prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — a. en annonskampanj,vartUI medel delvis erhåUits från har aktivt bidragit till den höga svarsprocenten på de svarskortsom ingår i omläggningen. Avtal har träffats med SvenskaUtvecklingsaktiebolaget om tillverkning av nya registreringsskyltar och med om nya körkort, vilka skall vara av samma typ som bankernasidentitetskort. Produktionen av körkorten skall enligt avtalet starta den 2januari 1973. Nämndens datamaskinanläggning är färdiginstallerad i Skärholmenoch används tUl en mindre del även av andra myndigheter. Verksamheten under /73präglas främst av bil- och körkortsregistrens omläggning, som skall slutförasunder budgetåret samt av att verksamheten i enUghet med Kungl. Maj:ts beslut ijuni 1970 skall omlokaliseras till . Huvuddelen av den tillfälligt anställdapersonalen och konsulterna kommer att avvecklas och verksamheten bytersuccessivt karaktär i och med att de särskUda problem som hänger samman medomläggningsarbetet försvinner. Arbetet med omläggningen av bilregistretkommer att vara slutfört vad beträffar själva registeröverföringen /73. Omläggningen av körkortsregistren bedrivs i motsats tillbilregisteromläggningen parallellt på flera länsstyrelser. Fr. o. m. används nämndensdatamaskin i kontinuerlig drift. . Det centrala bilregistersystemet tar fråningången av hand om skatteuppbörden, vilket stäUer krav påanpassning av nuvarande rutiner även om största möjliga hänsyn redan innantagits till vad som skall gäUa . Produktionen av de nya skyltarna harstartats enligt uppgjorda tidsplaner och de första skyltarna har under augusti1972 distribuerats i län. Utbytet pågår under hela budgetåret ochberäknas vara slutfört i slutet av är 1973. Utbytet till den nya typen av körkortskall inledas . Ännu återstår detaljutformning av rutiner.Detta arbete har inte kunnat slutföras innan den författningsmäs-sigaregleringen och bestämmelserna kring utbytet fastställts. För tillverkningskontrollav de nya körkorten har skapats en särskild enhet i . Det direktaansvaret för denna enhet ävUar . Nämnden äremellertid engagerad i uppbyggnaden och igångsättningen eftersom det maskinellaregistersystemet i stor utsträckning skall användas i verksamheten. Nämnden förbereder f. n. flyttningen tillÖrebro och bl. a. har förhyrt lokaler. Flyttningen skall i anledning av Kungl. Maj:ts beslut ske ochjuni 1973. Prop.1973: 1 Bilaga 8 85 Underen övergångstid måste en viss dubbelorganisation förekomma, vilket kommer attställa hårda krav på personalen. Omkopplingen av telekommunikationsnätet kräverstora insatser frän sida eftersom driften mäste upprätthållasunder hela flyttningstiden. Detaljplaneringen av flyttningen har ännu intekunnat avslutas varför exakta uppgifter om flyttningen och omkostnaderna härförinte nu kan lämnas. Omlokaliseringentill kommer också att starkt påverka verksamheten under första delen /74. Utbytet av skyltarna skall vara avslutat i december1973. Detta är en förutsättning för att införandet av kontrollmärkessystemetoch den rallande skatteuppbörden skall kunna påbörjas . Utbytet av körkorten pågår under hela /74 och beräknas intevara avslutat förrän under är 1976. En omfattande omläggning av skatteuppbördensker vid ingången av då förutom övergången till rullande uppbörd bl. a. den av statsmakterna beslutade kUometerbeskattningen skall genomföras.Arbetet med ratiner för detta, vilket till stor del åvilar nämnden, påverkas ihög grad av bilskatteutredningens slutbetänkande (SOU 1972: 42)Vägtrafikbeskattningen. Även om viss hänsyn redan kunnat tas till dessa rutinerkommer det nya systemet att medföra ändringar av och tillägg tillbilregistersystemet. Utöveranvisade medel för /72 inkl. reservationen från budgetåret1970/71 har reservationsanslaget Kostnader för nytt bilregister m. m. nutUlförts de registeromläggningsavgifter som influtitpå riksstatens inkomsttitel Avgifter för registrering av motorfordon exkl. 18milj. kr., som kvarstår pä nämnda titel för bestridande av statsverketskostnader för bUregistreringen. Även under /73 har anslagettillförts registeromläggningsavgifter ochkommer att tUlföras tUläggsavgifter för reflekterande materiel. Dessaavgifter är avsedda att täcka kostnaderna för tillverkning och distribution avnya registreringsskyltar samt vissa andra omläggningskostnader. Nämndenhar därjämte intäkter från försäljning av datamaskintid till andra statliga ochprivata kunder samt från försäljning av information ur bil- ochkörkortsregistret. Omfattningen av dessa intäkter är f. n. svår att ange dåmycket bl. a. beror pä de regler för informationsuttag som kommer att gälla iframtiden. har, som närmareframgått av den föregående redogörelsen, genomfört omläggningentill nya ADB-baserade bU- och körkortsregister och dragit upp planerna för denfortsatta verksamheten. I och med att de nya registren tas i bruk är nämndencentral registreringsmyndighet med ansvar för rcgisterföringen. Från ingångenav är 1973 sker fordonsskatteuppbörden med hjälp av det Prop.1973:1 Bilaga 8 86 Under vären 1973 inleds även utbytet av nuvarandekörkort till nya differentierade körkort med utnyttjande av registeruppgifternai det nya körkortsregistret. Den författningsmässiga regleringen av bU- ochkörkortsregistreringen har skett i bUregisterkungörelsen (1972: 599) och ikörkortskungörelsen (1972: 592). I kungörelsen (1972: 605) om införande av nyvägtrafiklagstiftning finnsbl. a. bestämmelser om körkortsutbytet. BU- och körkortsregistreringen kommer att finansierasgenom regis-tcrhållningsavgifter,vilka utgår med dels . för fordon som är skattepliktiga enligtförordningen om automobilskatt eller traktorskatteförordningen, dels 10 kr.för varje utfärdat körkort. Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag att Kungl. att till Kostnader för nytt bilregister m. m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av23 . Kostnader för framställning av körkort m. m. 1972/73 Anslagi 10 000 000 1973/74 Förslag 20 000 000 1 Enligttilläggsstat I till riksstaten (prop. 1972: 130, : 21, rskr1972: 330). Från anslaget bestrids kostnaderna förtrafiksäkerhetsverkets kontroll av körkortstillverkningen m. m. samt de direktaersättningar, som för varje körkort skall utgå till postverket och AB ID-kortför deras medverkan i körkortsframställningen. Körkortsavgifter kortavgifter ochregistreringshållningsavgifter somredovisas på driftbudgetens inkomstsida under Uppbörd i statens verksamhet,beräknas till 40 milj. kr. (1972/73 20 milj. Dessa avgifter skall täckakostnader vid trafiksäkerhetsverket, länsstyrelserna, polisen ochbUregisternämndens körkortsregister samt ersättningar till postverket och . Beräknadändring 1973/74 Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Expenser ErsättningtiU postverket Ersättning till (10 000) + 10 000 000 + 10 000 000 Vid ingången av år 1973inleds framställningen av de nya differentierade körkorten och i sambandhärmed tas även det centrala körkorts-registret i bruk. Det åliggertrafiksäkerhetsverket att kontrollera tillverkningen av de nya körkorten ochatt ansvara för distributionen av dessa till postkontor och verketsstationsorter. Verket beräknar utgifterna för kontrollen avkörkortstillverkningen och för viss informationsverksamhet till . Mot trafiksäkerhetsverketsberäkning har jag ingen erinran. Med hänvisning till i sammanställningen givnauppgifter beträffande medelsbehov vid trafiksäkerhetsverket och förersättningar till postverket och hemställer jag att Kungl. att till Kostnader förframstäUning av körkort m. rn. för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 8 88 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör sjöfarten i den män handläggningen ejankommer på annan myndighet. Verksamheten skall bedrivas med inriktninghuvudsakligen på handelssjöfarten. I verkets uppgifter ingår bl. a. att hatUlsyn över sjösäkerheten, handha statlig lots- och farledsverksamhet ochsjökarteverksamhe-ten, leda statens isbrytning, samordna arbetet försjöräddning och pröva ekonomiska frågor som har betydelse för sjöfartsnäringensamt frågor om sjöfartsavgifter. leds av en styrelse. Chefför är en generaldirektör. Inom verkets centralförvaltningfinns fem avdelningar. Dessa är driftavdelningen, sjökarteavdelningen,sjöfartsinspektionen, ekonomiavdelningenoch administrativa avdelningen. Vidare finns en revisionssektion. För den regionala verksamheten finns femlotsdistrikt och sju sjöfartsinspektionsdistrikt. Den1 fanns vid 1 462 anställda. är en av de myndighetersom deltar i pågående försöksverksamhet med programbudgetering. För verksamhetengäller följande programindelning. Programmet Farledsverksamhet är uppdelati tvä anslag; Farledsverksamhet, exkl. isbrytning och Isbrytning. De övrigaprogrammen motsvaras av två anslag med samma namn som programmen. har i skrivelse den 21augusti 1972 lagt fram förslag till anslag i programtermer för budgetåret1973/74. I skrivelse har verket avgettverksamhetsberättelse för /72. Slutiigen har iskrivelse hemställt om ersättning för vissa radiotjänsterät sjöfarten. Allmän översikt över utvecklingen Världshandelsflottan mätti bruttodräktighet uppgick tUl ca 247 milj. tonoch hade frän föregående halvårsskifte ökat med ca 20 milj. ton. Vid mitten avår 1972 hade volymen Prop.1973:1 Bilaga 8 g9 ökatmed ytterligare ca 21 milj. ton tUl ca 268 milj. ton. Under /72tiUfördes världshandelsflottan nybyggda fartyg med en sammanlagdbrattodräktighet av 25,3 milj. ton, huvudsakligen stort tank- eller bulktonnageoch stora, snabba containerfartyg. Den svenskahandelsflottan (enheter om minst 100ton brutto) minskade från 872 tUl 724 fartyg.Samtidigt steg den sammanlagda bruttodräktigheten frän 4,5 till 5 milj. ton.Under år 1971 minskade antalet fartyg med 39 medan tonnaget gick upp med . gav en ytterligare minskning av antalet enheterom 14 medan tonnaget gick upp med tUl sammanlagt ca 5,4 milj. ton. Kända beställningar av svenska redaretyder på att den frän starka ökningen av bruttotonnaget kommer attfortsätta trots en fortsatt snabb utmönstring av äldre fartyg. Det är rimligtatt räkna med att handelsflottan kommit upp i drygt 7 milj. ton bruttomed en starkt ökad andel av mycket stora fartyg men också av kapitalintensivaspecialfartyg. Antalet enheter fortsätter att minska och torde varafärre än 600. De svenska rederiernas bruttointäkt iutrikes fart utgjorde 4 772 milj. kr. Kostnadema i utlandet var 2 717milj. Den inseglade nettointäkten blev således 2 055 milj. kr.Motsvarande belopp var 1 893 milj. kr. och 1 597 mUj. Anspråken på tjänsterbestäms i huvudsak av utvecklingen enligt följande. Det sjötransporteradegodsets vikt och volym, varvid uppdelning bör ske mellan å ena sidan fråntransportsynpunkt farligt gods (mineraloljor, vissa kemikalier m. Fartygens lastförmågaoch djupgående med uppdelning efter last enligt punkt 1. Fartygens utrustningmed nautiska hjälpmedel, lämplighet för gäng i is etc. Den geografiskafördelningen av trafiken, regionalt och lokalt. Antalet hamnanlöp perresa. Andelen fartygsanlöpi tät reguljär trafik. Den svenskahandelsflottans sammansättning med avseende pä åldersfördelning och typ avfartyg samt fartygens bemanning, verksamhet och fartområden. Ifemårsperspektivet sker bedömningen av utvecklingen i vad avser punkterna 26 i huvudsak som enframskrivning av nuvarande tendenser. Något radikalt nytt som bryter dessa lärknappast inträffa fram tUl minen av . Sjöfarten är en internationell näring.Svenska fartyg och av svenska rederier disponerade fartyg svarar enbart för enmindre del av trafiken 1973:1 Bilaga 8 90 pä svenska hamnar. Olika länders betingelser försjötransporter i form av kostnadsnivå, kapitaltillgång och teknisk standard äri hög grad skiljaktiga, vilket påverkar beskaffenheten hos de fartyg som sättsin i trafiken pä . Detsamma gäller kapacitet och utrustning i deutländska hamnar som tar emot svensk export och där importvarorna lastas ut. I fråga om utvecklingen av det sjötransporterade godsetkan följande framhållas. har den med lastfartygi utrikes fart transporterade godsmängden ökat från 52,7 till 72,4 milj. ton,dvs. med 19,7 milj.,ton eller . Äv ökningen svarade importen av råolja ocholjeprodukter för 13,5 milj. ton. 1971 ärs konjunkturnedgång innebar ettomslag. In- och utförseln sjönk med 5,1 milj. ton eller jämfört med är1970. Importen av mineraloljeprodukter minskade med 2,4 milj. ton och exportenav järnmalm gick ned med 2,1 milj. ton. Prognosen för förutsätter enuppgång av utrikesgodset med 18,8 milj. ton. Uppgången fördelar sig med 10milj. ton på oljor och 8,8 milj. ton på övrigt gods. Färjegodset ökade från4,4 till 9,5 milj. lon eller att jämföra förlastfartygens parti-och styckegods. Medan lastfartygens parti- och styckegodssjönk med ca fortsatte färjegodset attöka om än i långsammare takt än närmast föregående år. Lastbilsgodset ökadetill 4,5 milj. ton medan järnvägsgodset sjönk till 4,2 milj. ton.Sjöfartsverket räknar med att färjegodset skall ha kommit upp till ca14 milj. ton. Den starka utbyggnaden av tågfärjekapaciteten bör på nytt ökajärnvägens andel. De inrikes godstransporterna uppgick till 14,2milj. ton jämfört med 10 milj. ton är 1965. Till skillnad frånutrikesgodset höll sig kvantiteten kvar nivå. Är 1975beräknas de inrikes sjötransporterna av mineraloljeprodukter utgöra 12,5 milj.ton. Övrigt gods torde komma upp till 7,5 milj. ton, vilket ger entotalkvantitet om 20 milj. ton. Utvecklingen av fartygens lastförmågaoch djupgående är som tidigarenämnts av betydelse för efterfrågan pä tjänster. till är 1970ökade medellasten hos de fartyg som anlöpte svenska hamnar (in + ut) frän 2 220till , dvs. Är1971 minskade den till . I första hand berodde nedgången på deminskade transporterna av oljor och malm. Den milda vintern medförde att småfartyg kunde sättas in på svenska hamnar under en väsentligt änunder . Långsiktstrenden går emellertid mot en markerad ökning av fartygensmedeilast. a. olika transport-lösningar för utförseln av skogsprodukterfrån väner- och bottenvikshamnar medverkar till en sådan utveckling.Sjöfartsverkets reviderade Prop.1973:1 Bilaga 8 91 prognos för räknar med en medellast om . I förhållande till tidigare prognos förutsätts emeUertid antaletresor med fartyg om högst ca dödvikt öka med 3 300 till drygt 20 000år 1975. Antalet resor med större fartyg förutsätts vara 3 900. Avråoljeimporten, totalt 18,5 milj. ton, förutsätts är 1975 14 milj. tontransporterade med tankfartyg om dödvikt. För den inrikes trafikenredovisar sjöfartsstatistiken inte nägra uppgifter om de insatta fartygensstorleksfördelning. Viss statistik är dock tillgänglig för skeppningarna avmineraloljeprodukter. Utlastningen var 8,4 milj. ton, varav 2,7 milj.ton avsåg hamnar i och . Av transporterna från om 5,3milj. ton gick 2,7 milj. ton med huvudsakligen utländska fartyg om dödvikt till kusthamnar. I övrigt ombesörjdes transporterna av fartygom högs dödvikt. Av den beräknade kvantiteten oljeprodukter år1975, totalt 12,5 milj. ton, torde enligt reviderade bedömning högst 5 milj. ton skeppas med fartyg om dödvikt eller mindre. Bl.a. utbyggnaden av och beräknas medföra enökning av tankfartygslasterna. Ett betydande antal tankfartyg med enlastförmåga om ca är beställda av svensk redare. Med fartyg mellan15 000 och skulle transporteras 7,5 milj. ton. Vid en medellast av20 innebär detta knappt 400 resor. I fråga om fartygens utrustning m. m. torde allmänt gälla, att ju större och nyareett fartyg är desto bättre är dess nautiska utrustning och förutsättningar försjöfart under svåra väderleksförhållanden. räknar med en starktpositiv utveckling . ÄtskiUiga mindre och delvis gamlafartyg kommer dock att fortsätta trafiken på svenska hamnar. Specialiseringen efterinte enbart last utan ocksä efter träd ökar tillgången pä isförstärkta ochdärmed för vintersjöfart väl lämpade fartyg. har det ökadeantalet sådana fartyg möjliggjort betydande sjötransporter översåväl bottenhavs- som bottenvikshamnarna. Svenska rederiers nybyggnadsprogramliksom uttalanden från större avlastare tyder pä en starkt ökad tillgång tillisförstärkta fartyg . I det föregående har i huvudsakbehandlats sjötrafiken på sedd som en enhet. Det material som finns fören framtidsbedömning av den regionalafördelningen är relativtknapphändigt. En uppdelning och ett försök till prognosför är 1975 mellan å ena sidan ()och ä andra sidan vad avser lastfartygsgodset visar följandeallmänna tendens. I första hand det nyamönstret för oljeförsörjningen har fört med sig att andel avtotaltrafiken ökat betydligt. Prop.1973:1 Bilaga 8 92 Trotsden fortsatta utbyggnaden av oljeraffinaderier räknar med en successivt minskad takt idenna utveckling . Utbyggnaden av den tunga industrin iNorrbottens kustland förskjuter transporterna längs ostkusten norrut. I fräga om utvecklingen av antalethamnanlöp per resa kan följandeframhållas. Antalet inklarerade lastfartyg i direktutrikes fart utgjorde ca 30 1971 mot ca 29 1970. På en och sammaresa faller emellertid ofta flera hamnanlöp. Fartyget kan lossa i en hamn ochdärefter anlöpa annan hamn för lastning. Lossning och/eller lastning kan ocksåske i två eller flera hamnar. Den konventionella linjefarten är sålunda baseradpå ett flertal hamnanlöp per resa. Ett tankfartyg kan t. ex. lossa i trehamnar. Ändringarna i transportmönstret innebäremellertid fortlöpande en minskning av antalet hamnanlöp per resa. Ätt medbefintligt statistiskt underlag kvantifiera denna minskning är dock intemöjligt. Vad beträffar utvecklingen av trafikenmed fartyg i tät reguljär trafik medför övergången till fartygspeciaUserade för last, hanteringsteknik och träd en ökning av fartyg i sådantrafik pä samma hamn och därmed normalt en minskning av benägenheten att aiUitalots. Färjetrafiken med kombinerade enheter samt i stigande omfattning medrena lastfartyg är ett exempel pä detta. Detsamma gäller för fartyg byggda förlift-on/lift-off i den kortväga utrikestrafiken vare sig dessa är avsedda förcontainers eller skogsprodukter i enhetslaster. Under budgetåret197 1/7 2 var programbudgetarbetet främst inriktat på att förbättra verketsplaneringsunderlag och rutiner för budgetuppföljning och redovisning. Arbetetmed att åstadkomma relevanta prestations- och effektivitetsmätt förverksamheten fortgick. försjöfartsverkets omlokalisering påbörjade sitt arbete under /72. Beträffande den verksamhet som avserprogrammet Farledsverksamhet kan följande framhållas. Den fyren togs idrift och ersatte motsvarande fyrskepp. Fyrkassunen förFalsterborev, som skall ersätta det sista fyrskeppet, sjösattes och blev klarför utsättning pä sin position under budgetåret. Vidare utfördes kassunarbeten undervintem för fyrarna Dynabrott och Brandskärsflak avsedda för inloppet tillBrofjorden. Äv mindre fyrar som ersättning för bojarblev Gunvorsgrund utsatt på sin position utanför . Arbetenablev i sin helhet färdiga . Vidare blev fyrkassunema VäntaLitets 1973:1 Bilaga 8 93 Grundoch Landsorts Bredgrund sjösatta och under /72 klargjordaför utsättning. Två fyrkassuner, avsedda för Svängen i Sandhamnsleden ochVallinsgrund utanför , byggdes under vintem i hamn och sjösattes imaj 1972. Helautomatiseringoch avbemanning genomfördes av Brämö fyr. Modernisering och helautomatiseringavslutades under verksamhetsåret vid . Halvautomatisering av fyrenSandhammaren förde med sig vissa personalminskningar. Helautomatiseringen avUtklippans fyr genomfördes under budgetåret. Trenya fyrar och en fyrljusenslinje med mycket hög ljusstyrka inrättades underbudgetåret. Fem fyrar elektrifierades och tretton fyrar renoverades och fickny apparatur. Radarrespondrar av aktiv typ installerades och togs i drift påsju platser. Fyrkontrollenoch den centrala uppföljningen av fel byggdes ut ytterligare och omfattar nusamtliga fasta fyrljusanlägg-ningar, radiofyrar ochmistsignalanläggningar. Ca 40 fyrar på och 20 på ostkustengenomgick under budgetåret omfattande reparationer. Med hjälp av AMS-medel utfördesreparationsarbeten vid ett flertal fyrplatser. Ianslutning till den pågående fyrautomatiseringen kunde fyrpersonalen underbudgetåret minskas med 20 personer till 91. Häremot får ställas en ökning avantalet fyrtekniker med fem. Under verksamhetsåret hade sjöfartsverkettillgång till fem lots-distriktsfartyg och två gasningsjakter. Deenheter som deltar i sjöräddningsverksamheten gjorde under kalenderåret 1971sammanlagt 1 136 undsättningar, varav deltog i 215. Under entvåmänadersperiod totalförliste sju fartyg i tUl Sverigeangränsande vattenområden. Sjöolyckor krävde 19 människors liv.Det system för uppföljning av sjöräddningsinsatserna som togs i bruk under år1970 gör det möjligt att systematisera orsakerna till olyckorna och därigenomförbättra sjöräddningsorganisationen. Utsjömätningsarbetetkoncentrerades under budgetåret till två avsnitt av tungtrafikkorridorennämligen söder om och i nordligaste . En mycket glesrekognoceringslodning påbörjades under budgetåret i ett stort område utanförtungtrafikkorridoren syd och ost om Gotiand. Vidare genomfördes mindre arbeteni Bornholmsgattet och söder om . Kustsjömätning av störreomfattning skedde i för kraftverks behov och iinseglingsom-rådet till /. Utöver dessa ytmässigt merbetydande arbeten ombesörjdes ett flertal mindre mätningsuppdrag. Underverksamhetsåret återupprättades lotsuppassnings-ställe. Det totalaantalet lotsar inkl. lotsplatschefer minskade dock med nio tiU 411.Båtpersonalen ökade med åtta till 280. 1973: 1 Bilaga 8 94 Den 1 januari 1971infördes ett system med i princip allmän lotsfri-het. Maj:t har den 16september 1971 meddelat föreskrifter om vissa undantag frän lotsfriheten. Antalet utförda lotsningar /1972minskade med 4 550 till 46 250 jämfört med föregående budgetår. Till väsentligdel berodde det minskade antalet lotsningar på en mindre benägenhet attutnyttja lots som följd av bortfallet av den tidigare lotsavgiftsplikten.Hänsyn fär emellertid också tas till trafikkoncentrationen tUl ett mindre antalhamnar. Övergången till systemtransporter med täta anlöp av en och samma hamninnebär likaledes ett minskat behov av att anlita lots. var samtliga femstatsisbrytare insatta i isbrytning, dvs. , , , och behov av att förhyra ytterligare kapacitet uppstod ej. iföljd visade det sig möjligt att utan avbrott uppehålla sjöfarten på bottenvikshamnarnaPiteå och . Sjöfarten på pågick utanavbrott. På grund av fördjupningsarbeten var stängd för sjöfart . Vintern var liksom frånisbrytningssynpunkt mildare än normalt. Det totala antaletarbetsdagar för statsisbrytarna uppgick under /72 till 584 mot558 /71 och 612 i medeltal för femårsperioden /661969/70. Statsisbrytarna utfördesammanlagt 1 547 assistanser mot 1 490 föregående budgetår och 2 179 imedeltal för femårsperioden. I vad avser programmet Fartygs verksamhet harprogrambudgetarbetet lett till att ett rapportsystem för besiktningar ochinspektioner utarbetats för sjöfartsinspektionen. Systemet skall förutom attdet ger underlag för debitering av inspektionens tjänster ge löpandeplaneringsunderlag och prestationsstatistik för verksamheten. Det omfattande arbetetför att inhämta eftersläpningen i utgivningen av följdförfattningar till 1965års lagstiftning om säkerheten på fartyg blev i allt väsentligt avslutat /72. En stor del av författningsarbetet under budgetåret ägnadesåt den nya lagstiftningen om åtgärder mot vattenförorening från fartyg. Verket gav utföreskrifter i form av kungörelser om elektrisk anläggning och utrustning påfartyg, om transport till sjöss av flytande kemikalier i bulk, om tillämpningav sjöarbetstidslagen, om frivilligt typgodkännande av fritidsbåtar och omåtgärder mot vattenförorening från fartyg. Vidare meddelades föreskrifter omtransport till sjöss av farligt gods, om provning av förpackningar för farligtgods, om farligt gods i hamn m. m., om förande av skeppsdagbok, om tillämpningav Kungl. Maj:ts mönstringsförordning, om sjöarbetstidsjournal m. m. Förslagtill bestämmelser och rekommendationer om skydd mot buller på fartygutarbetades och underställdes Kungl. 1973:1 Bilaga 8 95