prop · FW0323 · 1973-12-31 00:00:00 — Skälet attlåta egendomen tillfalla hyresvärden , när anmaning tillhyresgästen att ta hand om den inte skett, är att det ibland inte kanklarläggas var avflyttad hyresgäst uppehåller sig. Promemorians förslag att hyresvärden genast fåråterta lägenheten om hyresgästen överger den godtas allmänt avremissinstanserna. Bland de remissinstanser som uttryckligen tillstyrkerförslaget kan nämnas , hyresnämnderna för län och . Prop.1973: 23 90 anser att förslaget ärinvändningsfritt, om förfarandet får användas endast i sådana faU då detframstår som uppenbart att lägenheten övergivits av hyresgästen. EnligtEON bör lagtexten klarare ge uttryck för kravet på att hyresvärden påtillfredsställande sätt fått kännedom om att lägenheten är utrymd innan han tardenna i besittning. anser att hyresgästen skall ha rätt att återfå sinlägenhet om av misstag ett återtagande av lägenhet sker utan attföratsättningarna härför varit uppfyllda. EnligMalmö tingsrätt bör hyresvärden ha rätt till skadestånd om återtagande sker påsamma sätt som han är berättigad till skadestånd vid förverkande avhyresrätten. En uttrycklig skadeståndsregel bör därför meddelas. Promemoriansförslag om att kvarlämnad egendom tillfaller hyresvärden om hyresgästenförsummar att ta hand om den godtas i princip avremissinstansema. Från flera håll framförs emellertid synpunkter på dennärmare utformningen av den föreslagna bestämmelsen och dess tUlämpning ipraktiken. Sålunda sätter hyresnämnden för i fråga ominte tidsfristen bör ändras . Även hyresnämnden förMalmöhus län anser att ettårstiden kan förkortas väsentligt. Hyresnämndenför anser att den föreslagna bestämmelsen ställer alltför storafordringar på hyresvärden innan en försumlig hyresgästs egendom tiUfallerhonom. Det förefaller hyresnämnden vara en onödig omgång att hyresvärden skalllämna anmaning till hyresgästen. I de fall lägenheten har övergetts är detenligt hyresnämnden inte heller rimligt att av hyresvärden kräva att han skallta vård om kvarlämnad egendom . Nämnden erinrar även om attettårsregeln saknar motsvarighet på arrenderättens område. ochhyresrådet förordar att, i likhet med vad som gäller beträffande arrende,vårdnadspUkten inskränks och att anma-ningsskyldighetenbortfaller när lägenheten övergetts. Hovrätten liksom hyresrådet sätter vidarei fråga om inte hyresvärden bör beredas möjlighet att låta bortskaffaegendomen på hyresgästens bekostnad. uttalar somsin uppfattning att om kvarlämnat gods är av ringa värde och upplysning intekan fås om den avflyttade hyresgästens vistelseort anmaningsskyldigheten börbortfaUa och hyresvärden befrias från sin skyldighet att ta vård om lösöret sålång tid som . Förbundet sätter vidare i fråga om bevisbördan bör liggapå hyresgästen vid tvist om vad som funnits 1 lägenheten. Näringslivets byggnadsdelegation och bör vårdnadsplikten generellt inskränkas ochanmaningsskyldigheten bortfalla. EONanser att hyresvärd som låter magasinera egendom av ekono- 1973: 23 91 misktvärde genom uttrycklig föreskrift bör ha rätt att erhålla skälig ersättning förvården av egendomen. Han bör dessutom inte tvingas utge egendomen tUlhyresgästen eller tredje man förrän han fått ersättning. Nämnden föreslårdessutom att hyresvärden genom ändring i förmånsrättslagen (1970: 979) erhållersamma förmånsrätt för denna sin fordran som för ogulden hyra. Nämnden föreslårvidare beträffande egendom som uppenbarUgen saknar ekonomiskt värde atthyresvärden får kassera den men vara beredd att styrka att hanenbart fört bort egendom utan värde. Nämnden framhåller dessutom att tveksamhetkan komma att råda om vad som utgör tUl lägenhet hörande utrymme, exempelvis enbiluppställningsplats. Nämnden anser för sin del att sådan plats bör omfattasav förslaget. Nämnden anser vidare att förslaget bör kompletteras medbestämmelser om vem som ansvarar för kvarlämnad egendom fram tUläganderättsövergången och vilka krav som ställs på hyresvärden i fråga om sättetför godsets förvaring. 10 Beräkning av klander- och besvärstid m. m. 10,1GäUande rätt Enligt 70 § får part, som inte godtar hyresnämndsbeslut, i allmänhet klandra beslutet genom att väcka talan mot den andraparten vid domstol. Talan skall väckas från det parten erhölldel av beslutet. Rätt att föra klandertalan föreligger bara i frågaom beslut som innefattar en materiell prövning av tvisten. Enligt 22 §nämndlagen föreligger dock klagorätt även beträffande vissa andra beslut avhyresnämnd. Sålunda får den som är missnöjd med beslut, varigenom hyresnämndavvisat ansökan eller avskrivit ärende på grand av parts utevaro elleråterkallelse av ansökan eller utlåtit sig i vissa ersättningsfrågor, föra talanmot beslutet genom besvär. Besvärstiden, som är , räknas fördelgivning av beslutet. Har ärendet avskrivits på grand av sökandens utevarofrän sammanträde inför nämnden, får talan inte föras mot beslutet, om ärendetkan återapptagas. Sådant återapptagande kan ske enligt 11 § närrmdlagen omärendet rör tvist om förlängning av hyresavtalet eller om förstagångshyra.Ansökan om återapptagande skall göras Inom från den dag de beslutetdelgavs sökanden. Uteblir sökanden , får ärendet inte återupptagaspå nytt. Också enligt hyresregleringslagen räknasbesvärstiden, som är , för delgivning av hyresnämndensbeslut (20 § andra stycket). Detsamma gäller i ärenden enligt lagen (1970: 246)om tvångsförvaltning av bostadslägenhet (tvångsförvaltnlngslagen) enligt vUkenbesvärstiden är såvitt gäller awisnlngs- och avskrivningsbeslut beträffande annat beslut (17 § andra stycket). Prop.1973: 23 92 stadsrättslagen(1971: 479) får part, som är missnöjd med beslut i ärende som ankommer påhyresnämnds prövning, klandra beslutet genom att väcka talan mot den andraparten från det att parten erhöll del av beslutet (76 § förstastycket). Beslut av hyresnämnd skall enligt 21 § sistastycket nämndlagen tillställas part genom nämndens försorg, om beslutet intemeddelas vid förhandling i partens närvaro. Beslutet tillställs parten genomdelgivning. Om part kan klandra beslutet eller anföra besvär mot det eller göraansökan om återapptagande, skaU enligt 25 § nämndlagen beslutet delges part,som beslutet gått emot, pä samma sätt som stämning i tvistemål. Av 18 § expeditionskungörelsen (1964: 618) följerbl. a. att expedition, som innefattar beslut och som utfärdas för part, skallhållas tillgänglig, om beslutet avkunnas muntiigen, inom från dagenför avkunnandet. I promemorian erinras tUl en början om att tidenför och besvär liksom tiden för återupptagande av ärende enligt denuvarande bestämmelserna räknas för delgivning av hyresnämnds beslut. Enligtpromemorian är den nuvarande ordningen vid delgivning av hyresnämnds beslutvisserligen tillförlitlig men systemet sägs ha avsevärda olägenheter. ex. ofta , innan det klarläggs om ett beslut står fast eller ej.Part kan utsträcka klagotiden genom att inte lämna delgivningserkännande.Enligt promemorian är det vidare OtUlfredsställande att klagotiden blir olikaför parterna, om bara en part närvarit vid förhandling inför nämnden och dåfått del av beslutet men den frånvarande, såsom ofta sker, fått del av beslutetföre delgiv-ningen. I promemorian framhålls vidare attdelgivningsbestämmelserna orsakar arbetsbörda för hyresnämndskanslierna. De nuvarandebestämmelserna bör därför enligt promemorian ändras. Enlämplig lösning är enUgt promemorian ett system som i huvudsak överensstämmermed vad som gäller I fråga om meddelande och delgivning av dom i brottmål.Tiden för eller fullföljd mot hyresnämnds beslut bör sålunda räknasfrån dagen för beslutets meddelande och avskrift av beslutet medfullföljdshänvisning skickas med posten i vanligt brev till parten. I promemorian uttalas vidare att, om nämnden hållerförhandling i ärendet och beslutet Inte meddelas vid förhandlingen, nämnden börliksom nu normalt vara skyldig att meddela beslut (jfr21 § tredje stycket nämndlagen). I promemorian föreslås att underrättelse omtiden för beslutets meddelande bör lämnas vid förhandlingen. Vidare föreslås att underrättelse om tiden för beslutets Prop.1973: 23 93 meddelande bör sändas senast till part somuteblivit från förhandlingen. Detta bör gälla både när beslutet meddelas vidförhand-Ungen och när det skall ges på senare dag. Enligt promemorian börvidare beslut tillställas part genom nämndens försorg. Undantag bör dock görasför beslut om avskrivning på grand av äterkaUelse av ansökan (8 § nämndlagen) ellermisslyckad medling (12 § samma lag), som meddelas i partens närvaro. Beslut somskall tillställas part bör enligt promemorian sändas till parten i vanligt brevmed posten under den adress som nämnden känner till. I promemorian erinras om att beslutav hyresnämnd ofta meddelas redan vid förhandlingen. Detta bör enligtpromemorian ske även i fortsättningen. I promemorian föreslås att beslut, omdet meddelats vid förhandling, skall sändas till part inom tio dagar därefter.I annat fall bör beslut sändas som det meddelas. I promemorian framhålls att det ärtill stor fördel om ett enhetligt system med samma klander- och besvärstiderkan erhållas för olika fall. Därför föreslås i promemorian att såvälbesvärstiden enligt 22 § nämndlagen som tiden för återapptagande av ärendeenligt 11 § samma lag förlängs . Samma ordning föreslåsbeträffande ärenden enligt tvångsförvaltnlngslagen och bostadsrättslagen. Promemorians förslag om attklander- och besvärstiderna skall vara enhetUga och räknas förbeslutets meddelande och att avskrift av beslutet med fullföljdshänvisningskall sändas till parten med posten i vanligt brev godtas i allmänhet avremissinstanserna. Bland dem som uttryckligen tUlstyrker eller lämnar förslagetI dessa delar utan erinran kan nämnas , hyresrådet, ochMalmö tingsrätter, hyresnämnderna för , och län, och . Några remissinstanser vänder sigmot den i promemorian föreslagna underrättelseskyldigheten. Sålunda ställer sighyresnämnden för avvisande till förslaget. Möjligenkan enligt hyresnämndens mening underrättelseskyldigheten vara berättigad, ombeslutet inte meddelas vid förhandling utan först . I varje fall börskyldigheten inte gälla i de fall beslut, som meddelats vid förhandling, sändstill parten senast första söckendagen efter förhandlingen. Enligt hyresnämndensmening bör förfarandet i varje fall inte gälla I ärenden enligthyresregleringslagen. Liknande synpunkter framförs av hyresnämnden förMalmöhus län. framhåller att i s. k.massmål, där hyresgästernas antal kan överstiga hundratalet, det är nära nogomöjligt att dagen efter Prop.1973: 23 94 förhandlingensända underrättelse till part om tiden för beslutets meddelande. Förfarandetsynes hovrätten dessutom onödigt, eftersom beslutet sänds till parten inom tiodagar efter beslutets meddelande. Också hyresrådet anser att den föreslagnaunderrättelseskyldigheten är onödig, om beslutet sänds till utebliven part efter dess meddelande. Även hyresnämnden för anser attunderrättelseskyldigheten bör slopas. och gör gällande att beslutsom meddelats vid förhandling bör sändas till part inom sju dagar därefter.Hyresgästemas riksförbund uttalar vidare, att det är viktigare för part att fådel av beslutet än att underrättelse om tidpunkten för när detskall postas meddelas dagen efter sammanträdet. för bör det övervägas om det nuvarande systemet medkungörelsedelgivning av beslut I "massmål" enligthvresregleringslagen kan bibehållas. EnligtMalmö tingsrätt förutsätter den i promemorian föreslagna ändringen avexpeditionstiden en ändring i 17 § expeditionskungörelsen. Enligt tingsrättensmening förtjänar det att övervägas om inte expeditionstiden generellt börändras . 11 Särskilt vederlag vid upplåtelse eller överlåtelse av hyresrätt m.m. I hyresregleringslagen finns bestämmelser som avseratt hindra enskilda från att utnyttja bostadsbristen för att bereda si.gekonomisk . Enligt 3 § första stycket hyresregleringslagen fårhyresvärden inte ta ut högre hyra än som motsvarar den för lägenheten tillåtnabashyran med vissa tillägg. Vidare är det enligt 11 § första stycket samma lagförbjudet att av hyressökande ta ut ersättning för anvisning av bostadslägenhet.Vid yrkesmässig bostadsförmedling får gottgörelse dock utgå enligt grunder somhyresnämnden bestämmer. I 11 § andra stycket hyresregleringslagen förbjudshyresgäst, som överlåter sin hyresrätt till bostadslägenhet, att ta utersättning för överlåtelsen utöver vad som motsvarar den hyra han har betalatför tiden efter det att han avträdde lägenheten. Överträdelse av bl. 3 §första stycket och 11 § kan enligt 23 § hyresregleringslagen straffas med bötereller fängelse i högst . Den som har tagit emot otillåten ersättning ärenligt 24 § samma lag skyldig att betala tillbaka denna. Som bekant har antalet orter därhyresregleringslagen över huvud taget är tUlämplig begränsats högst väsentligtunder senare år. Vidare faller åtskUliga lägenheter pä hyresreglerad ort enligt26 § hyresregleringslagen utanför lagens tillämpningsområde. Hit hör bl. 1973: 23 95 ihus som förvaltas av kommun eller allmännyttigt företag samt lägenheter i hussom har färdigstäUts efter utgången av . För lägenheter som inte omfattas avhyresregleringen har i 65 § hyreslagen meddelats bestämmelser om otillbörligtvederlag. De är emellertid tUlämpliga endast om lägenheten är belägen i hus ibristort enligt 54 § hyreslagen. Bestämmelsema innebär att vUlkor om särskiltvederlag för upplåtelse av bostadslägenhet eller för överlåtelse av hyresrätttill lägenhet inte är giltigt, om villkoret har kommit tUl genom utnyttjande avannans trångmål i följd av det allmänna läget på bostadsmarknaden. Den som hartagit mot otillåtet vederlag är skyldig att lämna tiUbaka det. Rätten att föratalan om återbetahiing är begränsad till från det vederlaget togs emot.Bestämmelsema är avsedda att utgöra ett komplement till reglerna i 55 § omprövning av förstagångshyra. Någon särskild straffbestämmelse som anknyter till65 § finns inte. Det fmns inte heller något förbud mot att ta ut ersättning föranvisning av lägenhet som Inte omfattas av hyresregleringen. I promemorian framhålls att den kategorimässigaavvecklingen av hyresregleringen har medfört att många lägenheter på orter somi och för sig omfattas av regleringen inte är underkastadehyresregleringslagens bestämmelser. I promemorian erinras om att fråganhuravida 65 § hyreslagen utgör ett tillräckligt skydd mot otUlbörligaförfaranden togs upp i en interpellation (nr 87) vid riksdag.Justitieministern konstaterade I sitt svar på intei"pellationen attriskema för att enskUda skulle kunna utnyttja bostadsbristen för att bereda sigvinning inte var stora men att det fanns anledning uppmärksamma frågan vid enöversyn av hyreslagstiftningen. I promemorian uttalas, att de allmännyttigabostadsföretagen Intar en dominerande stäUning inom det lägenhetsbeständ påbristorter som är undantaget frän hyresregleringen. Lediga bostadslägenheter ihus som förvaltas av sådant företag förmedlas i största utsträckning av de kommunalabostadsförmedlingarna. Någon risk för att enskilda bereder sig vidupplåtelse av dessa lägenheter föreligger inte. I överlåtelsefallen däremothar ägareförhållandena knappast någon större betydelse. I promemorian erinrasvidare om att ytterligare cirka 90 000 bostadslägenheter har undantagits frånregleringen genom den avveckling av hyresregleringen beträffande hus som harfärdigställts 1968 som skedde och attsamtidigt hyresregleringen avvecklades i 98 kommuner. I promemorian framhållsatt riskema för att bostadsbristen utnyttjas för otillbörliga förfaranden härigenomtorde ökas, som bestämmelserna lämnar visst utrymme för sådanaförfaranden. 1973: 23 96 I promemorian föreslås att de nuvarandebestämmelserna i hyres-reglerlngslagen om otUlbörUgt vederlag vid upplåtelse,överlåtelse och anvisning av bostadslägenhet ges motsvarighet även utanför lagenstill-lämpnlngsområde. Vad angår vederlag för upplåtelse och överlåtelse avlägenhet föreslås att 65 § hyreslagen kompletteras med en straffbestämmelseför den som utnyttjar annans trångmål I följd av det allmänna läget påbostadsmarknaden till att uppställa vlUkor om särskilt vederlag för upplåtelseav bostadslägenhet eller överlåtelse av hyresrätt tUl sådan lägenhet. Enligtpromemorian bör sådan gäming benämnas hyresocker. Straffsatsen bör varadensamma som för motsvarande brott mot hyresregleringslagen, dvs. böter ellerfängelse I högst . Otillätet villkor bör vara ogiltigt och den som haruppställt vUlkoret bör vara skyldig att betala tlUbaka vad han har tagit emot. I promemorian konstateras att 65 § hyreslagengäller bara på bristort men att förhåUandena även på ort, som normalt Inte äratt bedöma som bristort, tUlfälllgtvis kan vara sädana att otUlbörliga vederlagkan komma i fråga. I promemorian föreslås därför att den nuvarande begränsningenav paragrafens tillämpningsområde slopas. För undvikande av konkurrens mellanolika regelsystem föreslås emellertid i promemorian, att 65 § h5Teslagen I vadden avser upplåtelse av bostadslägenhet inte skall vara tiUämplig omhyresregleringslagen gäller för avtalet. Enligt promemorian bör bestämmelserna om anvisnuigav bostadslägenhet med hänsyn tUl att de föreslås bU tUlämpliga även för lägenhetersom inte omfattas av hyresregleringen flyttas tiU en ny lag med särskUdahyresbestämmelser för vissa orter. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att bestämmadet närmare tillämpningsområdet för bestämmelserna. EnUgt promemorian leder de föreslagna ändrmgarnatill att 11 § hyresregleringslagen och den däremot svarande straffbestämmelseni 23 § samma lag kan upphävas. Promemorians förslag om att bestämmelserna Ihyresregleringslagen om otillbörligt vederlag vid upplåtelse, överlåtelse ochanvisning av bostadslägenhet skall ges motsvarighet även utanför lagenstillämpningsområde tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser.Bland dem kan nämnas , hyresnämnderna för ,och och , . Industriens bostadsförening.Svenska kommunalarbetareförbundet. Föreningen ochStockholms kooperativa bostadsförening. finner det däremot tveksamt omanledning föreUgger att nu Införa en allmän bestämmelse om straff förhyresocker. 1973: 23 97 Denföreslagna begränsningen till uppsätligt utnyttjande av någons trångmål måsteenUgt tingsrättens mening skapa bevissvårigheter, varför bestämmelsens värdesyns diskutabelt. Förslaget avstyrks av , som uttalarbl. a. att trångmål i förslagets mening förmodligen ej föreligger f. n. iriket. TiUämpnings-svårigheter kan därför uppkomma. Tingsrätten uttalar ävenfarhågor för att bestämmelserna inte kommer att ge ett effektivt skydd. Vissa synpunkter framförs på den närmareutformningen av straffbestämmelserna och den rent lagtekniska lösningen.Sålunda vill RA sätta i fråga om den föreslagna straffbestämmelsen i 65 §hyreslagen får praktisk betydelse i andra orter än dem som är underkastadehyresregleringslagen eller som förklarats för bristorter. I andra orter kantolkningssvårlgheter förväntas, när det gäller att avgöra om trångmålförelegat. Enligt RÅ bör därför trångmålsrekvisitet utgå. Därtill kommer attdet straffbara området annars begränsas i förhållande till vad som gäller nuenligt hyresregleringslagen. Den föreslagna brottsrubriceringen förefaller RÅmindre väl vald, särskilt om trångmålsrekvisitet slopas. Enligt RA är vidareden föreslagna regleringen svåröverskådlig. Sålunda sätts i fråga om inteförbudet mot att ta ut hyra, som till beloppet överstiger bashyran, enligthyresregleringslagen bör ha sin plats i 65 § hyreslagen eller om inte 27 §hyresregleringslagen kan upphävas. Även enligt och förtjänar det övervägas om inte straffbestämmelsen i sin helhet bör gäUaäven hyresreglerade bostäder. Hyresocker kan nämligen komma att uppfattas somett allvarligare brott än en gärning som rabriceras som brott mot 3 §hyresregleringslagen. Enligt hyresnämnden bör bestämmelserna i hyresregleringslagengälla endast när gämingen Inte är att bedöma som hyresocker. Liknandesynpunkter framförs av hyresnämnden för . kooperativa bostadsförening anser attregelsystemet blir mer lättöverskådligt om även bestämmelserna om förbud motersättning vid anvisning av bostadslägenhet meddelas i hyreslagen. för vill väckafrågan om inte bestämmelsen om hyresocker bör upptas i ockerparagrafmed hänsyn tUl att JB Innehåller privaträttsliga bestämmelser om fast egendom.Liknande synpunkter framförs av , och Föreningen . I andra hand föreslårhyresnämnden för att bestämmelsen meddelas i en särskUdlag, exempelvis den i promemorian föreslagna lagen med särskUdahyresbestämmelser för vissa orter. Enligt börstraffbestämmelsens utformning ytterligare övervägas så att det klart framgår,när brottet är fullbordat. 7 1973.1 saml. Prop.1973: 23 98 12 Förbud mot viss uthyrning m. m. Hyresregleringen har bl. a. till syfte att hindraatt lägenheter som från början har upplåtits för bostadsändamål övergår tillatt nyttjas för annat ändamål, t. ex. kontor. I 9 § hyresregleringslagenföreskrivs därför att lägenhet som eller vid den senaretidpunkt, när den har blivit färdigställd, var avsedd att helt eller tillväsentlig del användas till bostad Inte utan hyresnämndens tUlstånd får hyrasut eller tas i bmk av ägaren för väsentligen annat ändamål än det avsedda.Bestämmelserna visade sig vara förenade med vissa tUl-lämpningssvårigheternär det gällde lägenheter som användes för hotell-eller pensionatrörelse. I ensådan rörelse räknas visserligen de särskilda rummen som bostadslägenheter,vilka alltså faller under det ursprung-Uga förbudet i 9 § hyresregleringslagen,men hotellet eller pensionatet som helhet anses som ett affärsföretag och delägenheter där rörelsen är inrymd anses inte vara uthyrda eller begagnade tillbostäder (prop. 1939: 166 s. 57, jfr prop. 1948: 212 s. 43). En följd häravblev att en sådan rörelse utan hinder av hyresregleringen kunde läggas ned ochdess lägenheter tas i anspråk för kontor e. d. Detta ansågs olämpligt framförallt med hänsyn till det samband som råder mellan den egentligabostadsmarknaden, å ena, och hotellen och pensionaten, å andra sidan. Föreliggerbrist på bostadslägenheter är nämligen behovet av rum i hotell och pensionatsärskUt framträdande. På grund härav utvidgades förbudet i 9 §hyresregleringslagen tUl att omfatta lägenheter som används för hotell- ochpensionatrörelse. Överträdelse av förbudet i 9 § hyresregleringslagenkan enligt 23 § samma lag straffas med böter eUer fängelse i högst . Förbudeti 9 § hyresregleringslagen gäller inte lägenheter som enligt 26 § sanuna lagfaller utanför hyresregleringen. Hit hör bl. a. lägenheter som förvaltas avallmännyttiga och därmed jämställda bostadsföretag samt fr. o. m. den 1 oktober1972 lägenheter i hus som har färdigställts efter utgången av . Vidarefaller lägenhetsupplåtelse av statlig myndighet utanför lagens tUlämpningsområde. I promemorian anförs att frågan hur man skall uppnåen lämplig balans mellan å ena sidan bostadsmarknaden och å andra sidan hyresmarknadeni övrigt i första hand bör lösas mom ramen för byggnadslagstiftningen.Nuvarande regler på detta område torde emellertid enligt promemorian inte varautformade så att de effektivt förhindrar att bostadsmarknaden på bristorterundandras lämpliga bostäder. I promemorian erinras om attbyggnadslagstiftningen är föremål för översyn av 1973: 23 99 bygglagutredningen.I avvaktan på resultatet av denna översyn torde det enligt promemorian varalämpligt att ha bestämmelser i ämnet kvar inom hyreslagstiftningen. I promemorian anförs, att det alltjämt tordeföreUgga ett visst behov av regler som begränsar möjligheterna att påbristorter föra över lägenheter från bostadsmarknaden tUl hyresmarknaden iövrigt. Bestämmelserna torde ha praktisk betydelse framför allt beträffandelägenheter belägna i de centrala delarna av storstädema. I promemorian erinrasvidare om att tillämpningsområdet för hyresregleringslagen har minskat betydUgtgenom att regleringen stegvis har avvecklats såväl på många orter som för storakategorier av lägerUieter. Den fortgående avvecklingen av hyresregleringenregionalt och kategorimässigt aktualiserar enligt promemorian frågan om det ärlämpligt att knyta an uthyrningsförbudet tUl hyresregleringen.