prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — kr,, skulletäckas av de försäkrades avgifter och fondavkastning, dagpenningen görsskattepliktig tillkoraraer skattedelen som utgör ca 475 milj, kr, och som börfinansieras genom statsbidrag. Det kontanta arbetsraarknadsstödet ochkvarstående statligt oraställningsbidrag, tillsaramans ca 143 railj, kr,, börfinansieras av statiiga raedel. Om skatteplikt införs för dagpenningen inoraarbetslöshetsförsäkringen, bör enligt sjukpenningutredningen vissa ändringarövervägas i det s\'stera för utbetalning av statsbidrag sora KSA-utredningenföreslagit. De förutsättningar som förslag i fråga om statsbidragetsutbetalning bygger på koraraer delvis alt förändras ora dagpenningen görsskattepliktig. För ersättningar sora betalas ut skallkassan betala in prelirainär skatt i raars raånad. För att kassan skaU hamöjlighet att verkstäUa denna inbetalning, sora koramer att vara nästan likastor sora utbetalade ersättningsbelopp under de två 1973: 56 139 föregående månaderna, är det enligtsjukpenningutredningens raening nödvändigt alt kassan får statsbidrag iförskott än vad föreslagit.Inbetalningarna av prelirainär skatt skall verkställas varannan månad.Sjukpenningutredningen anser det därför lämpligt alt kassorna varannan raånadfår statsbidrag för föregående tvåmånadersperiod beräknat enligt denschablonmetod som har föreslagit. framhåller, i egenskap av expert iutredningen, att de problera, sora sjukpenningutredningen har ställts inför isaraband raed övergång till skatteplikt i fråga om dagpenning frånarbetslöshetsförsäkringen, ger ytterligare belägg för uppfattningen attarbetslöshetsförsäkringen bör vara allmän och administreras geraensaral raedden allmänna försäkrinsen. 5 Framställning från AMS 5.1 Ersättningsberäkning vid arbetslöshet del av vecka iarbetslöshetsförsäkringen Enligt AMS syftar förslaget till att åstadkomraa ettersättningssystera där den av föreslagna oraräkningsraetodenbibehålls men utvecklas och förbättras i vissa avseenden. Den grundläggandeberäkningsprincipen är alt ersättningens storlek genoragående bestäms av normalarbetstid och inkomst och alt detta sker i aUa fall då den försäkradeföre arbetslösheten har haft deltidsarbete eller under en arbelslöshelsveckainte står lill arbetsraarknadens förfogande sora arbetssökande vidarbetsförraedling eller i övrigt är ersättningsberättigad i full utsträckning, den försäkrade är arbetslös och eisällningsberättigadför hela veckan, är antalet ersättningsdagar alltid fera. Förkortas denersättningsberättigade veckotiden av arbetad lid, sjukdora eller annat arbets-eller ersältningshinder reduceras antalet ersältningsdagar till de i följandelabellförslag angivna talen. I förslaget läranas följande anvisningar för tabellensanvändning. Nornialarbelslid före arbetslösheten (koluran 1)fastställs i hela draniar (del av lirarae bortfaller) genora företeende avarbetsgi-varinlyg, annat intyg eller efter särskUd utredning. Har denförsäkrade före arbetslösheten haft oregelbunden deltid utan fastställtarbetstids-scheraa måste genomsnittsberäkningen utsträckas till en längreperiod. Den bör i regel avse de fera enligt arbetslöshetskassans arbetsvillkor Prop.1973: 56 140 tillgodoräkningsbara månaderna närraast före den aktuellaarbetslösheten. Förvärvsarbetar den försäkrade under beräkningsveckanreduceras den ersättningsberättigade liden raed det antal hela tiraraar underveckan för vilken inkomst erhålls. Resterande tid blir arbetslösa timmar somskall ersättas (kolumn 2). Uppbär den försäkrade sjukpenning bör iprincip den arbetslösa tid som skaU ersättas rainskas raed en sjundedel av denförsäkrades norraalarbelslid för varje kalenderdag sjukpenning har utgåttunder veckan. Beräkningen kan dock förenklas genora användningen av följandeavdragstabell. Den försäkrades normalarbetstid Avdrag skall ske medföljande antal timmar före arbetslösheten för varje kalenderdag den uppgårtill försäkrade är berättigad till eller mindre 4 2 Under beräkningsveckan kan det förekomma dag raed annatarbetshinder än sjukdora, t, ex, på grund av farailjeskäl. Det kan även föreliggadag raed ersältningshinder av annat slag, t, ex. vid eller till följd avarbetslöshetskassans säsongbegränsningsregler. För varje sådan dag avdras frånden ersättningsberättigade tiden en feratedel av norraal-arbetstiden ochresterande lid blir de arbetslösa timraar sora skall ersättas. Såvida denförsäkrade inte sarama vecka uppbär sjukpenning för någon dag, skall dock sådanreduktion göras endast om antalet dagar med arbets- eller ersättningshinderunder veckan överstiger en. Inskränker den försäkrade sitt arbetsutbud avdras från denersättningsberättigade tiden det liraanlal varraed arbetsutbudet inskränks.Resterande timantal blir arbetslösa tiraraar sora skall ersättas. Efler reduktion till det antal arbetslösa tiraraar soraskall ersättas följs tilläraplig intervall i koluran 2 till det antalersätlningsdagar i koluran 3, sora i intervallen raotsvarar den försäkradesnorraalarbelslid före arbetslösheten. Det där angivna dagantalet raultipUcerasraed dagpenningbeloppet per ersättningsdag, sora alltid är en femtedel av denförsäkrades norraalinkomst före arbetslösheten, sedan reduktionskett raed hänsyn till gällande dagpenningklass särat enligt pensionsavdrags-och överförsäkringsreglerna. Den försäkrades norraalinkomst förearbetslösheten skall 1 de fall inkomsten varit bestämd per dag eller timmeberäknas genom att dags- resp. tirainkomsten multipliceras med normalt antalarbetade dagar resp. timraar . Har den försäkrades inkorast varitbestärad per raånad, utgör vecko- Antal ersättningsdagar under 3 beräkningsve:kan Tj-Tj- Tj- r<) 1/ VI in Tt-t -<* f ti t t- :« fl» U5 ii " c: u >- ö i, 5 i-i Q. o -o OJ v vn >n «/T Tt Tt r f*Tm < (N in tnin "' "I"'! m »n m m fnm (NrT (S CS cn - in lo m in m rfCN (N fS CN »rj »o »n r-H T-H O OO OO OO oo-oo oo oo oo OOO (NtI- voco OCN TfO o (M CNCN cNcN mr tm "t 11 II II II II I .-" n oicN o4r-i mm m c -o :ca > C u ea > M " « 5 is" M E-c-H t3 -g (fl CN . :cd g (A C fe " « C u S tS t« - , t- cd > O > *- CO u 4> "-; C C c o tu ca t- XI Prop.1973: 56 142 inkomsten det veckobelopp som enUglöverförsäkringstabellen motsvarar raånadsinkomsten. I sinhelhet leder förslaget till att systeraet för beräkning av ersättning iarbetslöshetsförsäkringen blir så administrativt förenklat och rättvist sommöjligt. Förslaget medför alt en och sararaa regel täcker alla olikheter ilängd och fördelning av arbetstider som understiger 40 tiraraar per vecka.Försäkringsersättningen blir raer differentierad och täcker aktuelltinkorastbortfall i varje situation då den försäkrade inte har haftheltidsarbete före arbetslösheten eller inte är ersättningsberättigad för fulltantal dagar under en i övrigt arbetslös vecka. Sararaa omräk-ningsraetod kananvändas vare sig arbetslöshetskassan tUlärapar en eller fleradagpenningklasser och således även i kassor där särskUd klass fördeltidsarbetande finns. TUlfredsstäUande rättvisa uppnås vid fastställande aversättningsbelopp för olika medieraskategorier deltidsarbetande raen ulan attdet nya systemet, sora i förslag, leder till att ersättningeni vissa ordinära fall blir lägre än enligt nu gällande regler. Det övervägande antalet reraissinstanser tUlstyrker ellerhar ingen erinran mot utredningens förslag att anslutningen tillarbetslöshetsförsäkringen aUtjärat skall vara frivillig. Även dereraissinstanser sora uttalar sig för obligatorisk försäkring biträder ihuvudsak utredningens förslag sora ett led i riktningen raot en obUgatoriskförsäkring. Blandde reraissinstanser sora är positiva tUl utredningens förslag kan nämnas LO,TCO, , , , . , , statskontoret.Samorganisationen, , de flesta länsarbetsnämnderna. ,och Moderata samlingspartiets centrala tjänsteinannaråd. Enligt LO och utgör deav utredningen framförda skälen för alt anslutningen tUl försäkringen bör varafrivillig en välmotiverad gmnd för alt så alltjämt bör vara fallet. Samorganisalionenunderstryker att den frivilliga försäkringsforraen medger individuellbehandling av varje försäkringsfall på ett sätt, som inte är möjligt i enobUgatorisk försäkring. Försäkringsfallen i arbetslöshetsförsäkringen är inleav sararaa art som i övrig socialförsäkring, framhåUer organisationen. I sjuk-och pensionsförsäkringarna kan bedömningen av ersättningsrätten helt bygga påett faktadokument om sjukdom, ålder etc. under del alt arbetslöshetens orsakerär mer mång- Prop.1973: 56 143 Adrainistratörerna inoraarbetslöshetsförsäkringen behöver därför enligt Saraorgahisationen ha godkännedora ora arbetsraarknad och arbetsraarknadspolilik. Behovet härav ökarständigt på grund av förändringar i samhället. Ett exempel är det nyligengenomförda anställningsskyddet för äldre arbetstagare, arbetslöshetskassornasfackliga anknytning och därav följande uppdelning på yrkesoraråden fårkassafunktionären en yrkeskännedom, vilken för en sådan handläggning avkomplicerade arbelslöshelsfall, som inle är möjlig i ett annatförsäkringssystem. Under sådana förhållanden talar enligt Samorganisationenallt för att den nuvarande frivUliga försäkringen, uppbyggd påarbetslöshetskassor raed facklig anknytning, i enlighet raed utredningensförslag beslår. Om utredningens förslag tUl förbättringar i försäkringen ihuvudsak genoraförs dröjer det inle heller länge förränarbetslöshetsförsäkringen läcker det föreliggande försäkringsbehovel. Även SR frarahåller all de nuvarande arbetslöshetskassornahar sådan fast anknytning till arbetsraarknaden att det är fullt naturligt attbygga vidare på dera, Genora sin anknytning till bestämda yrkesområden innebärdet en smidig anpassning till de olika förutsättningar, som finns påarbetsraarknaden och betydligt bättre arbelskontroll än om arbetslöshetsförsäkringenskulle handhas av de allraänna försäkringskassorna raed all den tungaadrainistration och svåröverskådlighet detla skulle raedföra. Anknytningen tillde fackliga organisationerna synes medföra alt ersätlningsfallen blir handlagdaav personer, sora är väl förtrogna med olika yrkesområdens specieUa problera. Enligt länsarbetsnämnden i län bör inomarbetslöshetsförsäkringen även i fortsättningen ett nära saraarbete ochsamverkan ske mellan arbetsförmedlingarna och de fackliga organisationerna ochi forlsältningen även med vissa organisationer bland egna företagare. Arbetsförmedlingarnassamarbete med dessa organisationer i fråga om ersättning ochersätlningsgrunder är från olika synpunkter värdefullt. En allmän obligatoriskförsäkringsform skulle enligt länsarbetsnämnden bl, a, föra med sig ökadesvårigheter att upprätthålla en adekvat arbets-marknadskontrollerande funktion. Inte heller länsarbetsnämnden i anser attförsäkringskassorna har den kontakt med och erfarenhet av arbetsraarknaden,sora behövs för en rätt bedöraning av frågor ora arbetslöshetsersättning. Även SAC frarahåller alt det är värdefullt att kassornaadministreras i samarbete med de fackliga organisationerna. Det är enligt SACbetydelsefullt, att förstått de värden som ligger i möjlighetentill samarbete mellan beslutande organ och medlemmar, vUka huvudsakligen gmndaspå den fackliga anknytning arbetslöshetsförsäkringen har. Enligt TCO kan det raed viss rätt hävdas attarbetslöshetsförsäkringen lika väl sora andra försäkringar avsocialförsäkringskaraktär, t. ex. Prop.1973: 56 144 sjukförsäkringenoch pensionsförsäkringen, bör vara obligatorisk. TCO delar eraellertidutredningens uppfattning alt en fortsatt utbyggnad av den frivUligaarbetslöshetsförsäkringen är alt föredra. Statskontoretanser att frågan ora obligatorisk eller friviUig arbetslös-helsförsäkring hardirekt saraband raed frågor rörande andra forraer för stöd vidinkorastbortfall. Så länge inte integreringsmöjligheterna i det större sammanhangethar belysts kan inle de långsiktiga rationaliseringsvinsterna med enobligatorisk försäkring bedöraas. De effektivitetsvinster som kan uppslå vidöverföring av arbetslöshetsförsäkringen från kassorna tillarbetsraarknadsverket är enligt statskontorets bedömning inte så stora att deraotiverar en radikal förändring av nuvarande system, AMSvill inte f. n, yrka på att frågan om en allmän arbetslöshetsförsäkring görstill föremål för ytterligare utredning. Med hänsyn till dels de fördelar sora ärförbundna raed en frivUUg försäkring dels förslaget om införande av ett kontantarbetsmarknadsstöd, som ehuru i raånga fall otillräckligt likväl koraraer altfylla en angelägen uppgift, tillstyrker AMS en fortsalt frivilligarbetslöshetsförsäkring. a. RFV, SAF, Föreningen skogsbrukels arbetsgivare. , , kommerskollegium, några handelskamrar,Försäkringskasseförbundei, LRF, ochlänsarbetsnämnden i har ställt sig negativa till attarbetslöshetsförsäkringen skall vara frivillig och handhas avarbetslöshetskassor. SAF, Föreningenskogsbrukets arbetsgivare. , HAO ochnågra handelskamrar beklagar, att utredningen inte har lagt frara förslag oraen allraän arbetslöshetsförsäkring. Förslaget om eit kontant arbetsmarknadsstödsora inte är begränsat lill kassaraedleraraar kan dock ses sora ett steg raotett allraänt skydd mot inkomsiborifall vid arbetslöshet och tillstyrks avorganisationerna. De anser det emellertid angeläget att tanken på en allmänarbetslöshetsförsäkring förs vidare och vill att vid behandlingen avden proposition som kan bli en följd av förslag skall uttalaatt en sådan försäkring bör genomföras så snart sora möjUgt. Eftersora utredningen intenärraare har undersökt en sådan ordning behövs ytterligare utredning.Organisationerna anser att huvuddelen av förslag tillförbättringar av den frivilliga försäkringen är ändamålsenliga och tUlstyrkerdärför att dessa förslag i huvudsak genomförs som en provisorisk lösning iavvaktan på att en aUmän arbetslöshetsförsäkring kan genomföras, RFVframhåller att den enskUde vid arbetslöshet kan stå utan sådantförsäkringsmässigt eller liknande skydd för sin inkorast och sin levnadsstandardsora han har i andra situationer och att skyddet när det föreligger - kanvara olika ora orsaken till inkorastborlfallet är arbets- 1973: 56 145 lösheteller sjukdora, skada eller annan orasländighet sora täcks genora denobUgatoriska socialförsäkringen. För den enskilde raåste sådana kastningarfrarastå sora oförklarliga särskilt när socialförsäkringarna avlöser varandrasora t. ex. vid sjukdora under arbetslöshet. RFV anser att anspråken på ett avsarahället organiserat socialförsäkringssystera måste ställas högre. Mot dennabakgrund kan verket inte finna något rationellt motiv för att intearbetslöshetsförsäkringen i princip bör vara obligatorisk. De av utredningen anfördaskälen för behållande av de erkända arbetslöshetskassoma är enligtkommerskollegium vägande. Kollegiet ifrågasätter eraellertid ora dessa skäl kananses avgörande för behållande även av den frivilligaarbetslöshetsförsäkringen. Utredningen synes i ringa grad ha beaktat ellerutrett behovet av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Enligt koUegietsraening bör raöjlighelerna alt tillvarata arbetslöshetskassornas erfarenhet ochsakkunskap i ett obligatoriskt systera och de ekonoraiska konsekvenserna avett sådant systera göras till föreraål för utredning. I anslutning härtill böräven undersökas vilka adrainistraliva fördelar och besparingar en saraordningav arbetslöshetsförsäkringen raed den allraänna försäkringens eller raed ar-betsraarknadsrayndigheternasadrainistration kan koraraa att raedföra. För att socialförsäkringeni fraratiden skall svara raot de krav sora medborgarna har rätt alt ställa påden och för att den skall kunna läcka de behov sora kan koraraa att uppstå genomden fortsalla samhällsutvecklingen är del, enligt Försäkringskasseförbundetsraening, givet alt försäkringen i sin helhet skaU vara allraän ochobligatorisk. Den bör alltså orafatta alla och rättigheterna bör vara enhetligaför hela försäkringen. Dagpenningen bör ansluta till förlusten avarbetsinkorast och bör enligt förbundets uppfattning i princip vara enbeskattningsbar och ATP-grundande rättighet, LRF anser att delfraralagda förslaget är i vissa avseenden otUlräckT ligt. Önskvärt hade varitatt utredningen förraått anlägga ett vidare perspektiv och att den funnit detraöjligt att skissera en allraän arbetslöshetsförsäkring, inleraraad i denallraänna försäkringen, i det stora trygghelssystera sora en välvärdsstat börhålla sig raed. En sådan arbetslöshetsförsäkring skulle kunna tänkas varaupplagd så att den gav en för aUa lika grundersättning och en inkoraslgraderadtilläggsersättning i likhet raed sjukförsäkringen. Utredningen nöjer sigeraellertid med alt föreslå vissa förbättringar i de erkändaarbetslöshetskassornas sätt att fungera och bygger på raed en ny förra avkontant arbetsmarknadsstöd, finansierat över statsbudgeten. LRF anser detlavara en för fraratiden olycklig splittring, sora dels raedför ökadeadrainistrationskostnader, dels kan bidra till en psykologiskt sett betänkligkalegoriklyv-ning på arbetsmarknaden. är det en besvi- 10 1973.1 saml Nr 56 kelseatt frångått sina direktiv genom alt inte göra någon ordentligundersökning av ett alternativ raed allmän arbetslös-helsförsäkring omfattandehela arbetsmarknaden och avböjt delta alternativ efler några korta och fögaövertygande allraänna arguraenl och raed hänvisning tUl en tidigare raycketgaramal utredning. Meninle heller tanken på en allraän arbetslöshetsförsäki-ing får hindra alt enreforra, i huvudsak grundad på nu föreliggande förslag, oraedelbart genomförs.Detta förslag innebär nämligen så avsevärda förbättringar att det kanbetraktas som ett första steg i en utveckling, där det andra stegetrepresenteras av en allraän arbetslöshetsförsäkring och först del tredje stegetbygger på en allmän inkomstbortfaUsförsäkring. Länsarbetsnämndeni ifrågasätter ora tiden inte är raogen alt ersätta denfrivilliga arbetslöshetsförsäkringen med någon form av obligatorisk försäkringanknuten lill övriga socialförsäkringar och administrerad av de allmännaförsäkringskassorna. Enligt länsarbetsnärandens raening skuUe ett systera raedarbetslöshetsförsäkringen integrerad i socialförsäkringen ge ökadeförutsättningar att få en kvalitativt högtstående arbetslöshetsförsäkring. Detskulle näraligen ge raöjlighet att saraordna alla vid försäkringsfalletföreliggande uppgifter i fråga ora inkorastförhållanden, sjukledighet,rehabilileringsåtgärder etc. Några svårigheter skulle inte heller föreUgga attinlemma exempelvis deltidsarbetande och egna företagare i systemet. Man skulleockså kunna få en saraordning i fråga om storleken på dagpenningen och sjukpenningen.Även sett på raed en eventuell beskattning av dagpenning ochsjukpenning skuUe en sådan integrering innebära klaia fördelar. Utredningensslutsats om fördelarna med en frivillig arbetslöshetsförsäkring då det ärfråga om svårplacerad arbetskraft är enligt näranden inle särskilt övertygande.Speciellt för dessa ärenden borde en handläggning hos geförutsättningar för en kvalitativt högtstående bedöraning. Försäkringskassankan för detta ändaraål disponera bl, a. raedicinsk sakkunskap och har enmöjlighet tUl helhetsbedömning i s. k. samarbetsleam med social- ocharbetsraarknadsrayn-digheler. Reraissinstansernahar i huvudsak inle någon erinran raot utredningens förslag att införa ettstatligt kontant arbetsraarknadsstöd. Även de reraissinstanser som är negativatill en bibehållen frivillig försäkring framhåller att det kontantaarbetsmarknadsstödet behövs även med en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.AMS ifrågasätter emellertid om det inte är lämpligare att bygga ul det kommunalakontantunderstödet. LO är positiv till att kontanlstöd införs för de som ärnytillträdande på arbetsraarknaden. Enligt LO:s raening kan det däreraotifrågasättas ora stödet bör tillgodose de grupper av förvärvsarbetande, sora iraånga fall av kortsiktiga ekonoraiska raotiv ställer sig utanförförsäkringen. 1973: 56 147 utgår ifrån alt utredningen intehar menat att lagförslaget innebär att arbetslöshetsförsäkring i fortsättningeninle skall kunna raeddelas av försäkringsbolag. Inspektionen erinrar om denform av avgångsbidragsersällning s. k. AGB-försäkring som tecknasdels i Arbetsmarknadens försäkringsaktiebolag () dels i Folksara, örasesidigsakförsäkring, AGB-försäkringen är en viss förra av arbetslöshetsförsäkring, AMSframhåller att, ora företagare får inträde i en arbetsta-garkassa, kassansstadgar blir tillärapliga på sådan raedlera. Då arbets-tagarkassas stadgar inteär avpassade med hänsyn till eventuella före-tagarraedleraraar, skulleutredningens förslag få till följd bl. a, att för sådan raedlera skalltillärapas sarama arbetslöshelsbegrepp sora gäller för arbetstagare, vUket äroriraligt. Detsararaa gäller givetvis förhåUandet förelagarekassa-anställd.AMS anser, att raedleraskap i erkänd arbetslöshetskassa skall kunna erhållasendast av person som tUlhör den kategori av förvärvsarbetande, för vilkenkassan enligt sina stadgar är avsedd. Bankinspektionenoch fullmäktige i lar upp frågan ora placering av arbetslöshetskassas fondraedel. Bankinspektionenifrågasätter nödvändigheten av att hålla en så låg belåningsgräns som tvåtredjedelar av senast fastställda taxeringsvärde och anser att den kan höjasmera i nivå med vad sora i andra sararaanhang anses uppfylla kravet påbetryggande säkerhet. Sålunda föreskriver 274 § 6. lagen (1948: 433) omförsäkringsrörelse, med vilken förslaget liU lag om understödsföreningaröverensstämmer: "inteckning i jordbruks-, kontors- eller affärsfastighetinora fyra feraledelar eller i annan faslighet inom två tredjedelar av senastfastställda taxeringsvärde". Inspektionen anser för sin del att trefjärdedelar av taxeringsvärdet är en lämplig gräns för arbetslöshetskassornasplaceringar i annan fast egendom än industrifastighet. FuUmäktige i erinrar ora alt det enligtdirektiven för ka-pilalniarknadsulredningen ingår i utredningens uppdrag attföreta en översyn av placeringsreglerna för arbetslöshetskassor,sjukförsäkringskassor och understödsföreningar. Enligt fullraäktiges meningbör frågan om införande av en fri sektor utan olägenheter kunna vila i avvaktanpå utredningens ställningstagande. 6.1.2 Allmänna förutsättningar för rätt till ersättning Remissinstanserna godtar i huvudsak utredningens förslagom vilka allraänna förutsättningar sora bör gälla för arbetstagares rätt tillersättning vid arbetslöshet. Utredningens förslag alt företagare skall anses arbetslös,när hans persorUiga verksarahet i rörelsen har upphört inte endast tUlfälligt,om inte AMS av särskilda skäl föreskriver annat godtas av flertalet a. AMS' försäkringsddégation, AMS, Samörganisa-tionen, LO, , , LRFoch anser eraellertid, att det av utredningenföreslagna arbetslöshetsbegreppet lör företagare är alltför inskränkt. Motbakgrund av de erfarenheter AMS' försäkringsdelegation har avföretagarkassornas verksarahet föreslår delegationen en raera principiellutvidgning av arbetslöshetsbegreppet för företagare. Ersättning har redan nuraedgivits i undantagsfall, då raedlera inte definitivt har upphört raedverksamheten men där det på grund av omständigheterna synts skäligt att utgeersättning. Det har skett i saraband raed avbrott i en force raajeuresituationraen även då andra speciella förhållanden orsakat längre avbrott. Pågrund av svårigheterna att kontrollera företagares arbete och arbetslöshet kaninte samraa ersättningsvUlkor som gäller för arbetstagare tillärapas, ulanvUlkoren måste vara avsevärt raera restriktiva. Beträffande ersättning tillföretagare sora har upphört raed sin verksarahet, ehuru inte definitivt, börenligt delegationen följande riktiinjer kunna tillärapas. Medleramen skall vara anraäldsora arbetssökande på arbetsförraedUngen. Medleramen skall avge skriftiigförsäkran till kassan, alt han upphör raed verksaraheten för rainst treraånader fr, o, ra, den dag han anraält sig på arbetsförmedlingen samt attuppehållet inte är av säsong-karaktär. Kopia av försäkran skall överläranastill arbetsförmedlingen. Medlemraen skall i sinförsäkran till kassan ange arbetsutbud, vilket skall avse den under 2. angivnatiden. Medleraraen är berättigad tillersättning först två raånader efler anraälan till arbetsförraedUngen.