prop · FW0322 · 1973-12-31 00:00:00 — Finnes ej sådan hyra,faststålles bashyran till det belopp som med hänsyn till hyresläget förjämförliga lägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt. 1 Stadganomtryckt 1972: 776. 2 Lagenomtryckt 1971: 418. Prop.1973: 22 13 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bashyra må höjas, om det är påkallat med hänsyn 1. till attlägenhetens värde ökats genom sådant ombyggnads-, ändrings- ellerunderhållsarbete som är av ej endast ringa omfattning eller till annat skäl avdärmed jämförlig betydelse, 2. tUl ökadeomkostnader för räntor, tomträttsavgäld, löner eller eljest för fastighetensförvaltning. Har ombyggnads-, ändrings- el- Har ombyggnads-, ändrings- el- ler underhållsarbete eller åtgärd ler underhållsarbeteeller åtgärd av därmed jämförlig betydelse be- av därmed jämförlig betydelse be kostats av hyresgästen, må bashy- kostats av hyresgästen, må bashy ran i anledning därav höjas endast ran i anledning därav höjas endast om särskUda skäl äro därtill. om särskilda skäl äro därtUl. hyran må icke höjas i den mån arbete eller åtgärd somnämnts nu bekostats med ränte- och amorte-ringsfritt statligt lån eller medstatligt bidrag. Höjning av bashyra må ej ske så,att hyran kommer att överstiga vad som med hänsyn till hyresläget förjämförliga lägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt. Har lägenhetens skick avsevärtförsämrats eller hyresgäst tiUkomman-de förmåner påtagligt inskränkts, skallbashyran nedsättas tUl skäligt belopp. Höjning av bashyran medför ejändring av gällande hyresavtal. Ned-sättes bashyran, skall nedsättningen ländatill efterrättelse, oavsett vad parterna avtalat. Hyresvärden må ej utan tillstånd avhyresnämnden såsom vUlkor för uthyrning träffa avtal om eller begäraförsträckning eller borgensförbindelse av hyresgästen eller av denne tagaeller begära annan liknande utfästelse. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tUlämpas i frågaom lån eller bidrag som beviljats före ikraftträdandet. 1973: 22 14 Utdrag av protokollet över inrikesärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på , Närvarande: Statsministem , statsråden , ,, , , , , , , , ,, , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter fråga om bostadssaneringslag m. m. och anför. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndiganden tillkallades och den 21 mars 1969sakkunniga med uppdrag att göra en övergripande utredning av frågan om åtgärderför sanering av det äldre bostadsbeståndet. De sakkunniga, som antog benämningensaneringsutrednmgen, avgav betänkandena (SOU 1971: 64 och 65)Sanering I och II med förslag till åtgärder för attfå till stånd en ökad bostadssanering. Huvuddelen av de förslag som har lagts fram av saneringsutredningen och som företrädesvis rör planering och finansiering avsaneringsverksamheten har tagits upp till prövning i den avKungl. Maj:t beslutade prop. 1973: 21. Utrednmgens förslag till lagstiftning,främst ett förslag till bostadssaneringslag, avser jag att nu ta upp till behandling.Betänkandet Sanering I innehåller bl. a. förslag tUl bostadssaneringslag,vilket torde få fogas till statsrådsprotokollet I detta ärende som bilaga 1. De remissinstanser som har yttratsig över utredningens betänkanden finns förtecknade i prop. 1973: 21. Innan jag går in på de frågor somjag avser att presentera i det följande vill jag redan här beröra ett förslagav utredningen om tiUstånds-prövningen i fråga om rivning av flerfamUjshus. F.n. regleras sädana frågor i lagen (1971: 1204) om byggnadstiUstånd m. m. ochkungörelsen (1971: 1205) om byggnadstillstånd (ändrad : 304). Enligt1 § kungörelsen gäller att byggnadstillstånd fordras för rivning av flerfamiljshusinom område med stadsplan i kommun med mer än 30 000 in- 1 Generaldirektören ,ordförande, riksdagsledamoten , direktören ,riksdagsledamoten , kommunalrådet , direktörenSten , riksdagsledamoten och förbundsordföranden . 1973: 22 15 vanare.Fråga om byggnadstillstånd prövas av Kungl. Maj:t, om byggnadskostnaden uppgårtill mmst tre milj. kr., och i annat faU av eller,efter dess bemyndigande, länsarbetsnämnden. harmeddelat sådant bemyndigande bl. a. beträffande frågor om rivning avflerfamiljshus. Med stöd av 4 § kungörelsen har styrelsen utfärdat allmännaföreskrifter bl. a. om länsarbetsnämndens handläggning av ärenden angåenderivnmg av flerfamiljshus. Enligt dessa skall nämnden innan sådant ärende avgörsinhämta yttrande från kommunen om husets tjänlighet som bostadshus. förslag uinebär atttillståndspröviungen i fråga om rivning av flerfamiljshus skall flyttas över påkommunen genom en provisorisk lagstiftning i avbidan på att en permanentreglering kommer till stånd efter förslag från bygglagutredningen. Rivningsfrågan har berörts I prop. 1973: 21 isamband med behandlingen av vissa låneregler. I propositionen har slagits fastatt äldre byggnader bör av både samhällsekonomiska, kulturhistoriska ochmiljömässiga skäl samt med hänsyn till de boendes intresse bevaras och moderniserasi den omfattning det är tekniskt och ekonomiskt möjligt. Lånereglerna hardärför i propositionen föreslagits bli utformade så att de ger bättreförutsättnmgar än nu för modemiseringsverksamheten. Detta förhållande i förening med den prövning somredan nu sker av rivningsärenden torde i stor utsträckning förhindraomotiverade rivningar. Jag kan dessutom anmäla att jag I det följande kommeratt ta upp en fråga om förbud för länsarbetsnämnden att ge tillstånd till rivningi vissa fall. Med hänsyn till vad jag nu har anfört och tiU attbygglagutredningen behandlar frågan om reglering av rivningsverksamheten i ettvidare perspektiv finner jag det inte vara nödvändigt att I detta sammanhang taupp utredningens förslag till rivningsreglering. 2 Nuvarande bestämmelser 2.1 Hälsovårdsstadgan Bestämmelserna i hälsovårdsstadgan (1958: 663,ändrad : 675) (HS) gäller både för stad och för landsbygd. I vissahänseenden är bestämmelserna strängare för ort med fastställd stads- ellerbygg-nadsplan, s. k. hälsovårdstätort (5 §). Ytterligare föreskrifter om den aUmännahälsovården kan meddelas i lokal hälsovårdsordning (65 §). TiU-lämpningen av HSankommer främst på hälsovårdsnämnderna, länsstyrelserna och socialstyrelsen.Hälsovårdsnämnden utövar det närmaste Inseendet över den allmänna hälsovårdenInom kommimen. Genom nämndens försorg skall Inom hälsovårdstätort utförasåterkommande besiktning av bl. a. bostäder (76 §). Prop.1973: 22 16 skall samarbeta med andra kommunalaorgan och med övriga myndigheter, vilkas verksamhet berör hälsovårdsarbetet ellervilkas bedömande är av betydelse vid genomförande av åtgärder inom hälsovården(2 §). meddelar föreläggande eller förbud avseende åtgärdav byggnadsteknisk art, skall beredas tiUfälle att yttra sig(74 §). Allmänt torde om gränsdragningen mellan hälsovårdsnämnds ochbyggnadsnämnds uppgifter kunna sägas att hälsovårdsnämndens övervakning iförsta hand inriktas på befintliga byggnader, medan verksamhetfrämst har avseende på nybyggnader. HS innehåller ett särskilt kapitel (3 kap.) ombostäder. Bestämmelserna gäller alla orter. Kapitlet inleds med en allmänbestämmelse att byggnad, som inrymmer boningsmm, skall vara så anordnad ochinredd samt underhållas och skötas pä sådant sätt, att sanitär olägenhet inteuppstår för dem som uppehåller sig i byggnaden (15 §). De följande paragraferna(1619 §§) Innehåller närmare bestämmelser om bostadsutrymmens anordnande ochinredning m. m. Beträffande boningsrum föreskrivs i 16 § 1) att detskall vara av sådan storlek att det erbjuder däri boende tillfredsställandeutrymme, 2) att det skall vara försett med fönster som vetter åt detfria och som ger rummet god dager, 3) att det genom fönster eUer annan lämpliganordning skall kunna erhålla erforderlig luftväxling, 4) att det skall kunnahåUas tillfredsställande uppvärmt, 5) att det skall erbjuda erforderligt skyddmot fuktighet samt 6) att det skall vara försett med anordningar som medför imöjligaste mån betryggande skydd mot olägenheter genom lukt, vattenånga,värme, ljud och dylikt frän angränsande utrymmen. Bestämmelserna i punkterna36 gäller även beträffande särskUt utrymme för matlagning. Sådant utrymmeskall dessutom ha en med hänsyn till matlagning ändamålsenlig inredning (17 §). Bostadslägenhet skall enligt 18 § vara försedd meddels förstuga, vindfång eller annan motsvarande anordning, dels garderob ellerannat för förvaring av kläder lämpligt utrymme som skall vara av erforderligstorlek och om möjligt kunna hållas tillfredsstäUande uppvärmt och dels egenklosett. Föreligger särskilda förhållanden kan klosett gemensam för flerabostadslägenheter godtas. Har lägenheten särskilt utrymme för matlagning, skallden vara försedd även med skafferi av erforderlig storlek och med tjänligventilationsanordning. I stället för skafferi kan godtas annat för ändamåletlämpligt utrymme. I mån av behov skall bostadslägenhet vidare ha tillgång tUltvättstuga och torkrum. Bostadslägenhet skaU ha lätt tillgång till vatten ierforderlig mängd och av tillfredsställande beskaffenhet till dryck, matlagningoch andra hushållsändamäl (19 §). Den bör vidare vara försedd med avlopp förspillvatten. LägeiUiet inom fastighet med anslutning tUl alhnän vatten-ochavloppsanläggning skall vara försedd med de anordningar som be- 1973: 22 17 hövsför utnyttjande av anläggningen om det bedöms skäligt med hänsyn tillkostnaden och övriga omständigheter. I 14 kap. HS finns bestämmelser omhälsovårdskontroll. Hälsovårdsmyndigheterna kan på olika sätt Ingripa motmissförhåUanden. Enligt en inledande, allmän bestämmelse (71 §) fårhälsovårdsnämnd antingen eller efter råd eller uppmaningar ochskäligt anstånd meddela föreläggande och förbud som anses behövliga förefterlevnad av bl. a. HS och lokal hälsovårdsordning. Närmare bestämmelser omvad hälsovårdsnämnds beslut enligt 71 § kan avse ges i 72 §. Där nämns bl. a.föreläggande att vidta åtgärd för att imdanröja bristfällighethos byggnad eller annan egendom och förbud mot att använda lägenhet eller lokalför avsett ändamål till dess förekommande bristfällighet har undanröjts. Föreläggandenoch förbud kan allt efter omständigheterna riktas mot ägare ellernyttjanderättshavare eller mot bådadera (73 §). kan enUgt 75 §föreskriva vite för underlåtenhet att rätta sig efter föreläggande ellerförbud. Om någon underlåter att utföra arbete eller vidta åtgärd som åliggerhonom enligt bl. a. HS eUer lokal hälsovårdsordning, kan nämnden under vissaförutsättningar låta verkställa arbetet eller åtgärden på den försumligesbekostnad. kan förordna att dess beslut skall lända tillefterrättelse utan hinder av förd klagan (86 §). 2.2Byggnadslagstiftningen m. m. Byggnadslagen (1947: 385, omtryckt 1972: 775) (BL)InnehåUer bestämmelser om fysisk planering och om byggande. om tUlämpningen av lagen finns i byggnadsstadgan (1959: 612,omtryckt 1972: 776) (BS). Ett särskilt kapitel (5 kap.) i BS handlar ombyggande och innehåller bl. a. bestämmelser om anordnande, inredningm. (38 48 §§). Dessa bestämmelser gäller för nybyggnad, men därmedjämställs mera genomgripande ändring samt inredning till väsentligt ändrad användningav befintiig byggnad (75 §). Vid ändringsarbete som inte är att hänföra tillnybyggnad skaU dock bestämmelserna för nybyggnad om inte byggnadsnämndenmedger undantag äga motsvarande tUlämpning i fråga om de delar av byggnadensom berörs av ändringen (49 §). Enligt 46 § gäller att byggnad för stadigvarandebmk som innehåller bostads- eller arbetsrum skall anordnas och inredas så, attden ger möjlighet till trevnad och god hygien. Paragrafen innehåller dessutombestämmelser om bl. a. värme- och ljudisolering, skydd mot fukt, uppvärmningoch ventilation. Beträffande byggnad med mer än två bostadslägenheterföreskriver 47 § bl. a. dels att tUl sådan lägenhet skaU höra vindskontor ellerannat därmed jämförligt förvaringsrum samt lämpligt 2 1973.1 saml. Prop.1973: 22 18 utrymmeför förvaring av matvaror, dels att de boende skaU ha tillgång till tvättstugaoch torkrum. Byggnad skall underhållas så att hållfastheten Inteäventyras samt brandfara, sanitär olägenhet eller vanprydnad inte uppkommer (50§). Byggnadslovkrävs för bl. a. nybyggnad och vad som jämställs därmed samt i storutsträckning även för förändringsarbeten och arbeten för ändrad användning (54§). Byggnadslov behövs också för rivning av byggnad inom område med stadsplan.Någon prövning av angelägenheten av rivningen i fråga sker inte ibyggnadslovsärendet. Åtgärden får dock mte strida mot planer och andraföreskrifter för området. Viss prövning av rivnings ändamålsenlighet sker numed stöd av den tidigare nämnda lagen om byggnadstillstånd m. m. Enligt 1 § kanKonungen förordna att byggnadsarbete, varmed förstås även rivning av byggnad.Inte får påbörjas utan särskilt tUlstånd, om sådant förordnande behövs medhänsyn tUl samhällsekonomiska förhållanden eller läget på arbetsmarknadeneller andra väsentliga allmänna Intressen. Enligt kungörelsen ombyggnadstillstånd behövs som tidigare framhölls byggnadstillstånd för rivningav flerfamiljshus Inom stadsplanelagt område I kommun med över 30 000 Invånare. 2.3Lagen om tvångsförvalfning av bostadsfastighet Lagen (1970: 246) om tvångsförvaltning avbostadsfastighet (omtryckt 1971: 544) (TvL) genomfördes för att möjliggöraingrepp mot fastighetsägare som mera systematiskt eftersätter skötseln av sinfastighet. Lagen är tUlämpUg på fastighet med bostadslägenhet som är uthyrd avägaren och inte utgör del av hans egen bostad (1 §). Om ägaren väsentiigen försummarvården av fastigheten eller underlåter att vidta uppenbart angelägna åtgärderför att bevara sundhet, ordning och skick inom fastigheten, kan hyresnämndenställa fastigheten under förvaltning av annan om det finns anledning anta atträttelse Inte kommer att ske. Undantagen från lagen är fastighet som ägs avstaten eller av kommun. Behörig att ansöka om tvångsförvaltning ärhälsovårdsnämnden i den kommun där fastigheten är belägen, ,riksorganisation av hyresgäster eller förening som är ansluten till sådanriksorganisation och inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen (13 §). pågår normalt menhyresnämnden kan besluta både om förlängning och om upphörande (7 §). Den som utses till förvaltare skall svara för attfastigheten får en tiU-fredsstäUande skötsel (3 §). Han skall bl. a. verka föratt de olägenheter som föranlett förvaltningsbeslutet undanröjs och attfastigheten genomgår sådana förbättringar och moderniseringar som kan beräknasge skäligt ekonomiskt utbyte. Förvaltaren uppbär hyror och andra löpande intäkterav fastigheten och företräder även i övrigt fastighetsägaren i an- Prop.1973: 22 19 gelägenhetersom rör fastigheten och dess förvaltning (4 §). Förvaltarens behörighet är såtill vida begränsad att han Inte har rätt att överlåta fastigheten eller påannat sätt förfoga över den så att den helt eUer delvis frånhändes ägaren. Inteheller får förvaltaren på egen hand belåna fastigheten eller medge inteckningI den. Finnerförvaltaren att fastigheten bör genomgå upprustning som måste finansieras medandra medel än fastighetens normala avkastning, skall han sörja för attupprustningsfrågan utreds (6 §). VUl fastighetsägaren inte medverka tiUupprustningen, kan hyresnämnden lämna förvaltaren tillstånd alt genomföra den.Nämnden kan då tillåta förvaltaren att ta upp lån för åtgärdema och att vidbehov ansöka om inteckning i fastigheten. Omfastigheten försäljs under pågående förvaltning, gäller beslutet om förvaltningmot den nye ägaren (8 §). Beslut att fastighet skaU ställas under förvaltningoch beslut om förlängning eller upphörande av förvaltning skall antecknas ifastighetsboken eller tomträttsboken (15 §). Hyresnärrmdsbeslut att ställa fastighet under förvaltning länder tillefterrättelse. Om synnerliga skäl föreligger får hyresnämnden förordna omförvaltning och utse förvaltare för tiden tUl dess slutligt beslut meddelats.Mot beslut i nu berörda frågor får talan föras genom besvär hos denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen (17 §). 2.4Lagen om arrendenämnder och hyresnämnder m. m. Lagen (1970: 998) om arrendenämnder ochhyresnämnder (ändrad : 560) innehåller i två inledande avsnittbestämmelser om arrendenämnds och hyresnämnds uppgifter och sammansättning m.m. För hyresnämnds del finns dessa bestämmelser i 46 §§. Enligt 4 § harhyresnämnd till uppgift bl. a. att medla i hyrestvist, att pröva vissa hy-restvister,t. ex. angående förlängning av hjTesavtal eller villkor för sådan förlängningenligt 12 kap. 49 § jordabalken och förstagångshyra enligt 55 § samma kap.,samt att pröva fråga enligt lagen om tvångsförvaltning av bostadsfastighet. består av lagfaren ordförande och tvåandra ledamöter. När nämnden prövar ärende som rör bostadslägenhet skaU den eneav dessa två ledamöter vara väl förtrogen med förvaltning av fajresfastighetoch den andre väl förtrogen med bostadshyresgästers förhåUanden (5 §). Lageninnehåller efter dessa inledande avsnitt särskilda bestämmelser för olikaärenden, bl. a. för arrende- eller hyrestvist (712 §§) och för ärende omtvångsförvaltning (15 §). För dessa ärenden gäller i princip att förfarandethos nämnden skall vara muntligt. I ärende angående tvångsförvaltning kan dockförhandUng undvaras om det är uppenbart att sådan inte behövs. Prop.1973: 22 20 Bestämmelser som i allt väsentligt är gemensammaför alla ärenden som handläggs av arrende- och hyresnämnd utgör det avslutandeavsnittet i lagen (1628 §§). Enligt 18 § gäller att, om anledning därtUl förekommer,nämnden eller den nämnden förordnar skall besiktiga den fastighet ärendet rör.Är annan utredning nödvändig får nämnden föranstalta också om sådan. I frågaom fullföljd av talan mot hyresnämndens beslut i hyrestvist hänvisas i 22 §första stycket till bestämmelserna i 12 kap. 70 § jordabalken. Där föreskrivsatt part som inte godtar nämndens beslut måste klandra detta genom att inomviss tid väcka talan mot den andra parten. Av 71 § samma kap. framgår attsådan talan skall väckas vid fastighetsdomstolen. Bestämmelser om fullföljd avtalan mot beslut i ärende om tvångsförvaltning finns som har berörts i17 § lagen om tvångsförvaltning av bostadsfastighet. prövar också ärenden enligt lagen(1942: 429) om hyresreglering m.m. (omtryckt 1971:418, ändrad senast1972:251). I fråga om förfarandet i dessa ärenden gäller lagen om arrendenämnderoch hyresnämnder i tiUämpliga delar. Till skUlnad mot hjTessättnlngs-målenenligt 12 kap. jordabalken gäller här att talan mot hyresnämndens beslut skaUföras hos . Mot hyresrådets avgörande får talan inte föras. Den nya expropriationslagen (1972: 719) (ExL)trädde i kraft . Den innehåller regler om expropriation förett flertal ändamål. a. finns i 2 kap. 7 § bestämmelser om expropriationvid vanvård av fastighet. Även enligt den tidigare gällande lagen (1917: 189)om expropriation berättigade vanvård tUl expropriation. Bestämmelser härominfördes i samband med tillkomsten av tvångsförvaltningslagen. De innebar attexpropriation kunde ske för att vid föreliggande eller befarad grov vanvårdav byggnad, som till väsentlig del genom uthyrning användes för bostadsändamål,försätta eller hålla byggnaden i tillfredsställande skick. IExL har expropriationsmöjUghetema beträffande vanvårdad egendom vidgats.Enligt 2 kap. 7 § kan expropriation ske för att försätta eller håUa fastigheti tillfredsstäUande skick, när grov vanvård föreligger eller kan befarasuppkomma. Medan de fömtvarande bestämmelserna, såvitt avsåg byggnader, medgavexpropriation endast i syfte att försätta eller hålla en byggnad Itillfredsställande skick, öppnar nuvarande bestämmelser bl. a. möjlighet tlUexpropriation av vanhävdad fastighet i syfte att riva befintlig bebyggelse ochersätta den med ny och mera ändamålsenlig sådan (prop. 1972: 109 s. 210). 1972: 109 med förslag tUl expropriationslag m. m. tog föredragandestatsrådet upp frågan om samhällets behov av tvångsmedel 1973: 22 21 vidgenomförande av sanering av omodern bebyggelse och framhöll (s. 210) därvid attdet kan förtjäna övervägas att använda expropriation också för sanering avbebyggelse som är omodem utan att vara vanvårdad. Enligt hans mening bordeemellertid frågan härom anstå till dess en samlad bedömning avsaneringsutredningens förslag förelåg. ExL innehåller bestämmelser om tUlstånd till expropriation m.m. Sådanttillstånd meddelas av Kimgl. I exproprlatlonstill-stånd skall utsättasen tidsfrist inom vilken saken skall fiUlfoljas genom ansökan om stämning tilldomstol (6 §). Enligt vad som uttalas i förarbeten tUl lagen (prop. 1972: 109s. 227) torde det i de flesta fall vara lämpligt att den sätts till ett är.Möjlighet till förlängning av tidsfristen har i den nya lagen begränsats iförhällande till tidigare praxis. Förlängning får nu beviljas endast underförutsättning att särskilda skäl föreligger. En nyhet i lagstiftningen ärvidare att tidsfristen på fastighetsägarens begäran kan förkortas, om hanvisar att hans olägenhet av att expropriationsfrågan håUs öppen har ökatavsevärt. I anslutning tUl be-stämmelsema härom anförde föredragande statsrådetbl. a. att, genom de förordade begränsningarna i den exproprierandes rätt atthålla expropriationsfrågan öppen, fastighetsägarens och andra berörda partersIntressen 1 stor utsträckning torde bli tillgodosedda. Emellertid kan det,franUiöll statsrådet vidare, under en löpande tidsfrist inträffaomständigheter som inte har fömtsetts i tillstånds- eller förlängningsärendetoch som avsevärt ökar fastighetsägarens olägenhet av att expropriationsfråganinte är avgjord. Det kan t. ex. visa sig behövUgt att tidigare än beräknatvidta omfattande underhålls- eller förbättringsarbeten pä fastigheten. Isådana och liknande faU är det befogat att ge fastighetsägaren möjlighet attpåskynda avgörandet av expropriationsfrågan. Bestämmelserna om expropriationsersättning, vilkafinns I 4 kap., innebär i huvudsak följande. För fastighet som exproprieras skall erläggas enlöseskiUing motsvarande fastighetens marknadsvärde vid tiden för expropriationsmåletsavgörande med de begränsningar som kan följa av de särskilda reglema omförebyggande av markvärdestegrmg. När del av fastighet exproprieras, bestämsersättningen, kallad intrångsersättning, tUl skillnaden i marknadsvärde föreoch efter expropriationen. Uppkommer i övrigt skada för ägaren genomexpropriationen, skall även sådan skada ersättas. Vid värderingen gäller den allmänna regeln att, omdet företag för vars genomförande expropriationen äger rum har medfört inverkanav någon betydelse på värdet av den fastighet som skall exproprieras,löse-skilUngen skall bestämmas med hänsyn till det värde fastigheten skulle hahaft utan sådan inverkan. Den allmänna regeln gäller dock endast i den mån detär skäligt med hänsyn till förhållandena i orten eller till den allmännaförekomsten av likartad inverkan under jämförliga förhållanden. Prop.1973: 22 22 Vid bestämmande av löseskUling skaU sådan ökning avfastighetens marknadsvärde av någon betydelse som ägt mm från dagentio år före ansökningen om expropriation, dock högst före talansväckande vid domstol, räknas ägaren tillgodo endast i den mån det blir utrett,att den beror på annat än förväntningar om ändring i markens tillåtnaanvändningssätt (presumtlonsregeln). Avser expropriationen del av fastighet,skall vad som sagts nu om beräkning av marknadsvärde tillämpas i fråga omvärdet före expropriationen. Värderingen skall ske med hänsyn till fastighetensskick när ersättningsfrågan avgörs eller, om fastigheten dessförinnantUltiätts, när tiUträdet skedde. Har stadsplan eller byggnadsplan fastställtsunder tid då presiuntionsregeln är tillämplig men före ansökan om expropriationskall regeln tUlämpas endast på värdestegring som ägt rum efterplanfastställelsen. Enligt en särskild övergångsbestämmelse gällerpresumtionsregeln inte värdeökning som har inträffat före utgången av juni1971. För vissa typer av fastigheter har det som ettundantag från presumtionsregeln getts en regel som innefattar en uttryckliggaranti för en ersättning som gör det möjligt för ägaren att skaffa sig enlikvärdig ersättningsfastighet.