvis få bedrivas med stöd av medel inomifrågavarande ram. Lågkonjunkturen för skogsbruket /72 och de allvarliga insektshärjningarna som följt i spårenefter stormkata-stroferna har minskat skogsägarnas möjligheter attinvestera i plantering av nedlagd jordbruksmark. Det är troligt att skogsplanteringpå sådan mark kommer att öka sedan förhållandena förbättrats. Intensifieradinformation till markägarna grundad på upprättade markanvändningsplaner kommersannolikt att verka i samma riktning. Del totala behovet av medel för ökadbidragsgivning beräknas dock inte stiga till det belopp som anslagits denärmast föregående budgetåren. Bidragsramen för skogsodlingsåtgärder på sämrejordbruksmark bör tas upp med 5,5 milj. kr. Ramen för bidrag till övriga åtgärderanvänds bl. a. för bidrag till att återföra gamla restskogsmarker i produktivt skick. Restskogarna, som huvudsakligen finns i övre , har uppstått vid huggningar under tidigare skeden, då möjligheterna till naturlig föryngring av dessa marker överskattades. Inom ramen ges dessutom bidrag till skogsdikning samt återväxtåtgärder på t. ex. igenväxta hagmarker med OtUlfredsstäUande skogstillstånd. Anslagsdelen har utnyttjats helt /72. Med anledning av ökat intresse för skogsdikning beräknasbelastningen på anslaget öka. Bidragsramen till övriga åtgärder bör tas upp med3 mUj. I avvaktan på en mer intensivuppföljningsperiod behövs inget bemyndigande avseende bidrag tillförsöksverksamheten med mekaniserad dikning, gödsling och skogsodling avmyrmark under / 74. Utbetalningarnaunder anslaget beräknas till 8 mUj. Jag vill i detta sammanhang ta upp fråganom statligt stöd till omplantering av skogskulturer som skadats av sork. Iskrivelse har i Jämtlandhemställt att bidragsreglerna rörande omplantering av skogskulturer som skadatsav sork förbättras. Enligt kungörelsen(1948: 239) om statsbidrag till vissa skogsförbättrande åtgärder kan bidragutgå tUl enskild person bl. a. för att fullgöra av honom enligt skogsvårdslagenåliggande skyldighet att vidtaga återväxtåtgärder efter avverkning om han medhänsyn till markens produktionsförhållande och tUl sin ekonomiska ställninguppenbarligen är i behov av bidrag för att reproduktionsskyldigheten ej skallbli oskäUgt betungande. har bidrag kunnat utgå med högst avberäknad kostnad för skogsodlingsåtgärder som fordras för att erhåUa nöjaktigåterväxt efter sorkangrepp på plantskog. Prop.1973:1 Bilaga 11 58 i Jämtland.Upprepade stora sorkskador har inträffat i skogsodlingar i Jämtiand under åren19661970. Angreppen har varit svårast inom silurområdet och de östra delamaav fjällskifferområdet, av hyggesarealerna har helt förstörts av sork. Värdetav dessa skador uppskattas till ca 3 milj. kr. Därtill kommer värdet av deskador som förekommer mer spridda. Många enskilda skogsägare har fått samtligaföryngringar totalförstörda av sork. I många fall har skadorna upprepats bådeefter en och två omplanteringar. Det måste betraktas som orimligt att medhjälp av skogsvårdslagen kräva skogsodllngsåtgärder av denna omfattning ävenom statsbidrag utgår efter hittUlsvarande regler. Skogsägare är i allmänhet ejlängre villiga att avveckla den gamla skogen eftersom riskerna för orimligthöga återväxtkostnader är stora. Bidragsnormerna för omkultur isorkskadade barrföryngringar bör förbättras. Bidraget bör höjas från nuvarande50 % till . Om kulturen måste göras om ytterligare en eller börbidraget vara . Vidare bör bidrag övergångsvis utgå redan till första kulturenför att stimulera tiU avveckling av gamla, dimensionshuggna granskogar och föratt motverka markägarens misstänksamhet mot för-yngringshuggningar inom områdensom lätt utsätts för sorkskador. Detta bidrag föreslås till . Efter remiss haryttranden över skrivelsen avgetts avskogsstyrelsen och skogshögskolan. har inhämtat yttrandefrån i . Remissinstansernahar inget att erinra mot länsförbundets beskrivning av föryngringssvårighetemai eller av omfattningen och graden av sorkskador. Enligtskogsstyrelsen är skadorna särskilt allvarliga inom silurområden ochförsvåras bl. a. av förekomst av gräs. Skogshögskolan påpekar att skadornauppträder I kombination med frost. Enligtskogshögskolan har forskningen om hur sork- och frostskador skaU undvikas i deaktuella delarna av pågått . Skogsstyrelsenpåpekar att andra slutavverkningsformer som i och för sig skulle mildrasorkskadorna har lett till andra svåra kala-miteter. Styrelsen anser att detvore olyckligt även från andra än skogligasynpunkter om risken för sorkskador skulle minska den skogliga verksamheteninom området. Därför är det enligt styrelsen angeläget att skapa resurser sommedverkar till att bibehålla eller återställa skogsägarnas vilja till och tro på ratloneUa slutavverkningar och effektiva skogsvårdsinsatseräven efter upprepade skador. Remissinstanserna tillstyrker i principlänsförbundets förslag. Enligt utgör nuvarandebidragsmöjligheter en allt för liten kompensation framför allt i de delar avNorrland där lönsamhetsmargina- 1973:1 Bilaga 11 59 Några möjligheter att teckna försäkring mot sorkskador finns inte. Skogshögskolan finner det särskUtangeläget att bidraget höjs till om omkulturer behöver göras mer än engång. a. att bidrag bör kurma utgå avgodkänd kostnad för första fullständiga omplantering av sorkskadade kultureroch av godkänd kostnad om ytterligare omplantering i särskilda fallskulle erfordras. Styrelsen föreslår vidare att stödet begränsas till enskildskogsägare inom det s. k. silurområdet av . Skogsstyrelsenförordar att någon begränsning i tiden inte görs för tillämpning av ettförhöjt statsbidrag. Skulle detta ändå anses motiverat rekommenderar styrelsenatt stödformen bör gälla men att bidrag bör kunna utgå ävendärefter för omplantering av områden som skadats . beräknar att det årligabeloppet som kommer att tas i anspråk för ändamålet uppgår till 250 000300 000kr. Styrelsen beräknar att beloppet kommer att rymmas inom totalramen föranslaget Bidrag tUl skogsförbättringar. hemställan om att bidragmed övergångsvis beviljas för den första reproduktionspliktiga åtgärden;inom nu aktuella områden avstyrks av remissinstanserna. Jag tar först upp frågan om statligt stödtill omplantering av skogskulturer som skadats av sork. i har1 skrivelse hemställt om förhöjda bidrag tillomplantering av skogskulturer som skadats av sork. Bidrag till sådanaomplanteringar har med stöd av tUlämpningsanvisningar tillkungörelsen (1948: 239) om statsbidrag till vissa skogsförbättrande åtgärderkunnat utgå ur förevarande anslag med högst av beräknad kostnad.Av den totala plantarealen inom silurområden har under senare delenav skadats av sork i sådan omfattning att omplantering måstgöras. I vissa fall har det varit nödvändigt att göra ytterligare omplanteringav samma område. Remissinstanserna har i princip varitpositiva till länsförbundets förslag. Även jag anser att det finns starka skälför att tillfäUigt skapa möjligheter för ett förhöjt statsbidrag tillomplantering av skogskulturer som skadats av sork. Jag ansluter mig ihuvudsak till förslag. Bidrag tUl omplantering efter sorkskador inomJämtlands läns silurområde bör kunna utgå från förevarande anslag. Till enskUdamarkägare som i övrigt fyller de krav som gäller för ifrågavarande anslag börbidrag kunna 1973:1 BUaga 11 60 utgåmed högst av godkänd kostnad för den första fullständiga omplanteringenoch med högst om ytterligare omplantering i särskUda fall skulleerfordras. Med hänsyn till den forskning som pågår bör enligt min mening dessaspecieUa bidragsregler gälla räknat fr. o. m. budgetåret1973/74. Bidrag bör kurma utgå även vid omplantering av kulturer som skadatsunder tioårsperioden men som inte hunnit åtgärdas under denna. Jagförutsätter att redan den första planteringen efter avverkning utförs på ettenligt föreliggande forskningsresultat riktigt sätt så att sorkskador imöjligaste mån förhindras. Länsförbundetsförslag om bidrag även till den första reproduktionspliktiga åtgärden efteravverkning kan jag i likhet med remissinstanserna inte biträda. Detankommer på Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer att meddelade särskilda föreskrifter som kan föranledas av bifall till vad jag nuförordat. Jagföreslår att ramarna för statsbidrag under /74 till skogsodlingpå sämre jordbruksmark och tUl med anslaget i övrigt avsedda åtgärder tas uppmed oförändrat 5,5 milj. kr. resp. 3 milj. kr. (1, 2). Maj:t bör kunnajämka fördelningen mellan de båda ändamålen. För utbetalning under anslagetberäknar jag 8 mUj. (3). Jaghemställer att Kungl. 1. godkänna vad jag förordat rörandestatsbidrag tUl viss omplantering av skogskulturer som skadats av sork, 2. medge att under /74beviljas statsbidrag med högst 8 500 000 kr.tiU skogsodUngsåtgärder på sämre jord-bmksmark och med anslaget I övrigtavsedda ändamål, 3. till Bidrag tiU skogsförbättringar /74 anvisa ett förslagsanslag av . Vägbyggnader på skogar i enskild ägo 1971/72Utgift 9 599 327 1972/73 Anslag 15 000 000 1973/74 Förslag 15 000 000 Statsbidrag utgår för att byggaskogsbilvägar. TUl skogshuvudvägar av särskild betydelse från fritidssynpunktkan förhöjt bidrag lämnas. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1943:530) om statsbidrag till vissa väg- och flottledsbyggnader m. m. (ändradsenast 1967: 376). 1973:1 BUaga 11 61 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Skogsvägbyggnadsföretag 14 500 000 Förhöjningav statsbidraget till skogshuvudvägar av särskUd betydelse från fritidssjTipunkt 500000 1, Under budgetåret1971/72 har förutom från ifrågavarande anslag beviljats bidrag till skogsbilvägbyggnad från norrländska skogsproduk tionsanslaget och av beredskapsmedel. Sammanlagt har skogs vägar nybyggts och omlagts eller förbättrats. Detta innebär att nybyggnadsverksamheten åter ökat och att restaureringen av det äldre ej rationella vägnätet kunnat fortsätta. I syfte att göra större arealer tiUgängliga förett intensivare skogsbruk har Kungl. Maj:t föreskrivit attstatsbidrag om får utgå till kommunala och enskUda beredskapsarbeten somavser nybyggnad av skogsvägar inom vissa delar av inland ochKopparbergs län. skall bedrivas försöksvis under budgetåren1971/72 och 1972/73. Statsbidrag får utgå inom en utgiftsram av 5 mUj. Omavsedd effekt skall erhållas krävs vissa jämkningar i den ordinarieverksamheten för att resultatet totalt sett Inte skall bli minskad verksamhet.En uppjustering av bidragsprocenten för ordinarie anslag fordras så attförmånerna av bidrag blir någorlunda likvärda. Mot bakgrund av de särskUdaviUkor som är förknippade med beredskapsarbeten uppnås denna överensstämmelsevid en lägre bidragsprocent från skogsvägsanslaget än från beredskapsmedel.Skogsstyrelsen bör bemyndigas att inom det aktuella området medge förhöjdabidrag med högst . För att möjliggöra detta bör rambeloppet tUlskogsvägbyggnadsföretag ökas med 3,5 mUj. Behovet avskogsvägbyggnader inom övriga delar av landet är fortfarande stort. Motbakgrund av den pågående utbyggnaden av skogsindustrin i krävsmodernisering av det befintUga äldre skogsvägnätet. Med anledning av önskemålenom återhållsamhet vid årets medelsäskanden räknas dock med en oförändrad volymför verksamheten inom dessa delar av landet. Möjligheterna att öppnaskogsvägarna för allmän trafik står inte i proportion till allmänhetens önskemål. Grundläggande föränd ringar i statsbidragsgivningen fordras för att förhållandena skall I avvaktan på skogspolitiskautredningens betänkande föreslås rambeloppet för förhöjningen av statsbidragettill skogshuvudvägar av särskUd betydelse från fritidssynpunkt till oförändrat500 . Utbetalningarna under anslaget beräknas till16 milj. kr. Med hänvisning tUlsammanställningen får jag hemställa att Kungl. 1. medge att /74 bevUjas dels statsbidrag med högst . tUlvägbyggnader på skogar i enskild ägo, dels förhöjt statsbidrag med högst . till skogshuvudvägar av särskUd betydelse från fritidssynpunkt, 2. tillVägbyggnader på skogar i enskUd ägo för / 74 anvisa ettförslagsanslag av . att avräknas mot automobilskattemedlen. D5.Åtgärder för ökad skogsproduktion 1971/72 Utgift 4433 045 1972/73 Anslag 10 100 000 1973/74Förslag 10 100 000 Statsbidrag utgår till enskilda markägare i defyra nordligaste länen. Huvuddelen av anslaget utnyttjas för bidragsgivninginom s. k. samverkansområden (lokaliserade tUl de delar av länen, där skogenej är att hänföra till svårföryngrad), medan en mindre del utgår för attfullgöra tidigare planerade åtgärder inom s. k. skogsvårdsområden i lappmarken.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1940: 599) om villkor förstatsbidrag från anslaget till åtgärder för ökad skogsproduktion i m.m. (ändrad : 327) samt i regleringsbrev för /61angående bl. a. det särskilda stödet åt skogsbruket i övre . Beräknad ändring 1973/74 11 000000 900 000 -L 400 000 + 300 000 1973:1 Bilaga 11 63 Under budgetåret1971/72 har samverkansområden fastställts med en areal av 245 000 ha. Sedan verksamhetens början har om råden med sammanlagt 2 milj. ha blivit fastställda. Av den privatskogs mark som bedöms lämplig för områdesbildning ingår i samver kansområden. Skogsägarnas intresse för att bildasamverkansomräden är stort. Deras önskemål har inte helt kunnattillfredsställas på gmnd av begränsad tillgång på bidragsmedel för ändamålet.Den hittillsvarande verksamheten har visat att områdesbildning medför enallmänt ökad aktivitet inte endast vad beträffar bidragsberättigade skogsvårdsåtgärderutan även i fråga om avverkningar m. m. Rambeloppet för bidrag tUl åtgärderinom samverkansområden bör därför räknas upp med . Behovet av bidrag inomskogsvårdsområden bedöms minska. För /74 planeras dock en intensifieradverksamhet i , varför behovet av bidragsmedel temporärt ökar.Ramen bör därför räknas upp med . Utbetalningarna underanslaget beräknas till 10,1 milj. kr. I fråga omsamverkansområden föreslår jag att ramen för statsbidrag tas upp med oförändrat11 milj. kr. (1). Rambeloppet bör, förutom förvaltningsbidrag, avseskogsstyrelsens utfästelser om bidrag. För statsbidrag till åtgärder avseendeskogsvårdsföretag i bör ramen tas upp med oförändrat belopp av . (2). Maj:t bör kunna jämka fördelningen mellan de bådaändamålen. För utbetalning under anslaget beräknar jag 10,1 milj. kr. (3). Jag hemställer att Kungl. 1. medge att /74 utfästs statsbidrag med högst . till skogligaåtgärder inom samverkansområden i de fyra nordligaste länen och för attfullfölja skogsvårdsföretag i , 2. till Åtgärder för ökadskogsproduktion i rn. m. för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Kursverksamhet för skogsbruketsrationalisering m. m. 1971/72 Utgift 1279977 1972/73 Anslag 1466000 1973/74 Förslag 1572 000 Från anslaget bestridskostnader för rådgivnings- och kursverksamhet riktad till skogsägare ochskogsarbetare med syfte att främja skogsbmkets rationalisering samt för visspersonalutbildning och information. Prop.1973:1 Bilaga 11 64 Rationaliseringsarbetet inom skogsbmketbedrivs intensivt och berör så gott som samtliga verksamhetsområden.Skogsstyrelsens långtidsplan för rådgivnings- och kursverksamhet upptar därförsåväl kontinuerlig rådgivning inom ett brett register av ämnesområden somkoncentrerade insatser inom enskilda ämnesgrenar. Dessa utbildningsinsatser,framför allt de som har karaktär av kampanjer, kräver omfattande förberedelseri form av läromedelsframställning och personalutbildning. Underinnevarande budgetår förbereds en kampanj i beståndsanläggning som skallpåbörjas /74 och som är ett viktigt led i strävan mot utökad ochförbättrad återväxtverksamhet. Intensifierad rådgivning planeras vad gällerfrågor om arbetsmiljö och arbetarskydd. Det senare har hög prioritet med hänsyndels till de stora risker för olycksfall och ohälsa som sammanhänger medskogsarbete, dels till den omständighet att privatskogsägarna som egnaföretagare inte omfattas av skogsyrkesinspektionens verksamhet. Framställningenav både områdesvisa och fastighetsvisa skogsbruksplaner har ökat kraftigt. Föratt planerna skall kunna utnyttjas på riktigt sätt behövs resurser för ökadrådgivningsverksamhet. Medhänsyn till allmänhetens ökade engagemang i skogliga frågor behövs förbättradinformation om skogsnäringen. Informationen till den enskilde skogsägaren omdennes rättigheter och skyldigheter bör utökas. Avsiktenär att personalutbildningen under /74 skall inriktas på bl. Vidare planeras fortsättning på utbildning avföretagsnämndsledamöter. Motdenna bakgrund ökar medelsbehovet för /74 med 600 000 kr.Anslaget bör tas upp med . O-alternativetinnebär en nedskärning av de koncentrerade insatserna på områdena arbetsmiljöoch arbetarskydd samt beståndsanläggning ( . Anslaget bör höjas till . Jaghemställer att Kungl. att till Kursverksarnliet förskogsbrukets rationaUsering m. m. för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1971/72Utgift 6 045 368 1972/73Anslag 1973/74 Förslag är centralförvaltningsmyndighet för ärenden angående fiske och fiskerinäringen i den månsådana ärenden ej ankommer på statens jordbmksnämnd. Styrelsen ärchefsmyndighet för statens lokala fiskeriadministration. leds av en styrelse.Chef för är en överdirektör. Inom styrelsen finns tre byråer,nämligen byrån för saltvattensfisket, byrån för sötvattensfisket ochadrtiinisträtivä byrån, samt ett havsfiskelaboratorium och ettsötvattenslaboratorium. Beräknad ändring 1973/74 Lönekostnader för annan personal (15 000) + 1 672 000 I O-alternativetförordar styrelsen i första hand. minskad gångtid förfiskeriundersökningsfartygen, vilket förutsätts få konsekvenser endast förinstitutioner och vetenskapsidkare utanför styrelsen och.statens naturvårdsverk(-. 5 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 11 66 Vid administrativa byrånkrävs ytterligare ett biträde för ärenden om fiskehamnar (+ . Vidfackbyråernas sektion för fritidsfiske behövs en fiskerikonsu-lent och ettbiträde (+ . För att tillgodosebehovet av forskning på fritidsfiskets område behöver sötvattenslaboratorietytterligare en laborator. Två biträdestjänster vid laboratoriet som f. n.avlönas av fiskeavgiftsmedel bör föras över på riksstaten. Dessutom föreslåsmedel för laboratoriets publiceringsverksamhet. (+ .) Förhavsfiskelaboratoriets uppgifter inom den kemiska oceanogra-fin behövsytterligare en laborator. kan en tjänst som förste fiskeriinspektördras in. För att avlasta laboratorema mtingöromål, särskilt påfiskeriundersökningsfartygen, erfordras ytterligare en fiskeri-konsulent.Vidare krävs tre laboratorieassistenter för att effektiviserarutinprovtagningen på fisk och bearbetningen av hydrografiskt material. Vidlaboratoriet behövs också en instmmentmakare som bör förses medverkstadsutmstning. Medel föreslås även för tillfällig arbetshjälp och fördatabehandling av biologiskt och hydrografiskt material. (+ .) För att täcka styrelsenskostnader för det nya system för den kamerala redovisningen som tiUämpas fr.o. m. /73 beräknas . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel förbl. a. ersättning till redovisningscentralen vid i (7).Jag hemställer att Kungl. att till Fiskeristyrelsenför /74 anvisa ett förslagsanslag av . Fiskeriintendenter m. m. 1971/72 Utgift 777 248 1972/73 Anslag 1025000 1973/74 Förslag 1094 000 Statens lokalafiskeriadministration omfattar fiskerilntendentorganisa-tionen, statensfiskeriingenjör, statens fiskodlingsanstalt i och statensfiskeriförsöksanstalt i . Fiskeriintendentorganisatio-nen är fördelad påfem sötvattensdistrikt och två kust- och havsdistrikt. I varje distrikt finnsen fiskeriintendent som chef. Beräknad ändring 1973/74 Handläggande personal Övrig personal + 6 + 6 Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Lokalkostnader + 743 000 + 68 000 + 63 000 + 4 000 Bidrag av vissa fiske- och arrendeavgiftsmedel Ersättningar för undersökningar 130 000 99 000 Löne- och prisomräkning75 . I O-alternativet förordarstyrelsen i första hand indragning av arvodestjänsten som fiskeriingenjör ochutbyte av fiskerikonsulenttjäns-ten vid försöksanstalten i mot ettfiskodlingsbiträde, vilka åtgärder beräknas ej på kort sikt begränsainsatserna ( . På grund av den starkaökningen av miljövårdsärenden bör liksom f. n. är fallet vidfiskeriintendentkontoret i övre södra distriktet även övriga sexintendentkontor förstärkas med en byrådirektör vid vart och ett av kontoren.Dessutom bör samtliga intendentkontor tiUföras eU kvalificerat biträde. (+ .) Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tillFiskeriintendenter m. m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1973: 1 Bilaga 11 i aUmänhet av fiskerinäringen 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från anslaget utgårbidrag tUl främjande i allmänhet av fiskerinäringen i enUghet med plan somKungl. Maj:t faststäUer på förslag av . Vidare utgår ersättningför förlust på försöksfiske för vilket statsgaranti har lämnats enUgtkungörelsen (1953: 242) angående statsgaranti för försöksfiske (ändrad senast1969: 370). Från anslaget utgår också statsbidrag till inköp avradiotelefonanläggning och livräddningsflotte på fiskefartyg. Dessutombestrids från anslaget vissa särskilda kostnader för bevakningsfartyg till stödför det svenska sillfisket på . Från anslaget utgår även ersättningtill samerna för visst avgiftsfritt fiske på statens vatten inom Norrbottenslän. 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Täckande av förluster pågrund av främjande av försöksfiske Bidrag till anskaffandeav radiotelefon m. m. på fiskefartyg Vissa kostnader förstödfartyg för sillfisket Ersättning till samernaför visst avgiftsfritt fiske 65 000 +10 000 +10 000 265 000 +10 000 +10 000 Ramen för statsgarantierför förluster på försöksfiske föreslås bli höjd från f. n. Kostnaderna stödfartygsexpedition uppgick tUl ca . varför posten tillstödfartyg bör räknas upp med . Garantiramen förförsöksfiske höjdes genom beslut av från . Jag är inte beredd biträda förslag om ytterligarehöjning av garantiramen. Anslaget bör med hänsyn tUl ökade kostnader förstödfartyg för sillfisket höjas med . Jag hemställer att Kungl.