prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Föräldraförsäkringen föreslås även innefatta rätt tUl sjukpenningvisst antal dagar för förälder som stannar hemma för att ta hand om sjukt barnsamt ett förstärkt och beskattat vårdbidrag till föräldrar med svårthandikappade barn. Barnpensionerna från folkpensioneringen föreslås höjda tUlen garantinivå på av basbeloppet med avräkning mot ATP-pension ochänkepension, som åldersgränsen föreslås höjd från till ,varigenom större samstämmighet med reglerna om bidragsförskott uppnås. Kommitténföreslår ytterligare regeländringar bl. a. rörande bidragsförskott ochinvandrarbarnens rätt till vissa förmåner. I det av kommittén redovisadeutbyggnadsprogrammet ingår också en höjning av de inkomstprövade statligabostadstilläggen från . per barn och månad, liksom en höjningav åldersgränsen för bostadstUläggen tUl . Vidare föreslår kommitténändrade inkomstprövningsregler för bostadstilläggsamt enhetliga daghemsavgifter. Administrationen av hela famUje-stödetföreslås bli samlad hos försäkringskassorna med samordnad utbetalning och merenhetliga regler. Kommittén understryker också angelägenheten av en fortsattsnabb utbyggnad av barnstugeverksamheten. Slutligen har kommittén genom ensärskUd arbetsgrupp redovisat den närmare utformningen av en utvidgning av dehyresanknutna bostadstilläggen tUl att även omfatta låginkomsttagare utanbarn. Jag finner det angeläget att /74 kunna genomföra en del av de förbättringar av det ekonomiskafamiljestödet som föreslagits i familjepolitiska kommitténs betänkande.Kommitténs förslag om en föräldraförsäkring har som tidigare nämnts ett direktsamband med förslaget om beskattade förmåner vid sjukdom, eftersom denföreslagna föräldrapenningen liksom sjukpenningen vid vård av sjuka bam haranknutits till sjukpenning vid egen sjukdom. Avsikten är att till vårsessionenvid årets riksdag lägga fram proposition med förslag Prop.1973:1 Bilaga 7 43 ominförande av en föräldraförsäkring med en enhetlig garantinivå fö: allaföräldrar av i anslutning till barnets födelse. Isamband härmed kommer också att föreslås rätt till sjukpenning för föräldersom stannar hemma och vårdar sjukt bam och för fader som tar hand om barn ihemmet i samband med födseln av ytterligare bam i familjen. Kostnadema fördessa reformer beräknas till ca 215 milj. kr. Vidare kommervårdbidraget för handikappade barn att föreslås höjt och blibeskattat och ATP-grundande för den förälder som vårdar barnet. Frågan om enförstärkning av barnpensionerna så att mer enhetliga regler skapas förbarnpensioner och bidragsförskott korhmer också att tas upp i det sammanhanget.Kostnaderna för dessa två reformer, som belastar folkpensionsanslaget, beräknastill ca 60 milj. kr. Samtliga de här nämnda reformerna avses träda ikraft . Genom de allmänna barnbidragen får allabarnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt tillskott. Barnbidragen utgår tillomkring 1 mUj. barnfamiljer med ca 1,8 milj. barn under 16 år.Barnbidragsbeloppet höjdes från . perbarn och år. Anslagsbehovet för nästa budgetår uppgår tUl 2 395 milj. kr.Svenska kommunförbundet har i flera sammanhang förordat att administrationen avbarnbidrag och bostadstillägg förs över från kommunerna till de allmännaförsäkringskassorna. har lagt fram förslag om en överflyttningav administrationen av barnbidragen till försäkringskassorna. Jag kommer i det följande att förorda att denna omläggning ifråga om barnbidragen genomförs . Deinkomstprövade bostadstUläggen utgör ett betydelsefullt komplement tUlbarnbidragen för familjer med lägre inkomster och familjer med flera bam.BostadstUläggen förstärktes kraftigt främst för familjer medmånga barn och familjer med höga boendekostnader. De statliga tUläggen höjdestill . för varje barn som reglerna förenklades.Samtidigt höjdes åldersgränsen från 16 till . Vidare förstärktes destatsbidragsberättigande kommunala bostadstilläggen kraftigt genom attdessa hyresanknutna bostadstillägg fördubblades så att de nu täcker avhyreskostnaderna från . upp till vissa övre hyresgränser.Främst till följd av denna reform har särskilt kostnaderna för de hyresanknutnabostadstilläggen ökat kraftigt. Under innevarande budgetår beräknas ca 1 100milj. utgå i statliga och kommunala bostadstillägg. Barnfamiljer med lågainkomster har därmed fått ökade ekonomiska möjligheter att skaffa sig modemaoch rymliga bostäder. har i sittslutbetänkande redovisat en översyn av inkomstprövningsreglerna förbostadstilläggen. Kommittén har också föreslagit en mindre ändring i reglema omutbetalning av kommunala bostadstillägg. Remissbehandlingen visar att kommitténs Prop.1973:1 Bilaga 7 44 förslagrörande inkomstprövningen kräver närmare överväganden. Jag förordar därför idet följande en närmare undersökning av andra möjligheter än de av kommitténanvisade för att nå fram till ett mer rättvisande och aktuellt inkomstunderlagför bostadstiUäggen. Därvid bör bl. a. beaktas att övergång till beskattadesjukförmåner kan ge bättre förutsättningar att använda den sjukpenninggrundandeinkomsten som huvudsakligt inkomstunderlag. Avsikten är att undersöka om mandärigenom kan skapa ett relativt enkeltinkomstprövningssystem som avspeglar den aktuella inkomsten. En annanuppgift som knyter an till detta utredningsarbete är att belysa olika tekniskalösningar i fråga om administrationen av bostadstilläggen. I avvaktan på dennaprövning bör bidragsrätten fortsättningsvis liksom prövas efterden taxerade inkomsten. Med hänsyn till inkomstutvecklingen bör inkomstgränsenför oreducerat bostadstillägg höjas . Med hänsyn till att de hyresanknutna bostadstUläggen finansieras avsåväl staten som kommunen bör de i fortsättningen benämnas statskommunalabostadstillägg. När det gäller utbetalningen avbostadstilläggen visar remissvaren att det finns en betydande opinion för enmer genomgripande ändring av utbetalningen än vad kommittén föreslagit. Jagförordar i det följande att de statskommunala bostadstiUäggen, som är direktknutna till hyran och endast utgår till familjer med egen bostad, betalas tUlhyresvärden för avräkning på hyran. Omläggningen bör genomföras vid ingången av . Bostadstilläggens statligagrundbelopp bör liksom nu betalas ut till famUjen. Jag kommer i det följande också attförorda att de statskommunala bostadstilläggen utvidgas såatt de omfattar även låginkomsttagare utan barn i huvudsak enligt de reglersom förordats av familjepolitiska kommitténs arbetsgrupp och därvid inriktas pålåginkomsttagare med egen bostad. Dessa nya bostadstillägg bör utgå med 80 %av den del av hyran som överstiger . för ensamstående och 400kr. för gifta upp tUl vissa övre hyresgränser. Maximalt bidrag blir200 kr. Oreducerat bidrag bör utgå upp till en taxerad inkomst av . Därefter reduceras bidraget enligt regler motsvarande dem som gällerför barnfamiljer. Vidare förordas att nuvarande hyresgränser för ensamståendemed barn förskjuts nedåt med , varigenom bostadstilläggen tillenförälder-familjerna kommer att ytterligare förstärkas. Utvidgningen av bostadstilläggen till attomfatta låginkomsttagare utan barn, inkl. förbättringama för ensamstående medbam, beräknas kosta ca 100 milj. kr. I anslutning härtill börgenomföras en höjning av statsbidraget tillde statskommunala bostadstiUäggen. Anslagsbehovet för bostadstilläggenberäknas fUl sammanlagt 965 milj. kr. för nästa budgetår. Utöver de tidigare nämnda stödformerna ärbarn vars föräldrar lever åtskilda garanterade ett särskilt ekonomisktgmndskydd genom bidragsförskotten. Den ekonomiska tryggheten för dessa bam ärdärför inte beroende av den underhållsskyldige föräldems förmåga att betalaunderhållsbidrag. Bidragsförskotten höjdes från tiU av basbeloppet och uppgår nu till . per barn och år vid nuvarandebasbelopp . höjdes den övre åldersgränsen för bidragsförskottfrån till . Statens bidrag utgör av kommunernas nettokostnader.Anslagsbehovet för bidragsförskott beräknar jag tUl 194 mUj. Följande sammanställning visaromfattningen och utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd åtbamfamiljema enligt nu gällande regler (milj. ' Inkl. 122 milj.kr. för särskilda statliga bostadstillägg till barnfamiljer De förslag till famUjepolitiska reformersom enligt vad tidigare anförts kommer att läggas fram till årets riksdagmedför en ökning av det ekonomiska stödet tUl barnfamiljer och vissalågmkomsttagare utan barn med ca 375 mUj. Under följande avsnittkommer jag dessutom att förorda en kraftig höjning av statsbidragen tilldaghem och fritidshem för en kostnad av 75 milj. kr. Sammanlagtomfattar de familjepoliriska reformerna således en kostnad av ca 450 milj. kr.om året utöver de automatiska kostnadsökningar som följer av tidigare riksdagsbeslut. 1971/72Utgift 2 157 836 388 1972/73 Anslag 2 170000 000 1973/74 Förslag 2 395 000 000 Allmänna barnbidrag utgår för barn under16 års ålder med . Kostnaderna bestrids helt av statsmedel.Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag(ändrad : 381). Prop.1973:1 Bilaga 7 46 beräknar anslagsbehovetför /74 till 2 400 mUj. Beräkningarna grundas på statistiskacentralbyråns befolkningsprojektion (information i prognosfrågor nr 1972: 5)med en nettoimmigration av 20 000 . Maj:t uppdrog åtstatskontoret och att i anslutning till utredningenangående användningen av ADB inom den allmänna försäkringen () fullfölja utredningsarbetet angående överföring av administrationen avallmänna bambidrag från kommunerna och till försäkringskassornaoch . förordar isitt slutbetänkande Familjestöd (SOU 1972: 34) att det familjepolitiskakontantstödet administreras av försäkringskassorna och . - som bedrivit sittutredningsarbete i samråd med och kommunförbundet har i en rapport benämndAdministrationen av allmänna barnbidrag m. m. lämnat förslag om hur ettöverförande av administrationen av allmänna barnbidrag från kommunerna ochsocialstyrelsen till försäkringskassorna och kan ske.Förslaget innebär att försäkringskassoma skall svara för den lokala administrationenoch besluta i ärenden angående allmänna bambidrag. skallvara tillsynsmyndighet och även svara för utbetalningen av barnbidragen genomden nya ADB-anläggningen i . Administrationen kommer därmed attmotsvara den som gäller bl. a. för folkpensionerna. Under en övergångstidbehöver barnbidragsregister läggas upp vid försäkringskassornaslokalkontor. När ADB-systemet är utbyggt för sjukförsäkringen ersätts demanuella registren av ett centralt register som kan nås genom ettterminalsystem. Omläggningen beräknas kunna genomföras . Kommunernaavlastas enligt beräkningar ca 15 mUj. i administrationskostnader.Rationaliseringsvinsten beräknas till ca 5 milj. kr. I rapporten behandlasockså integrationsmöjligheter och effekter av samordning mellan barnbidragenoch vissa andra former för familjestöd. Remissyttranden över RAFA-utredningensförslag har avgetts av ,postverket, , , ,, offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén, hemvistsakkunniga, vissalänsstyrelser, , försäkringskasseförbundet samtett antal kommuner. Flertalet remissinstanser tillstyrkereller lämnar utan erinran förslag att administrationen av deallmänna barnbidragen 1973:1 Bilaga 7 47 skallöverföras från kommunerna till försäkringskassorna fr. o. m. den 1 januari1974. Personalfrågorna tas upp av bl. som anser detangeläget att försäkringskassorna, när man övertar handläggningen av allmännabambidrag m. m., också övertar den handläggande personalen. Förbundet finnerdet nödvändigt att ett ingående samarbete etableras mellan försäkringskassomaoch kommunema i denna fråga. Liknande synpunkter förs fram av bl. a.kommunstyrelserna i och samt sociala centralnämnden iEskilstuna. Den nordiska konventionen om socialtrygghet medger f. n. att ett land kräver sex månaders vistelse i landet förmedborgare i annat nordiskt land innan bambidrag börjar utgå. föreslår att denna bestämmelse avskaffas, varigenombambidrag kommer att utgå från ankomsten till det nya vistelselandet. Förslagetkräver ändring av den svenska lagen om allmänna barnbidrag. Förslaget har remitterats tillsocialstyrelsen och familjepolitiska kommittén som båda uttalar sigprincipiellt för Uka behandling mellan svenska och utländska bam. De bådaremissinstansema påpekar att även de finländska reglema behöver ändras för attbambidrag vid flyttning meUan de nordiska länderna skall utgå utan uppehåll ochutan dubbelbetalning. De allmänna barnbidragen har alltsedan deinfördes admi nistrerats av kommunema. Eftersom det är fråga om etthelt statligt bi dragssystem har kommunförbundet begärt attadministrationen av barnbidragen förs över till försäkringskassorna.Införandet av automatisk databehandling inom den allmänna försäkringen har nuskapat möjlighet att genomföra en sådan omläggning. Jag biträder därförfamiljepolitiska kommitténs och förslag att administrationenav de allmänna barnbidragen förs över till försäkringskassoma fr. o. m. den 1januari 1974. bör i stället försocialstyrelsen svara för tillsynen av denna verksamhet. RAFA-utredningenberäknar att omläggningen medför en kostnadsökning för försäkringskassoma påca 10 milj. kr. medan koriimu-nema avlastas kostnader på drygt 15,milj. Försäkringskassornas kostnader för bambidragsadministrationen börfinansieras på. samma sätt som kassomas övriga administrationskostnader. I det fortsatta planeringsarbetetbeträffande omläggningen av bam-bidragens administration börriksförsäkringsverket ägna uppmärksamhet åt personalfrågoma med beaktande avvad som under remissbehandlingen anförts av bl. Jagbiträder vidare nordiska socialförsäkringsutskottets förslag till 1973:1 Bilaga 7 48 ändring av bestämmelserna rörande bambidrag iden nordiska konventionen om social trygghet. Detta innebär att vid flyttningmellan de nordiska länderna bambidrag skall utgå från ankomsten till det nyavistelselandet. För att förslaget skall kunna genomföras bör Kungl. Maj:t gesrätt att genom konvention göra avsteg från kravet i barnbidragslagen på attbarnet skall ha vistats i landet för att erhålla bambidrag.Kostnaderna för dessa ändrade bestämmelser om barnbidrag till nordiska bamberäknar jag till ca 2 milj. kr. Förslag till delagändringar som behövs härför bör i annat sammanhang föreläggas . Enligt beslut vid 1972års riksdag (prop. 1972: 95, SkU 1972: 32, rskr 1972: 238) höjdesbarnbidragsbeloppet med . per barn ochår. Med hänsyn tUl att invandringen varit lägre än vad socialstyrelsenräknat med i sin anslagsframställning beräknar jag anslagsbehovet förbarnbidragen under nästa budgetår till 2 395 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Allmännabarnbidrag för /74 anvisa ett förslagsanslag av 2 395 000 000kr. Ersättning till postverket för utbetalningav allmänna barnbidrag 1971/72 Utgift 5333 510 1972/73 Anslag 6700 000 1973/74 Förslag 7800 000 Från anslaget utgårersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag.Ersättningen erläggs halvårsvis i efterskott. Anslaget för /74avser alltså kostnader för utbetalningar under . Ersättningen tillpostverket har för utgjort 1: . för varje utbetaldbambidragsanvisning. Med utgångspunkt i de för till-lämpadeersättningsgrunderna beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill 7,0 milj. kr. har därefter ien framställning begärt att ersättningen för utbetalning av barnbidragen underår 1973 skall höjas tUl 1: . för varje utbetald bambidragsanvisning. Riksrevisionsverketförordar efter granskning av postverkets kostnadsberäkning att ersättningenför fastställs till 1: . per utbetald bambidragsanvisning. Prop.1973: 1 Bilaga 7 49 Med tillämpning av det avriksrevisionsverket förordade ersättningsbeloppet av 1: . per utbetaldanvisning beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 7,8 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag för /74anvisa ett förslagsanslag av . Bostadstillägg m. m. 1971/72 Utgift 754 6111351 1972/73 Anslag 815000 000= 1973/74 Förslag 965 000 000 1 Anslaget Bostadstillägg för bamfamiljer m. m.Härav . för särskilda statliga bostadstillägg för bamfamiljerunder . ' Anslaget Bostadstillägg för bamfamiljer, m. m. Från anslaget bekostasstatliga bostadstillägg för barnfamiljer och statsbidrag till kommunalabostadstillägg för barnfamiljer. Bostadstilläggen, som är inkomstprövade,syftar till att ge barnfamiljer med lägre inkomster och familjer med flera barnett förstärkt ekonomiskt stöd. De statsbidragsberättigande kommunalabostadstilläggen är anknutna till bostadskostnaderna. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1968: 425) om statliga bostadstillägg tillbarnfamiljer (ändrad : 425) och kungörelsen (1968: 426) omstatsbidrag till kommunala bostadstillägg till bamfamiljer (ändrad senast1972: 47). Styrelsen förutsätter attinkomststrecken för reducering av bostadstillägg fr. o. m. /74justeras så att andelen familjer med tillägg blir oförändrad. Styrelsen räknarockså med en fortsatt ökning av kostnaderna för statsbidrag till kommunalabostadstillägg med hänsyn till den ökade stimulans till höjning avbostadsstandarden som de nya reglerna för kommunala tillägg innebär,omflyttningen i övrigt samt hyresutvecklingen. Styrelsen beräknaranslagsbehovet för nästa budgetår riil 950 milj. kr. Styrelsen föreslår vidareatt . får disponeras för upplysning m. m. om bostadstillägg. föreslåratt regeln om reducering av bidragsgrundande bostadskostnad med hänsyn till familjens behov slopas. Beträffandebostadstilläggen föreslår kommittén bl. a. att den s. k. sammanräknadeinkomsten skall ligga till grund för inkomstprövningen. Prop.1973:1 Bilaga 7 50 Detbetyder att allmänna avdrag vid taxeringen inte skall påverka den bidragsgrundandeinkomsten. Kommittén föreslår att inkomstgränsen höjs med 1 000 kr.för att ta hänsyn till de allmänna avdragen hos löntagare. Förvärvsavdragföreslås kompenserat med ett fribelopp på . för inkomst av tjänst. För att inkomstprövningen i enskilda falldå särskilda omständigheter föreligger exempelvis stor underhållsbörda skall kunna tillgodose ett befogat stödbehov, föreslår kommittén att vidväsentligt nedsatt betalningsförmåga ett speciellt avdrag skall kunna görasavpassat efter omständigheterna i fallet. Kommittén föreslår också att bidragsåretändras. Rätten till bostadstillägg börenligt kommittén bedömas efter inkomstuppgifterna i självdeklarationen.Ansökan bör göras i samband med deklarationstillfället ochbidragsåret börja löpa . Om inkomstbedömningen vid taxeringenavviker från självdeklarationen med mer än . Den nuvarande möjligheten att ompröva bostadstillägget om inkomstensenare minskat väsentligt föreslår kommittén skall få motsvarande tillämpningnär inkomsten ökat väsentligt. Beträffande utbetalningen avbostadstillägg föreslår familjepolitiska kommitténingen ändring av huvudregeln att tilläggen skall utbetalas tillfamiljerna. Däremot föreslår kommittén att det kommunala bostadstillägget skall kunna betalas ut till hyresvärdeni de fall familjens hyres-betalningar uteblivit eller mer. Maj:ts uppdrag har kommitténockså prövat möjligheterna att utvidga systemet med bostadstillägg tUlbarnfamiljer tUl att även omfatta låginkomsttagare utan barn under 17 år.Undersökningen i detta avseende har utförts av en arbetsgrupp inom kommittén. Arbetsgruppen framhåller i sin rapportatt bostadsförsörjningen är en viktig komponent i låginkomsttagarens socialasituation. Otillfredsställande bostadsförhållanden kan inverka påarbetsförmåga, psykiskt och fysiskt välbefinnande m. m. När det gällerbostadsförhållanden för de barnlösa är dethuvudsakligen beträffande bostädernas utrustning sorri brister finns. Enförhållandevis stor del barnlösa, särskilt enpersonhus-hållen, saknar modernalägenheter (lägenheter med bad- eller duschrum, wc och centralvärme). Ettbostadsstöd skulle hjälpa ekonomiskt svaga grupper att betala hyran för en godbostad. Genom ett bostadsstöd till dessa grupper skulle man också förbättraförutsättningarna för att hus-hällsstrukturen i nybyggda bostadsområden blirmer allsidig. En utvidgning av systemet medbostadstiUägg tUl barnfamiljer bör enligt arbetsgruppen avse den hyresanknutnadelen. Stödsystemet kan utformas antingen somett individstöd eller som ett stöd till hushåll. Arbetsgruppen har funnit attett stödsystem som utformas som ett individstöd är att föredra. Prop.1973:1 Bilaga 7 51 ningenpå individen görs dock för gifta. För dessa bör bidraget utgå för makarnagemensamt efter gemensam inkomstprövning. Därigenom undviker man att hemmamakefår eget bidrag om den andre maken har hög inkomst. Man kan hävda att de somsammanbor under äktenskapsliknande former bör jämställas med gifta ibidragshänseende. Av-gränsnings- och kontrollsvårigheterna är emellertid härbetydande och tanken på gemensamt bidrag i dessa fall avvisas. Att märka är attingen av grupperna genomgående gynnas i bidragshänseende utan detta beror påinkomst- och hyresfördelningen. Liksom i fråga om bamfamiljer bör dock sådanasamboende som varit gifta eller som har eller har haft barn tUlsammansbetraktas som gifta. När det gäller fördelningen av hyranmeUan boende som delar lägenhet föreslås att man i första hand utgår från defaktiska förhållandena med möjlighet för den bidragsbeviljande myndigheten attgöra en skälighetsbedömning. Ungdomar föreslås åtminstonetill vidare inte omfattas av stödet. Pensionärerna bör inte heller ingåeftersom de omfattas av ett eget motsvarande bidragssystem. Arbetsgruppen har när det gällerbidragsandel och hyresintervall förordat följande alternativ. Bidrag till låginkomsttagare utan barnföreslås utgå av bostadskostnaden i det bidragsberättigandeintervallet enligt följande. Antal Bostadskostnad Utgående bidrag boende kr./män. kr./mån. Inkomstgränsen för oreducerat bidragföreslås ligga . lägre än för barnfamiljerna. I övrigt skulle sammabidragsregler gälla som för barnfamiljer. För att inte bidragsreglerna för de nyagrupperna skall bli gynnsammare än för ensamstående med barn föreslås att dennedre hyresgränsen för den senare gruppen sänks till . Med denna utformning beräknas ett bidragtill låginkomsttagare utan bam omfatta ca 70 000 bidragstagare. Årskostnadenberäknas till ca 65 milj. kr. En sänkning av hyresgränsen för enförälderfamUjerberäknas beröra 45 000 bidragstagare och kostnaden beräknas till ca 30 milj.kr. har motbakgrund av sitt uppdrag att utreda det ekonomiska stödet till barnfamiljerna inte ansett sig haanledning att ta ställning till om ifrågavarande utvidgning av stödet tillandra grupper än barnfamiljer bör genomföras eller inte. Kommittén ansluter sigemellertid i aUt väsentligt till de avvägningar som lett fram till den avarbetsgruppen förordade bidragskonstruktionen. 1973:1 Bilaga 7 52 Kommitténs förslag attlägga den sammanräknade inkomsten till grund för inkomstprövningen tillstyrkseller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Förslaget avstyrks dockav bl. a. och flertalet hörda länsstyrelser. Dessaremissinstanser förordar att nuvarande ordning bibehålls. och har invändningar mot förslaget. Deanser att konsekvenserna av en ändring av inkomstbegreppet bör utredasytterligare och att därvid även andra inkomstbegrepp bör övervägas. Liknandesynpunkter framförs av . Kommunförbimdet motsättersig att en så omfattande ändring av inkomstprövningssystemet som den avkommittén föreslagna genomförs innan administrationen av bostadstilläggenflyttas över till försäkringskassorna. En majoritet avremissinstanserna har tillstyrkt kommitténs förslag till regler för utbetalningav bostadstUlägg eller lämnat det utan erinran. Av de remissinstanser somsärskilt har yttrat sig om utbetalningen har dock de flesta föreslagit attbostadstillägg (statligt och kommunalt eller enbart kommunalt) betalas direkttill hyresvärden. Kommitténs förslagtillstyrks av bl. a. , statskontoret, ochTCO. Utbetalning till hyresvärdensom huvudregel för statligt och kommunalt tillägg förordas avbostadsstyrelsen, boendeutredningen, , . , de flesta hördalänsstyrelser samt , och kommuner. Även () och AB förordarutbetalning till värden. LO framhåller att bostadens kostnad sådan somden framstår för bostadskonsumenten är av stor betydelse när det gäller attunderlätta för olika hushåll att skaffa sig goda bostäder.