prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Från anslaget betalas även vissa räntekostnader. Beräknad ändring 1973/74 Omvårdnad och därmed sammanhängande verksamhet för elever i Ingemundskolan Värdartjänst ät handikappade som bedriver eftergymnasiala studier och Elevhemsverksamhet för handikappade barn tjänst m. m. Ingemundskolan har ca 90elever. Äv dem bor 53 i internatet (f. d. ) och 19 ielevhushåll utanför internatet. Övriga elever är externa och deltar iundervisningen men behöver inte bo i internatet eller i elevhushåll. Styrelsenräknar med att antalet elever som är beroende av dess omvårdnad kommer att varadrygt 70 även under nästa läsår. Styrelsen betonar att de elever som hittillshar flyttat till elevhushåll har blivit aktivare och att detta boende harfrämjat deras sociala anpassning. Därför bör ytterligare ett 10-tal elever fåmöjlighet att bo i sådana hushåll. Kostnaden härför anges till 366 000 kr.Styrelsen begär dessutom . för att öka personalen i internatetsamt . för vidgad fritidsverksamhet för eleverna. Löne- ochprisomräkningen beräknas till . Under /72erhöll 117 handikappade vårdartjänst genom styrelsens försorg. Äv demstuderade 28 vid universitet och högskolor och 89 vid folkhögskolor. Styrelsenräknar med att 140 stude- Prop.1973:1 Bilaga 7 202 randekommer att behöva vårdartjänst under nästa läsår, därav 40 vid universitet ochhögskolor och 100 vid folkhögskolor. Kostnaden för vårdartjänst beräknas till12 . för elever vid folkhögskolor och till . Verksamheten vidLidingöhemmet håller på att avvecklas. Den omfattar innevarande läsårsammanlagt 26 elever i klasserna åtta och nio i högstadium samt ipåbyggnadsundervisning. Inga elever har tagits in i klass sju. Under nästaläsår kommer verksamheten att avse endast elever i klass nio jämtepåbyggnadsundervisning. Antalet elever nästa läsår anges till 15. Styrelsenberäknar minskningen i medelsbehovet tUl . Styrelsen, som föromvårdnadsverksamheten i Ingemundskolan och vid Lidingöhemmet erhålleradministrativ service från sjukhuset, har ett kansli som består avtre tjänster varav en på halvtid. a. för fortsatt utredning av frågan omden framrida utformningen och förläggningen av den gymnasiala skolan för vissarörelsehindrade behövs viss personalförstärkning. Styrelsen begär medel för entjänst som förste byråsekreterare och för en halvtidstjänst som kansliskrivare(). Vidare begärs sammanlagt . för konsultarvoden, resor,information till personal om vårdartjänst samt löneomräkning. I likhet med styrelsen för vårdartjänstanser jag det angeläget att i försöksverksamheten med omvårdnad åt eleverna iIngemundskolan prövas olika former av boende. Jag finner det tillfredsställandeatt styrelsen, som började denna verksamhet , har kunnat be- rpftp f»n fiQrHpHl Q/ fit infprna plpvprnu Krv«:fQH rsnti rrm/QrHnaH i f.1p\_ Jag anser det värdefullt att styrelsen inom ramen förtillgängliga medel fortsätter att pröva andra former för boende än det gängseskolinternatet. Enligt min mening bör styrelsen härigenom kunna skaffa sigbehövlig erfarenhet för sin prövning av frågan hur boende och omvårdnadframdeles bör ordnas för svårt handikappadeelever i gymnasieskolan. Eftersom anslaget tUl försöksverksamheten vidIngemundskolan innevarande budgetår har höjts med , kan jag inteförorda någon medelsanvisning för personalförstärkning eller ytterligare medelför fritidsverksamheten. Jag godtar styrelsens beräkning av löne- ochprisomräkningen. Verksamhetenmed vårdartjänst åt svårt handikappade i eftergymnasial studiesituation ochvid folkhögskolor har ökat snabbt. /71, då vårdartjänsten efternågra års försöksverksamhet organiserades i fasta former, utgjorde kostnaden1,1 milj. kr. Jag anser mig i stort sett kunna biträda styrelsens uppfattningom behovet av vårdartjänst under nästa budgetår och godtar dess beräkning avmedelsbehovet. 1973:1 Bilaga 7 203 För den av staten åtvissa landsting övergångsvis bedrivna elevhemsverksamheten vid Lidingöhemmet,vilken bör vara avvecklad vid utgången av /74, beräknar jagmedelsbehovet till , vilket innebär en minskning med 700 000 kr.jämfört med innevarande budgetår. Kostnaden för verksamheten kommer även undernästa budgetår att debiteras landstingen. tillstyrelsen för vårdartjänst bör tas upp med . Jag har därvid beräknatmedel för bl. a. viss personalförstärkning. Under förevarande anslaghar jag även beräknat medel med . för räntekostnader som staten har atterlägga enligt avtal med vissa vanföreföreningar. I enlighet med vad jagsålunda förordat bör anslaget tas upp med . Det innebär för denverksamhet som styrelsen för vårdartjänst bedriver bortsett från den avlandstingen betalda elevhemsverksamheten vid Lidingöhemmet en ökning med . jämfört med innevarande budgetår. Jag hemställer att Kungl. att till Kostnader förviss utbildning av handikappade för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till anordnande av vissainstitutioner för psykiskt utvecklingsstörda 1971/72 Utgift 9861556 Reservation 634 979 1972/73 Anslag il3 000 000 1973/74Förslag 13 000 000 ' Därav på tilläggsstat 3 milj. kr. Statsbidrag utgår i formav byggnadsbidrag till landsting och kommun som inte tillhör landsting för attanordna särskola och vårdinrättning som avses i lagen (1967: 940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda (ändrad 1971: 639) och stadgan(1968: 146) i samma ämne (ändrad : 456). Om särskilda skälföreligger utgår statsbidrag även till enskild, förening eller stiftelse.Statsbidrag utgår med . per plats i särskola med elevhem, med högst9000 kr. per plats i annan särskola, daghem för barn eller sysselsättningshemsamt med . per plats i vårdhem eller i specialsjukhus. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1968: 350) angående statsbidrag till omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda (ändrad : 789). 1973:1 Bilaga 7 SociaWepartemenfet 204 ochsocialstyrelsen anger anslagsbehovet för /74 till sammanlagt 18milj. Klasser inom särskolanförläggs numera i allmänhet till . De särskolorsom i fortsättningen byggs torde som regel komma att ingå i sådana gemensammaskolanläggningar, som även kan avse friviUiga skolformer. Fr. o. m. budgetåret1971/72 utgår statsbidrag till byggnadsarbeten för sådana skolanläggningar fråndet under uppförda anslaget Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Bidrag utgår till primärkommun i frågaom lokaler som ingår i skolanläggning för grundskola eller kommunensgymnasieskola och till landsting i fråga om lokaler som ingår i skolanläggningför gym.nasieskola. Från förevarande anslag kommer i huvudsak attutgå byggnadsbidrag förutom till redan uppförda särskolor till anordnandeav vårdhem och specialsjukhus samt av särskolor vid vårdhem. Ansökningar om bidragföreligger för belopp som överstiger det anslag som är disponibelt förändamålet. För att anpassa anslaget till färdigställandet av nya projekt ochgradvis avveckla föreliggande bi-dragskö har på tilläggsstat I tillriksstaten för innevarande budgetår anvisat 3 milj. kr. under förevarandeanslag (prop. 1972: 104, SoU 1972: 37, rskr 1972: 286). Det innebär attsammanlagt under innevarande budgetår 13 milj. kr. har anvisats förifrågavarande ändamål. Även för nästa budgetår bör medelsanvisnmgen utgöra 13milj. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tillanordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till driften av särskolor m. m. 1971/72 Utgift 58079 282 1972/73 Anslag 89 000 000 1973/74Förslag 111000 000 Statsbidrag utgår tUllandsting och kommuner som inte hör till landsting samt, om det föreliggersärskUda skäl, till enskilda, föreningar och stiftelser avlönekostnaderna för särskolchefer, rektorer, studierektorer och lärare vidsärskolan. Bidraget utbetalas i princip efterskottsvis för varje läsår menhuvudmännen erhåller under läsåret ett förskott som utgör hälften av bidragetför det föregående läsåret. 1973:1 Bilaga 7 205 Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1968: 350) angående statsbidrag till omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda (ändrad : 789). räknarmed att 136 nya tjänster har inrättats inom särskolan under /73.Styrelsen föreslår att försöksverksamheten med undervisning av gravt psykisktutvecklingsstörda vuxna, vUken inleddes /71, skall utvidgas ochbegär att statsbidraget för detta ändamål skaU ökas från 1 till 2 milj. kr. Förvissa konferenser begärs . Styrelsen beräknar det totala medelsbehovetunder anslaget tUl 122 milj. kr. Till kostnaderna förkurs- och konferensverksamhet begärs . (innevarande budgetår 97 000kr. Omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda har byggts ut kraftigt sedan de nuvarande bestämmelserna påområdet började tillämpas . Undervisning i särskola meddelas nu för ca13 000 elever eller mer än dubbelt så många som . Utbyggnaden ävträningsskolan har särskilt stor betydelse genom att denna skolform gerundervisning och social träning åt bam och ungdomar som inte kan följaundervisningen i gmndsärskolan. Särskolans yrkesskola har också byggts utkraftigt. Statsbidragen tillsärskolverksamheten har 1 motsvarande mån ökat. har beslutatom ändrade regler för statsbidrag till driften av särskolor (prop. 1972: 104,SoU 1972: 37, rskr 1972: 286). De nya bestämmelserna, som gäller fr. o. /72, innebär bl. a. att statsbidrag utgår för alla skolledar- ochlärartjänster inom särskolan och att de totala lönekostnaderna ärbidragsgrundande. Den vuxenunder\'isning för gravt psykiskt utvecklingsstördasom i försöks-former påbörjades /71 är enligt min mening avbetydelse. Jag förordar att försöksverksamheten byggs ut ytterligare ochberäknar för nästa budgetår 1,3 mUj. för detta ändamål. Försocialstyrelsens och kurs- och konferensverksamhet beräknarjag . Anslaget bör tas upp med sammanlagt 111 milj. kr. Det innebären ökning med 22 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Jag hemstäUer att Kungl. att till Bidrag till driften av särskolor rn. för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1973:1 Bilaga 7 206 1971/72 Utgift 11467000 1972/73 Anslag 2000 000 1973/74 Förslag 2500 000 ' Anslagen Bidrag till och Bidrag till samt delarav anslagen Bidrag till och Bidrag till . Från anslaget utgår bidragtill handikapporganisationernas allmänna verksamhet. Maj:t beslutar omfördelningen mellan organisationerna av anslagsbeloppet efter förslag frånstatens handikappråd. Innevarande budgetår har bidrag tillerkäntsföljande 23 organisationer, nämligen De blindas förening. iSverige, Föreningen . , ,, för . , Riksförbundetmot allergi. Handikapporganisationernaär en viktig folkrörelse. De har stor betydelse både som stöd åt enskildahandikappade och för utformningen av samhällets insatser på handikappområdet.Enligt min mening kommer samhällets samarbete med handikapprörelsen, bl. a. istatens handikappråd, de kommunala handikappråden och handikappråden pålänsplanet, att spela en viktig roll för den fortsatta utvecklingen på detta område. Jag finner det angelägetatt samhället på olika sätt stöder handikapporganisationerna i deras arbeteoch förordar att statens bidrag till deras allmänna verksamhet under nästabudgetår räknas upp med . Anslaget bör således föras upp med 2,5milj. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tillhandikapporganisationer för /74 anvisa ett reservationsanslag av2 . Kostnader för viss verksamhet för blinda 1971/72 Utgift 12058 000 1972/73 Anslag 2210 000 1973/74 Förslag 2510 000 1 Del av anslaget Bidrag till De blindasförening. Från anslaget utgår bidrag till De blindasförening (DBF) till kostnaderna för dels den genom De blindas föreningsförsäljningsaktiebolag bedrivna depåverksamheten för försäljning avarbetsmaterial till blinda hantverkare samt försäljning av derashantverksprodukter, dels utbildning vid försvarets hundskola i avledarhundar för blinda och därmed sammanhängande åtgärder. Beräknadändring 1973/74 Av de beräknade ökadekostnadema för depåverksamheten avser . löne- och prisomräkning.Härutöver begärs . såsom engångsbidrag för pensionskostnader somhänför sig till tiden . DBF räknar med att ävenunder nästa budgetår behöva anskaffa 25 ledarhundar. Medelsbehovet härför samtför rådgivning åt ledar-hundägare anges till oförändrat . DBF:s beräkning av detökade medelsbehovet för avlöningar och omkostnader i depåverksamheten börgodtas. Dessutom bör ett engångsbelopp beräknas för retroaktivt pensionsskyddi enlighet med DBF:s framställning. Bidraget till utbUdning av ledarhundar m.m. bör tas upp med oförändrat belopp. Jag beräknar sålunda det sammanlagda medelsbehovetunder anslaget dll . Jag hemställer att Kungl. att till Kostnader förviss verksamhet för blinda för /74 anvisa ett förslagsanslag av2 . 1973:1 Bilaga 7 208 Ersättning till postverket för befordran avblindskriftsförsändelser 1971/72 Utgift 1917000 1972/73 Anslag 2265 000 1973/74 Förslag 2515 000 Från anslaget utgårersättning till postverket för befordran av portofriablindskriftsförsändelser. Ersättningen betalas halvårsvis i efterskott.Anslaget för /74 avser alltså kostnaderna under kalenderåret1973. Enligt postverketsberäkning bör anslaget för /74 tas upp med . D eparteinen tsch ef en Postverketsmedelsberäkning bör godtas. Jag hemställer att Kungl. att till Ersättning tillpostverket för befordran av blindskriftsförsändelser för /74anvisa ett förslagsanslag av . 1973:1 Bilaga 7 209 Arbetsmiljöfrågorna har ett starktsamband med de djupgående strukturförändringarna i samhälle och näringsliv. Nyteknik, nya produktionsformer och radikalt förändrade arbetsförhållandenpräglar arbetslivet. De tekniska förändringarna har också medfört nyarisker för skador på grund av buller, damm, gaser osv. Nya kemiska produkterhar rillkomniit, vars verkningar i många fall är okända. De nyautvecklingstendenserna inom arbetslivet har lett till att arbetarskyddetsansvarsområde har vidgats. Ett modernt arbetarskydd måste ta ansvar för deanställdas hälsa i vid bemärkelse. Arbetsplatserna måste så långt som möjligtgöras säkra och riskfria utifrån en mera total hälsosynpunkt. Iproduktionsförloppet måste skyddsfrågorna ständigt hållas aktuella med rätt förde anställda att medverka och utöva ett direkt inflytande. Även i den rapportsom lagts fram av arbetsgmppen för låginkomstfrågor har pekats på de storavälfärdsproblem som arbetsmUjön inrymmer och behovet av kraftfulla insatser föratt på ett avgörande sätt förbättra arbetsmiljön. Arbetsmiljönskapas genom beslut som fattas i företagen. Dessa beslut har i höggrad fattats av arbetsgivarna och deras företrädare. En social förnyelse avvillkoren i arbetslivet förutsätter att de anställda själva får störremöjligheter att påverka förhåUandena på de arbetsplatser där de gör sin insats.ArbetsmUjön blir därmed både en social trygghetsfråga och en fråga om deanställdas inflytande på den egna arbetsplatsen och över den egna arbetsmiljön.Arbetsmiljön blir också en fråga om industrilivets villkor och arbetslivetsförnyelse med syfte att vidga välfärdsbegreppet och ge det ett djupareinnehåll. Motdenna bakgrund pågår ett omfattande reformarbete för att skapa en bättrearbetsmiljö och för att ge de anställda ökad trygghet och ett ökat inflytandepå den egna arbetsplatsen. Kraftiga satsningar har under de senaste budgetårengjorts för att öka arbetarskyddsstyrelsens resurser för att utarbetaanvisningar om de åtgärder som behövs för att förebygga ohälsa och olycksfall iarbetet och för att intensifiera yrkesinspektionens insatser ute påarbetsplatserna. Betydelsefulla förändringar har också skett i fråga omarbetarskyddsstyrelsens organisation. Verksstyrelsenhar ombUdats och innefattar bl. a. representanterför arbetsmarknadens huvudorganisationer. Mot bakgrund av att den kraftigautvecklingen på arbelsmiljöområdet ställer stora krav på de statligaarbetarskyddsorganens ledning för att verksamheten skall få en samordnadinriktning har vidare det tidigare fristående 14 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 7 Sociaidepartementet 210 arbetsmedicinska institutet integrerats iarbetarskyddsstyrelsen. En översyn av yrkesskadestatistiken har också satts igång för att få en bättre och snabbare redovisning av yrkesskadefrågorna. Ett utbyggnadsprogram förföretagshälsovårdens läkarresurser och ett program för utbildning av personalför företagshälsovård håller på att genomföras. Till arbelarskyddsstyrelsenhar knutits en företagshälsovårdsdelegation med företrädare förarbetsmarknadsparterna, sjukvården, arbetarskyddet m. fl. Delegationen skallsvara för bl. a. viktiga samordningsfrågor. Genom den vid beslutade arbetarskyddsavgiften tillförs den nyinrättadearbetarskyddsfonden ca 24 milj. kr. för ökade insatser i fråga omforskning, utbildning och information inom arbetsmiljöområdet. Fonden, i varsstyrelse bl. a. arbetsmarknadens parter är representerade, startade sin verksamhetden . Till grund för fondens verksamhet ligger bl. a. enutredning om forskningsverksamheten inom arbetsmiljöomrädet. Fonden förberederockså ökade insatser när det gäller utbildning av skyddsombud och förinformation kring arbetsmiljöfrågorna. Arbetstiden är en viktigarbetsmiljöfräga. Den nya arbetstidslagens bestämmelser om en successivförkortning av veckoarbetstiden har trätt i kraft fullt ut den 1januari . I detta sammanhang vill jag också erinra om att en utredningnyligen har tillsatts med uppgift att göra en översyn av vissa regler ilagstiftningen om semester. Arbetsmiljöutredningenhar i uppdrag att göra en genomgripande översyn av arbetarskyddslagstiftningenoch att pröva den offentliga tillsynsorganisationen inom arbetarskyddet.Utredningen har avlämnat ett delbetänkande (SOU 1972: 86) med förslagtill ändrad lagstiftning på vissa viktiga områden och till en kraftigtförstärkt organisation för arbetarskyddet. När det gällerlagstiftningen om arbetarskyddet, som senare kommer att behandlas i en särskildproposition, föreslår utredningen skärpta bestämmelser i flera avseenden.Skyddsorganisationen på arbetsplatserna föreslås få betydligt ökad tyngd närdet gäller arbetsmiljöfrågorna. Nya regler föreslås för att breddaskyddsombudens uppgifter och stärka deras ställning och handlingsmöjligheter påarbetsplatsen. Förslagen syftar även till att skyddsombud skall utses i störreomfattning också vid mindre arbetsställen. Vidare föreslås en utbyggnad avnuvarande system med regionala skyddsombud. Utredningen föreslår ocksåbestämmelser som syftar till att vidga skyddskommittéernas uppgifter och att gedem en central ställning inom det lokala arbetarskyddet i företagen. Iskyddskommittéerna skall arbetsgivarens och arbetstagarens representanteröverlägga i de frågor som faller inom kommitténs område. Skyddskommittéernaskall planera och övervaka hela skyddsarbetet på arbetsplatserna, inbegripet företagshälsovården, och vidare med- 1973:1 Bilaga 7 211 verka i frågor om planeringen av nya ellerändrade arbetslokaler, anordningar och arbetsmetoder. Särskilda åtgärderföresläs av utredningen för att tUlförsäkra skydds ombuden och annan personalinom det lokala arbetarskyddet erforderlig utbildning. För bidrag tillfinansieringen härav föreslår utredningen att arbetarskyddsfonden tillförsytterligare ca 16 milj. kr. genom en höjning av arbetarskyddsavgiften.En utbildningsdelegation med bl. a. representanter för arbetsmarknadens parterföreslås knuten till arbetarskyddsstyrelsen med uppgift att ange riktlinjer förutbildningsverksamheten m. m. Utredningen lägger ocksåfram förslag angående prövning från arbetsmiljösynpunkt redan påplaneringsstadiet när det gäller arbetslokaler m. m. Vidare behandlas frågan omansvaret för arbetarskyddsverksamheten på arbetsställen som är gemensamma förflera arbetsgivares anställda, exempelvis byggnadsarbetsplatser. Utredningenföreslår också skärpta påföljdsbestämmelser i de fall förelagda skyddsåtgärderinte verkställs. De föreslagna lagändringarna avses träda i kraftden . Utredningen har i sitt betänkande ocksåbehandlat den offentliga tillsynsorganisationen. Inom ramen för denorganisation av arbetarskyddsstyrelsen som genomfördes harutredningen lagt fram förslag till betydande förstärkningar. Dessa tar bl. a.sikte på att öka kapaciteten när det gäller att utarbetaarbetarskyddsanvisningar. Vidare läggs fram förslag om uppbyggnaden av enarbetsmedicinsk filial i i enlighet med beslut med anledning avprop. 1971: 29 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet (InU 1971:15, rskr 1971: 196). När det gäller den regionala organisationen föreslås attall tillsynsverksamhet i princip samlas under den allmänna yrkesinspektionenoch att nuvarande specialinspektioner så långt möjligt integreras i denna. Enomfattande förstärkning av den allmänna yrkesinspektionen föreslås. Antaletdistrikt föreslås utökat från 11 till 18. Den kommunala tillsynen överarbetarskyddet vid mindre arbetsplatser föreslås bibehållas. Åtgärder föreslåsför en effektivisering av denna tillsynsverksamhet. Arbetsmiljöutredningensbetänkande remissbehandlas f. n. Sedan remissbehandlingen avslutats avser jagatt i en särskUd proposition till årets riksdag återkomma till den centralafrågan om genomförandet av en på väsentliga punkter reformeradarbetarskyddslagstiftning. Därvid kommer jag också att närmare behandla vissafrågor om yrkesinspektionens organisation liksom frågan om en höjning avarbetarskyddsavgiften för att tillföra arbetarskyddsfonden ytterligare ca 16milj. för utbildning av skyddsombud, m. m. För att utan dröjsmålkunna genomföra en första etapp av personalförstärkningarna förarbetarskyddsorganisationen kommer jag i det föl- jande att ta ställning till de frågor som harbetydelse för medelsanvisningen till arbetarskyddet för nästa budgetår. Därvidkommer jag att förorda att arbetarskyddsstyrelsens resurser byggs ut kraftigtfr. o. m. den 1 juh 1973, bl. a. för att möjligt ytterligare ökakapaciteten för utarbetande av arbetarskyddsanvisningar och för att leda ochsamordna yrkesinspektionens verksamhet. Förslag läggs också fram om inrättandeav en arbetsmedicinsk filial i i enlighet med tidigare principbeslut. Jagkommer vidare att förorda att en ytterligare kraftig utbyggnad och förstärkningav yrkesinspektionens resurser genomförs . Anslagsberäkningenbör göras så att det finns möjlighet att inom ramen för anslaget genomföra enny distriktsorganisation i huvudsak enligt utredningens förslag. Jag avser attåterkomma till dessa organisatoriska frågor när remissbehandlingen avslutats. Sammanlagt kommer jag attförorda personalförstärkningar med 84 tjänster inom arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen för nästa budgetår. Härtill kommer överföring av tjänsterfrån bergsstaten. Anslagsökningen utgör sammanlagt 9,1 milj. kr. och anslagentill den statliga arbetarskyddsorganisationen för nästa budgetåret kommerdärmed att uppgå till 57,8 milj. kr. 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag 'Exkl. 2 milj. kr. Arbetarskyddsstyrelsen ärcentral myndighet för arbetarskydds- och arbetstidsfrågor, däri inbegripetarbetsmedicinska frågor, och är chefsmyndighet för yrkesinspektionen.Styrelsen är organiserad på tre avdelningar, nämligen en tiUsynsavdelning, enarbetsmedicinsk avdelning och en administrativ avdelning. Verksstyrelsen utgörsav en generaldirektör och en överdirektör samt nio ledamöter som representanterför bl. a. parterna på arbetsmarknaden. 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 + 2 814 000 + 3 072 000 Sjukvård m. m. -t- 117 000 (94 000) (+ 56 000) (+ 16 000) 1972/73 Beräknad ändring 1973/ 74 Lokalkostnader 1232 000 + 174 000 + 237 000 Expenser 2100 000 + 747 000 + 500 000 Därav engångsutgifter (73 000) (+ 335 000) (+ 280 000) Vissakostnader för utbildning av Upplysning m. m. påarbetar skyddets område 420000 -f- 30 000 + 100 000 Uppdragsverksamhet 1300 000 + 100 000 + 100 000 23 965 000 -1- 4 053 000 + 4 130 000 165 000 + 165 000 Inkomster redovisade pådrift budgetens inkomstsida 1410 000 Löne- och prisomräkning kr. O-alternativet kan uppnåsantingen genom att minska möjligheterna att utföra tekniska undersökningar m.m. eller genom en generellt minskad insats för anvisnings- ochforskningsarbete. Tillsynsavdelningenbehöver förstärkas främst för att få möjlighet att utarbeta flera generella rådoch anvisningar. Behovet beräknas till en avdelningsdirektör, niobyrådirektörer och en byråingenjör.