prop · FW0332 · 1973-12-31 00:00:00 — 7 §I mål om rätt att övertaga hyres- eller bostadsrätt enligt 1 § kan rätten på yrkande av endera parten för tiden intUl dess laga kraft ägande dom föreUgger efter vad som finnes skäligt förordna, vUken av parterna som skall få nyttja bostaden. Förordnandefår meddelas utan huvudförhandling. Innan förordnande meddelas, skalltillfälle att yttta sig över yrkandet beredas andra parten. Har förordnandemeddelats, skall rätten, när målet avgöres, pröva om åtgärden skall bestå. Beslut som avses i denna paragraf får verkställaslika med laga kraft ägande dom men kan när som helst återkallas av rätten. Denna lag träder i kraft ochgäller till utgången av . Lagen äger ej tillämpning, om samlevnaden upphörtföre lagens ikraftträdande. Har lösningsrätt påkallats under lagensgiltighetstid, skall även bestämmelserna i lagen äga tillämpningi fråga om rätten att övertaga hyres- eller bostadsrätt. Lagom upphävande av lagen (1915: 434) om fullföljd av talan mot beslut i vissaärenden rörande äktenskaps ingående Härigenom förordnas, att lagen (1915: 434) omfuUföljd av talan mot beslut i vissa ärenden rörande äktenskaps ingående skallupphöra att gälla vid utgången av . Prop.1973: 32 296 Lag om ändring i lagen (1915: 437) om äktenskaps ingåendei vissa fall inför svensk myndighet i utiandet Härigenom förordnas i fråga omlagen (1915: 437) om äktenskaps ingående i vissa faU inför svensk myndighet iutlandet, dels att 2 och 3 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 8 §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vigselförrättare, som i 1 § sägs, Vigselförättare som i 1 § sägs skall, då begäran om vigsel fram- skall,då begäran om vigsel fram- ställes, tiUse, att de trolovade äro ställes,tillse, att mannen och kvin- oförhindrade att ingå äktenskap nan äroförhindrade att ingå äk- med varandra. Trolovad, som är tenskap medvarandra. Den som kyrkobokförd i svensk församling, ärkyrkobokförd i svensk försam- vare pliktig att inför vigselförrät- lingskall inför vigselförrättaren tåren förete äktenskapsbetyg; och företeäktenskapsbetyg. Mannen skola de trolovade i övrigt full- ochkvinnan skall i övrigt fullgö- göra vad enligt lag åligger dem, ra vadenligt lag åligger dem som som vilja erhålla hindersprövning. vi7/erhålla hindersprövning. Har Konungen förordnat, att Har Konungen förordnat, att äktenskap ej må slutas i strid mot äktenskap ej får slutas i strid mot hinder, som är stadgat i den fram- hinder, som är föreskrivet i den mande statens lag, lände det till främmande statens lag, skall det- efterrättelse; och .vare de trolova- ta iakttagas. de pliktiga styrka frånvaron av så- nan är skyldiga alt på sätt Ko- dant hinder, på sätt Konungen fö- nungen föreskriver styrka frånva- ron av sådant hinder. Fullgöra de trolovade vad enligt Fullgör mannen och kvinnan 2 § åligger dem, och finner ej vad enligt 2 § åligger dem och fin- vigselförrättaren hinder mot äk- ner ej vigselförtättaren hinder mot tenskapet möta, må vigsel ske äktenskapet möta, får vigsel ske Talan mot beslut enligt denna lagföres hos kammarrätten genom besvär. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1968: 761. 2 Senaste lydelse 1968: 761. Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1959:157) medsärskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad, dels ändring i samma lag Härigenom förordnas i fråga omlagen (1959:157) med särskUda bestämmelser om makars gemensamma bostad, somenligt lag (1969: 616) gäller tUl utgången av , dels att lagen skall äga fortsatt gUtighet tUl utgången avår 1979, dels att1 och 2 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Vid bodelning eller skifte i anledning av äktenskapsåtergång, hemskillnad eller äktenskapsskUlnad må, utan hinder av vad däromeljest är stadgat, fastighet, vilken uteslutande eller huvudsakligen skolattjäna som makarnas gemensamma bostad och vilken utgör giftorättsgods ellersamfälld egendom, på makes begäran tilläggas honom, såframt han bäst behöverbostaden samt det med hänsyn till omständigheterna i övrigt kan anses skäliet. Vid bodelning eller skifte i anledning av äktenskapsskillnadmå, utan hinder av vad därom eljest är stadgat, fastighet, vilken uteslutandeeller huvudsakligen skolat tjäna som makarnas gemensamma bostad och vilkenutgör giftorättsgods eller samfälld egendom, på makes begäran tUläggas honom,såframt han bäst behöver bostaden samt det med hänsyn tUl omständigheterna iövrigt kan anses skäligt. Hava makar eller en av dem förhyrt lägenhet för attuteslutande eller huvudsakligen användas såsom makarnas gemensamma bostad ochgår äktenskapet åter eller dömes till hemskillnad eller äktenskapsskUlnadmellan dem, skall på makes begäran hyresrätten, ändå att den icke utgörgiftorättsgods eller samfälld egendom, genom bodelning eller skifte tilläggasendera av makarna. Företräde skall härvid tillkomma den make som bäst behöverbostaden, såframt det med hänsyn till omständigheterna i övrigt kan ansesskäligt. Hava makar eller en av dem förhyrt lägenhet för attuteslutande eller huvudsakligen användas såsom makarnas gemensamma bostad ochdömes till äktenskapsskillnad mellan dem, skall på makes begäran hyresrätten,ändå att den icke utgör giftorättsgods eller samfälld egendom, genom bodelningeller skifte tUläggas endera av makarna. Företräde skall härvid tillkomma denmake som bäst behöver bostaden, såframt det med hänsyn tUl omständigheterna iövrigt kan anses skäligt. Vad nu är stadgat om hyresrättskall äga motsvarande tillämpning, om makama eller en av dem innehar lägenhetmed bostadsrätt. Därest hyres- eller bostadsrätt, som utgör makes enskUdaegendom. Prop.1973: 32 298 tilläggesandra maken, skall beträffande dylikt fång gälla vad som är stadgat om fång pågrund av giftorätt. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser tUlämpas dock alltjämt, om det dömts till återgång av äktenskapeller hemskillnad. Lagom ändring i förordningen (1862:10 s. 1) om tioårig preskription och omkallelse å okända borgenärer Härigenom förordnas, att 10 § förordningen (1862:10 s. 1) om tioårig preskription och om kallelse å okända borgenäreri skall hanedan angivna lydelse. Då makar erhålla boskillnad el- Då makarerhålla boskillnad el ler till återgång av äktenskap, ler till äktenskapsskillnad dömes, hemskillnad eller äktenskapsskill nad dömes, ellerhandelsbolag eller annat eller handelsbolag eller annat bolag, som, enligt vad särskUt är bolag, som, enligt vad särskilt är stadgat, allmänt kungjort varit, stadgat, allmänt kungjort varit, el- eller registrerad förening träder i ler registrerad förening träder i likvidation eller försättes i kon- likvidation eller försättes i kon kurs, kurs, eller myndig person varder un- ellermyndig person varder un der förmyndare ställd, der förmyndare ställd, må ock i den ordning, som i må ock iden ordning, som i 9 § sägs, kallelse å okända borge- 9 § sägs, kallelse å okända borge närer sökas vid den rätt, varunder närer sökas vid den rätt, varunder gäldenären i konkursmål hörer. gäldenären i konkursmål hörer. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser till-lämpas dock alltjämt, om det dömts tiU återgång av äktenskapeller hemskiUnad. Senastelydelse av förordningens rubrik 1933: 326. < Senaste lydelse 1920: 425. Lag om ändring i lagen (1946: 807) om handläggning avdomstolsärenden Härigenom förordnas, att 6 § lagen (1946: 807) omhandläggning av domstolsärenden skall ha nedan angivna lydelse. Underrätt är vid handläggning av ärende domför med enlagfaren domare, om ej annat följer av vad som föreskrives nedan i dennaparagraf. Vid annan handläggning än som sägs i 3 eller 4 § skallrätten hava den sammansättning som anges i tredje stycket, om ärendet är tvistigt, om eljest särskild anledning föreliggerdärtUl, eller 1. samtycke till hävande av tjänste- eller arbetsavtal sombarn ingått, medgivande tUl äktenskap enligt 2 kap. 4 § ellertill åtgärd beträffande makars egendom enligt 5 kap. 14 § eller 6 kap. 6 §nämnda balk eller förordnande angående sådan egendoms förvaltning i andrafall, talan mot överförmyndares besTUt, 3. nedsättning avbolags aktiekapital eller grundfond, tillstånd till vinstutdelning i bolag,skyldighet för bolag eller förening att träda i likvidation, förordnandeeller entledigande av likvidator eller tillstånd till försäljning av egendomunder likvidation eller tUl fusion, 4. förvaltning avstiftelse, 5. underställningav delägares beslut eller meddelande av särskilda föreskrifter angående godmans förvaltning enligt lagen om förvaltning av bysamfälligheter och därmedjämförliga samfällda ägor och rättigheter, eller Vid annan handläggning än som sägs i 3 eller 4 § skallrätten hava den sammansättning som anges i tredje stycket, om ärendet är tvistigt, om eljest särskUd anledning föreliggerdärtill, eller 1. samtycke tUl hävande av tjänste- eller arbetsavtal som barn ingått, medgivande till äktenskap enligt 2 kap. 2 § eller till åtgärd beträffande ma kars egendom enligt 5 kap. 14 § eller 6 kap. 6 § nämnda balk eller förordnande angående sådan egen doms förvaltning i andra fall, 2. talan motöverförmyndares beslut, 3. nedsättning avbolags aktiekapital eller grundfond, tillstånd till vinstutdelning i bolag,skyldighet för bolag eller förening att träda i likvidation, förordnandeeller entledigande av likvidator eller tiUstånd till försäljning av egendomunder likvidation eller till fusion, 4. förvaltning avstiftelse, 5. underställningav delägares beslut eller meddelande av särskilda föreskrifter angående godmans förvaltning enligt lagen om förvaltning av bysamfälligheter och därmedjämförliga samfällda äeor och rättigheter, eller 1 Senaste lydelse 1969: 258. 1973: 32 300 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6. tiUstånd tUl viss förvaltnings- 6. tUlstånd till viss förvaltnings- åtgärd i annat fall än som avses åtgärd i annat fallän som avses ovan i detta stycke. ovan i detta stycke. I fall som avses i andra stycketskall rätten bestå av en lagfaren domare och nämnd, när ärendet skall prövasenligt eller , samt eljest av minst tre ochhögst fyra lagfarna domare. säte i rätten äger 15 kap. 29 och 30 §§giftermålsbalken motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i namnlagen (1963: 521) Härigenom förordnas, att 7 och 15§§ namnlagen (1963: 521) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § Upplöses äktenskap genom äk- Upplösesäktenskap, må hustra, tenskapsskillnadeller genom man- som förvärvat mannens släktnamn, nens död, må hustru, somförvar- genom anmälan hos pastor återta-vat mannens släktnamn, genoman- ga det släktnamn hon hade som mälan hos pastor återtaga det ogift, släktnamn hon hade som ogift. Detsamma gäller, om hustru vidåtergång av äktenskap tillåtils behålla mannens släktnamn. 15 §1 Förklaras någon icke havaäktenskaplig börd och har hans moder annat släktnamn än mannen, förlorar handennes släktnamn och förvärvar i stället moderns släktnamn. Om synnerliga skäläro därtill, må dock rätten tillåta att han behåller mannens namn. Dömes till återgång av äktenskap,förlorar hustrun släktnamn som hon enligt 6 § första eller andra stycketförvärvat och återförvärvar det släktnamn hon hade före äktenskapet. Omsynnerliga skäl äro därtill, må dock rätten tillåta att hon behåUer mannensnamn. Denna lag träder i kraft den 1januari 1974. Äldre bestämmelser tillämpas dock alltjämt, om det dömts tUlåtergång av äktenskap. 1 Senaste lydelse 1970: 844. 1973: 32 301 Lagom ändring i rennäringslagen (1971: 437) Härigenom förordnas, att 2 § reimäringslagen (1971:437) skall ha nedan angivna lydelse. 2 § Den som ingår äktenskap medrenskötselberättigad förvärvar renskötselrätt. Upplöses äktenskapet genom äk- Upplösesäktenskapet genom äk tenskapsskillnad eller dömes till tenskapsskillnad, kan återgång i äktenskapet, kan läns- upphäva renskötselrätt som för styrelsen upphäva renskötselrätt värvats enligt första stycket, om som förvärvats enligt första styc- särskilda skäl föreUgger. ket, om särskilda skäl föreligger. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser till-lämpas dock alltjämt, om det dömts till återgång aväktenskap. Lagom ändring i rättshjälpslagen (1972: 429) Härigenom förordnas, att 31 § rättshjälpslagen(1972: 429) skall ha nedan angivna lydelse. 31 § I fråga om part som åtnjuter allmän rättshjälpi mål eUer ärende vid allmän domstol, krigsrätt eUer arbetsdomstolen ägerbestämmelse i lag om parts rättegångskostnad tUlämpning i fråga om kostnadernaför rättshjälpen. Motpart eller annan som är ersättningsskyldig för sådanakostnader skall åläggas att utge ersättningen tUl statsverket. Vinner makar efter gemensam Vinnermakar efter gemensam ansökan boskillnad, hemskillnad ansökan boskillnad eller äkten- eller äktenskapsskiUnad och har skapsskUlnad och har ena maken ena maken åtnjutit allmän rätts- åtnjutit allmän rättshjälp, skall rät- hjälp, skall rätten, om det ej med ten, om det ej med hänsyn tiU hänsyn tUl omständigheterna är omständigheterna är obilligt, åläg- obilUgt, ålägga andra maken att ga andra maken att betala stats betala statsverket hälften av kost- verket hälften av kostnaderna för naderna för rättshjälpen. Skall i annat fall beslut meddelas om fördelning avkostnader mellan parter, äger därom gällande bestämmelser motsvarandetillämp- 1973: 32 302 ningi fråga om kostnaderna för allmän rättshjälp åt part. Därvid skallbetalningsskyldighet åläggas mot statsverket för dessa kostnader i deras helheteller till viss kvotdel utan angivande av bestämt belopp. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser tUl-lämpas dock alhjämt, om det dömes tUl hemskillnad. 1973: 32 303 Utdragav protokoll, hållet i lagrådet . Närvarande: justitierådet , regeringsrådet , justitierådet ,justhierådet Enligt lagrådet den 19 febraari 1973tillhandakommet utdrag av protokoUet över justitieärenden, hållet inför HansMaj:t Konungen i statsrådet , har Kungl. Maj:t förordnatatt lagrådets yttrande skaU inhämtas över upprättade förslag till 1. lag om ändring igiftermålsbalken, 2. lag om ändring iföräldrabalken, 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring irättegångsbalken, 6. lag om medling mellansamlevande, 7. lag om ogifta samboendesgemensamma bostad, 8. lag om upphävande av lagen(1915: 434) om fullföljd av talan mot beslut i vissa ärenden rörande äktenskapsingående, 9. lag om ändring i lagen (1915:437) om äktenskaps ingående i vissa fall inför svensk myndighet i utiandet, 10. lag om dels fortsatt gUtighetav lagen (1959: 157) med särskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad,dels ändring i samma lag, 11. lag om ändring i förordningen(1862: 10 s. 1) om tioårig preskription och om kallelse å okända borgenärer, 12. lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden, 13. lag om ändring i namnlagen(1963: 521), 14. lag om ändring irennäringslagen (1971: 437), 15. lag om ändring irättshjälpslagen (1972: 429). Förslagen, som finns bilagda detta protokoll, harinför lagrådet föredragits av hovrättsassessom . Det nu framlagda förslaget innefattar tämligendjupt ingripande ändringar på familjelagstiftningens område. Så avskaffas heltbestämmelsema om trolovning. Prop.1973: 32 304 ramaseller giftomans samtycke till äktenskap för den som är över aderton men slopas. Institutet återgång av äktenskap utgår ur lagstiftningen.Reglerna om upplösning av äktenskap omgestaltas. make erhåUer i princip rätt att utan att åberopanågot skäl erhålla äktenskapsskillnad. Har någon av makama vårdnad om barnunder eller är makama ej ense om skUlnaden, meddelas dock ejäktenskapsskUlnad genast utan en betänketid skall förstlöpa. Förslagets inställning till skils-mässogrundema har följdriktigt letttill att de regler som bygger på ena makens skuld till söndringen ellerupplösningen utmönstras. Detta gäller även i fråga om vårdnaden om barn. Deekonomiska verkningarna av äktenskap berörs i princip ej. hemskUlnad och slopandet av möjligheten att utdöma skadestånd hardock medfört ingrepp av ej obetydlig räck\'idd. Så har bl. a. införtsmöjlighet att göra avvikelse från den delning av giftorättsgodset, vartill deordinära reglema leder, genom jämkning grundad på allmän skälighetsbedömning.Vidare innehåller förslaget beträffande dem som sammanbor under äktenskapsUknandeförhållanden utan att vara gifta vissa regler som gör att avståndet i rättsligthänseende till äkta makar något minskar. Det gäller vårdnaden om bam och rättentUl bostad. Ökad möjlighet för fader tiU barn utom äktenskap att få vårdnadenom barnet införes även för det fall att föräldrarna ej sammanbor. De föreslagna reformema innebär att lagstiftningenpå området anpassas tUl värderingar som är vitt spridda. Anledning saknasför lagrådet att ingå på en bedömning av de antydda värderingarna och derasallmängiltighet i dagens samhälle. Uppmärksamheten får i stället ägnas fråganom förslaget från de valda utgångspunkterna låter sig följdriktigt och utan attmotsättningar uppstår infoga i det i övrigt bestående regelsystemet. Detär alltid förenat med vanskligheter att i ett stort och enhetligt lagverk pågmndläggande sätt ändra väsentUga beståndsdelar. Sådana vanskligheter har ejheUer helt kunnat undgås i detta lagstiftningsärende. Här må nämnas, att ehurabegreppet trolovning avskaffas, likväl i åtskilliga stadganden i 8 kap. talasom trolovade. Lagrådet återkommer härtUl. Möjligheten för 18-åringen att utanvårdnadshavaren-. förmyndarens medgivande taga det viktiga steg som det innebäratt ingå äktenskap - vilket ju också har återverkningar i ekonomiskt hänseende står mindre väl samman med hans avsaknad av rättslig handlingsförmåga närdet gäller vissa ekonomiska transaktioner som kan vara av nog så begränsad betydelse.Avskaffandet av hemskillnaden och såsom på visst sätt låter sig säga dessersättande med betänketid möter åtskilliga svårigheter vilka lagrådet kommeratt beröra längre fram. Här må blott allmänt understrykas den osäkerhet irättsligt hänseende som uppkommer genom att enligt förslaget ingen rättsligreglering utan vi- 1973: 32 305 dåreskall gälla även om vilket lär bli det vanliga makarnalever åtskilda. Makarna är fortfarande båda vårdnadshavare, dispositionen övergiftorättsgodset är underkastad begränsningar och underhållsfrågor är olöstamed de återverkningar detta kan ha i skilda hänseenden. Dessa frågor synes docki stor utsträckning kunna lösas om med äktenskapsskillnaden yrkasinterimistiska beslut i angivna frågor samt begäran om boskUlnad göres. Då detkan antagas att dessa möjligheter helt eller delvis i stor utsträckning kommeratt utnyttjas, kan det ifrågasättas huruvida det innebär någon fördel attslopa hemskillnaden och betänketid. Att detta institut medförvissa processuella vanskligheter belyses i det följande. Även om på sätt det anförda ger vid handenreformerna ej utan vissa vanskligheter ur saklig synpunkt låter sig infoga ilagstiftningen, är dessa otvivelaktigt ej av den beskaffenhet att de kan utgöraett hinder mot ändringarna, om dessa bedömes vara angelägna. De förslag som framlägges är icke resultatet av ettnordiskt lagstiftningssamarbete. Ett genomförande av förslagen leder till attden svenska lagstiftningen i vissa avseenden kommer att skUja sig avsevärt frånvad som gäller i de andra nordiska ländema i fråga om äktenskapshinder ochäktenskaps upplösning. I stället för att leda tiU större rättslikhet mellan denordiska ländema medför förslaget att skiljaktigheterna vidgas. Med hänsyn till de nordiska folkens närasamhörighet och den ökade rörligheten över gränserna är det av värde atträttslikhet består eller uppnås på centrala rättsområden. Andra skäl kanemellertid tala för att lagstiftning i ett land får ske utan att resultatet avöverväganden i andra länder avvaktas. Enligt lagrådets mening äromständighetema i förevarande lagstiftningsärende icke sådana, att enbart detförhållandet att ett gemensamt nordiskt förslag ej kan framläggas bör leda tillatt den nu föreslagna lagstiftningen avstyrkes eller föreslås få anstå tillsvidare. Emellertid måste såsom föredragande statsrådetanfört ett genomförande av förslagen föranleda en översyn av konventionmellan de nordiska länderna innehållande intemationellt privaträttsliga bestämmelserom äktenskap, adoption och förmynderskap. Lagrådet kan icke bedömamöjligheterna att slutföra förhandlingar därom före den dag då lagändringarnaföreslås träda i kraft. Det bör emellertid framhållas att det vore olyckligt omförhållandena skulle utveckla sig så att konventionen måste uppsägas frånsvensk sida. Intemationella förhållanden i övrigt har över huvudtaget icke berörts i remissprotokoUet, och vilken betydelse en så väsentligändring av svensk lag som föreslås kan få intemationellträttsUgt har ickebelysts. En anpassning av de svenska lagar som reglerar intemationella äktenskapsförhållandentill den lagstiftning som föreslås torde vara nödvändig, så att ickeföråldrade bestämmelser kommer att leda till oaccep- 1973: 32 306 tablåresultat eller på annat sätt föranleda tillämpnmgssvårigheter. Det kan ickeankomma på lagrådet att företaga en sådan översyn. Lagrådet föratsätteremellertid att en översyn utöver vad som föreslagits i fråga om lagen (1915:437) om äktenskaps ingående i vissa fall inför svensk myndighet i utlandet göres innan den nu föreslagna lagstiftningen träder i kraft. Ytterligare må endast beröras GB:s språkliga dräktefter reformen. Enligt förslaget kommer GB och därmed lag attinledas med ett stadgande om att den som är ej får gifta sig utanlänsstyrelsens tillstånd. Stadgandet kan näppeligen betecknas som enportalparagraf. De nya bestämmelsema i balken har erhållit sådan form som i dagbrakas i lagstiftningen och bryter därmed i språkligt hänseende markant frånstadganden som kommer före och efter. Att den vanUga ordningen att låta nyastadganden som infogas i en äldre lag få den äldre lagens form övergivits berorväl på att reformen är omfattande och att reformarbetet fortsätter medåterstående delar. Vid detta måste rimligtvis hela GB överses i språkligt hänseendei syfte att uppnå enhetlighet, så att den språkliga förbistring som skapasupphör. Förslagettill lag om ändring i Ett bifall tUl lagrådets förslag i det följandebettäffande 1 kap. 1 §, 3 kap. 1 §, 4 kap. 2, 3, 4 och 8 §§, 13 kap. 12 a § och15 kap. 7 § föranleder jämkning i ingressen tUl förevarande lagförslag. GB InnehåUer åtskilUga bestämmelserangående trolovning och trolovade. Föredragande statsrådet har anfört, att desärskUda bestämmelser som balken nu upptager för det fall att trolovningbrytes bör utgå. I enUghet härmed föreslås, att hela 1 kap. upphäves och atttiU följd härav i vissa andra bestämmelser i "trolovad" ersättsmed annat uttryck. Föredragande statsrådet framhåller, att uttrycketttolovning förekommer på andra håll i lagstiftningen och att det är naturligtatt också i fortsättningen tolka detta uttryck som åsyftande en överenskommelsemellan man och kvinna att Ingå äktenskap. Förslaget att de nuvarande bestämmelsema I 1 kap.angående följden av trolovnmgs upplösning utgår lämnar lagrådet utan erinran.Någon erinran kan i och för sig icke heller riktas mot uttalandet att begreppettrolovning även om 1 kap. upphäves i fortsättningen får ges samma innebördsom nu i de författningar där begreppet aUtjämt förekommer. Det måsteemellertid anses mindre tUlfredsstäUande, att i GB icke ges någon bestämning avvad ttolovning är, så länge balken alltjämt Prop.1973: 32 307 upptagerbestämmelser angående "trolovade". Såsom nämnts föreslås att"trolovad" utmönstras ur lagtexten i vissa av GB:s paragrafer.Förslaget innebär emellertid att uttrycket trolovad alltjämt kommer attbehållas i 8 kap.:s bestämmelser om äktenskapsförord (8 kap. 1, 2, 9, 10 och 12§§). Utformningen av dessa bestämmelser är beroende av det fortsatta arbetetmed revision av GB. Lagrådet vill därför ifrågasätta om icke 1 kap. 1 § börbehållas till dess den fullständiga översynen av GB genomförts. Godtages detta,torde förslaget såvitt gäller 3 kap. 1, 3 och 4 §§ samt 4 kap. 2, 3, 4, 6 och 8§§ GB ävensom 2 och 3 §§ lagen (1915: 437) om äktenskaps ingående i vissa fallinför svensk myndighet i utlandet böra anpassas därtUl. Enligt förslaget skall den nuvarande regeln i 2kap.