prop · FW0342 · 1973-12-31 00:00:00 — Vad nya lagen i 8688 §§stadgar om panträttshavares rätt på grund av brandförsäkring å byggnad skalli fråga om ersättning för brandskada, som inträffat efter del nya lagen trätt ikraft, äga tilllämpning utan hinder av att försäkringsavtalet slutitstidigare eller inteckningen blivit tidigare sökt. Dennalag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Lagom ändring i förordningen (1862:10) om tioårig preskription och om kallelse åokända borgenärer Härigenomförordnas, att 3 och 14 §§ förordningen (1862: 10) om tioårig preskription ochom kallelse å okända borgenärer skall ha nedan angivna lydelse. Avbetalningå huvudstol eller räntebetalning, som av gäldenär eller med hans vetskap gjordär, så ock annat gäldenärs erkännande av fordringens tillvaro, gälle såsomhade fordringen hos honom bevakad blivit. Beslut, varigenom ansökan ominteckning som ej avser fast egendom eller tomträtt bifalles eller förklarasvilande, eller 1Senaste lydelse 1970: 1003. Avbetalningå huvudstol eller räntebetalning, som av gäldenär eller med hans vetskap gjordär, så ock annat gäldenärs erkännande av fordringens tillvaro, gälle såsomhade fordringen hos bevakad blivit. Beslut, varigenom ansökan ominteckning som ej avser fast egendom, tomträtt, skepp eller skeppsbyggebifalles eller för- anteckningom innehav av pantbrev eller annan inteckningshandling have ock lika verkanemot ägare av den intecknade egendomen; vill borgenären håUa talan mot annanöppen, bevake då sin fordran eraot denne, säsora i 1 § sägs. klarasvilande, eller anteckning om innehav av pantbrev eller annaninleckningshandling have ock lika verkan emot ägare av den inlecknadeegendomen; vill borgenären hålla talan mot annan öppen, bevake dä sin fordranemot denne, såsom i 1 § sägs. Är borgenärs fordranintecknad i fartyg eder luftfartyg, eller har han lös egendom säsora pant eUereljest under panträtt i handom; njute han ur den egendom, som sålunda häftar,betalning, ändå att han ej, efter kallelse å okända borgenärer, sin fordranangiver. Om rätt till kvittning för genfordran vare ock lag som i 7 § sägsändå att den fordran ej blivit efter sådan kallelse angiven. Är borgenärs fordranintecknad i luftfartyg, eller har han lös egendom såsom pant eUer eljest underpanträtt i handom; njute han ur den egendom, sora sålunda häftar, betalning,ändå att han ej, efter kallelse å okända borgenärer, sin fordran angiver. Orarätt till kvittning för genfordran vare ock lag som i 7 § sägs ändå att denfordran ej blivit efter sådan kallelse angiven. Dennalag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Lagom ändring i lagen (1927: 85) om dödande av förkommen handling Härigenom förordnas,att 2 och 14 §§ lagen (1927: 85) om dödande av förkommen handling skall hanedan angivna lydelse. Ansökanom dödande av handling skall, skriftiigen avfattad, ingivas till rätten i denort, där förpliktelsen skall fullgöras, eller, om sådan ort ej är nämnd i handlingen,lill den rätt, där den förpliktade är skyldig alt svara i tvistemål, soraangå gäld i aUmänhet. Då fråga är om pantbrev, göres ansökningen hos den rättunder vUken fastigheten lyder. Ansökan om dödande av intecknadfordringshandling göres hos räl- 2Senaste lydelse 1970: 1003. ' Senaste lydelse 1970:1012. Ansökanom dödande av handling skall, skriftligen avfattad, ingivas till rätten i denort, där förpliktelsen skall fullgöras, eller, om sådan ort ej är nämnd ihandlingen, till den rätt, där den förpliktade är skyldig att svara i tvistemål,sora angå gäld i allmänhet. Dä fråga är om pantbrev för inteckning i fastigheteller tomträtt, göres ansökningen hos den rätt under vilken fastigheten lyder./ fråga om pantbrev för skepps- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ten i den ort, där vederbörande ellerskeppsbyggnadsinteckning gö- inskrivningsrayndighet är. . res ansökningen hos rätten i skep- pels hemort eller i den ort där bygget utföres. Ansökan omdödande av intecknad fordringshandling göres hos rätten i den ort, därvederbörande inskrivningsmyndighet är. Ansökan om dödande äv konossement skall ingivas tillrätten i godsets bestämmelseort. Äro enligt vad nu är sagt flera domstolar behöriga, måavskrivningen göras vid vilken som helst av dem. 14 §2 Bestämmelserna i 110 §§ äga, såvitt de angåpantbrev, motsvarande tillämpning i fråga om vUandebevis. Bestämmelserna i 13 §om dödande av inteckning äga motsvarande tillämpning i fråga omvilandeförklarad inteckningsansökan. Bestämmelserna i 10 och 13 §§ om annan inskrivningsbok änfastighetsbok äga, i fråga om pantbrev för skepps- eller skeppsbyggnadsinteckning,motsvarande tilllämpning på skepps- och skeppsbyggnadsregistren. Denna lag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden Härigenomförordnas, att 7 § lagen (1946: 807) om handläggning av domstolsärenden skallha nedan angivna lydelse. Ärenden angående äktenskaps förord, bouppteckning,arvsskatt, kvarlåtenskapsskatl, lestamenlsbe-vakning, åtgärder som avses i 16kap, , avhandlingar om lösöreköp eller om förskott enUgt 3 §sjölagen samt kallelse å okända borgenärer skola, om ej i arbetsordning ellereljest annat be- ' Senaste lydelse 1970:1012. » Senaste lydelse 1964: 670. Ärenden angående äktenskapsförord, bouppteckning,arvsskatt, kvarlåtenskapsskatl, lestamentsbe-vakning, åtgärder som avses i 16kap. , avhandlingar om lösöreköp samt kallelse å okända borgenärerskola, om ej i arbetsordning eller eljest annat beslämls, i underrätthandläggas av stämts,i underrätt handläggas av den som har att upptaga inskrivningsärenden. densom har att upptaga inskrivningsärenden. Dennalag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avhandling om förskott enligt 3 §sfölagen i dess lydelse enligt 1971: 1047, om avhand-ligen upprättats föreikraftträdandet. Lagom ändring i lagsökningslagen (1946: 808) Härigenomförordnas, att 1 och 2 §§ lagsökningslagen (1946: 808) skall ha nedan angivnalydelse. Förfordran som grundar sig å skuldebrev eller annat skriftligt fordringsbevis ochär till betalning förfaUen må gäldenären lagsökas enligt vad nedan sägs. Om för fordran som avses i första stycket skriftligen upplåtits panträtt i fast egendom, kan borgenären genom lagsökning söka betalning ur egendomen. Har borgenären för fordringen inteckning i fartyg eller luftfartyg eller reservdelar till luftfartyg eller företagsinteckning, kan han genom lagsökning söka betalning ur den egendom vari inteckningen gäller. Oraför fordran sora avses i första stycket skriftligen upplåtits panträtt i fastegendom, skepp eller skeppsbygge, kan borgenären genom lagsökning sökabetalning ur egendomen. Har borgenären för fordringen inteckning i luftfartygeller reservdelar till luftfartyg eller företagsinteckning, kan han genoralagsökning söka betalning ur den egendom vari inteckningen gäller. denna lag sägs om gäldenären tillämpas vid lagsökning enligt andra stycket påägaren av den egendom ur vilken betalning sökes. Lagsökning skall görasskriftligen hos allmän underrätt. Ansökningen skall innehålla uppgift oraborgenärens naran, yrke, hemvist och postadress samt gäldenärens namn och, därså kan ske, dennes yrke, hemvist och postadress, så ock fordringens belopp och den 2Senaste lydelse 1971: 496, 1 Senaste lydelse 1971: 496, Lagsökning skall görasskriftligen hos allmän underrätt. Ansökningen skall innehålla uppgift omborgenärens namn, yrke, hemvist och postadress särat gäldenärens namn och,där så kan ske, dennes yrke, hemvist och postadress, sä ock fordringens belopp Prop.1973: 42 504 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ränta som fordras. Borgenären an- och den ränta som fordras. give ockde omständigheter som genären angive ock de omständig- belinga rättens behörighet, om heter som betinga rättens behö- denna ej framgår av vad eljest an- righet, om denna ej framgår av Vid ansökningen skall fogas vad eljest anföres. styrkt avskrift av handling vara ningen skall fogas styrkt avskrift fordringen grundas och, då betal- av handling vara fordringen grun- ning enligt 1 § andra stycket sökes das och, då betalning enligt 1 § ur fastegendom, av handUng var- andra stycket sökes ur fast egen- igenompanträtt i egendomen upp- dom, skepp eller skeppsbygge, av handling varigenom panträtt i Ansökningen skall jämte avskirift som angives i förstastycket avlämnas i två exemplar och vara egenhändigt undertecknad avborgenären eller hans ombud. Är endast ett exemplar Ingivet, ombesörje rätlenmot stadgad avgift erforderlig avskrift, och gälle den i målet lika raed huvudskrift. Denna lag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Om inteckningshandling som rör skepp eller skeppsbygge vidikraftträdandet utgör pant för fordran, får lagsökning äga ram enligt 1 §andra stycket d dess nya lydelse, även om fordringen ej grundas på skriftligtbevis eller panträtlsupplätelsen ej skett skriftligen. Målet skall hänskjutastill rättegäng, ora det görs invändning som hänför sig till fordringen ellerpanträttsupplåtelsen samt borgenärens rätt är stridig. Lag om ändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar irätten att utbekomma allmäima handlingar Härigenom förordnas, att i lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar skall införas en nyparagraf, 22 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 p Handling angående skeppsbyggnadsavtal vilkeninkommit till den registermyndighet som avses i 2 § sjölagen (1891:35 s. 1) iärende om registrering eller inskrivning må, såvitt den avser pris och betalningsvillkor,ej utan samtycke av parterna i avtalet utlämnas förrän förflutit frånden dag handlingen inkom. Denna lag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Föratvarande 22 § upphävd genom 1968: 327. Lag om ändring i luftfartslagen (1957: 297) Härigenom förordnas, att 11 kap. 3 och 4 §§ luftfartslagen(1957: 297) skall ha nedan angivna lydelse. Borgenär, som har fordran å bärgarlön eller å ersättning för kostnader som avses i 2 §, njute i fartyget eller godset luftpanträtt med förmånsrätt enligt 4 § för-mänsrättslagen (1970:979), såframt bärgarlönen eller ersättningen hänför sig till åtgärder vilka slutförts här i riket. Borgenär, som har fordran å bärgarlön eller å ersättningför kostnader som avses i 2 §, njute i fartyget eller godset luflpanträtt medförmånsrätt enligt 4 § första stycket i förmånsrätlslagen (1970: 979), såframtbärgarlönen eller ersättningen hänför sig tUl åtgärder vilka slutförts här iriket. I första stycket avsedda fordringar skola, var iförhållande lill fordringens belopp, njuta lika rätt om de härröra av sammahändelse; eljest skall yngre fordran äga företräde framför äldre. Ulanborgenärens samtycke raå icke, innan betalning för dennes fordran gulditseller säkerhet därför blivit ställd, luftfartyget lämna det ställe, däråtgärderna för bärgningen eller bevarandet slutfördes, eller godset av ägarentagas i besittning. Angående rätt lill ersättning, som utgår på grund av tagen försäkring, är särskUt stadgat. 11 kap. 4 § luftpanträttshavares Luftpanträtlomfattar ej ersätt- ning, som på grund av försäkring eller eljest utgår förförlust av eller skada på luftfartyget eller godset. Har luftfartygels eller godsets ägare på annan grundfordran å ersättning för skada å egendomen, skall luflpanträtt i egendomen tilllikaomfatta sådan fordran; och skall i nu angivet hänseende vad i 272 och 279 §§sjölagen stadgas äga motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om luftpanträtt som uppstått föreikraftträdandet. 2 Senaste lydelse 1970: 984. Vissadelar av sjölagsförslaget med innehållsmässiga motsvarigheteri i SjöL- Fartyg skall anses såsom svenskt, när det antingen tillminst två tredjedelar äges av svenska undersåtar eller ock tiUhör ettaktiebolag, vars styrelse har sitt säte här i riket och beslår av aktieägare,de där äro svenska undersåtar. Huvudredare skall alltid vara svensk undersåteoch bosatt här i riket. Fartyg anses såsom svenskt och är berättigat alt förasvensk flagg, om del lill mer än hälfien äges av svensk medborgare eller svenskjuridisk person. Konungen eller, efter Konungens bemyndigande, sjöfartsverketkan bestämma att annat fartyg, vars drift slår under avgörande svensktinflytande skall anses såsom svenskt och vara berättigat att föra svenskflagg. För svenskt fartyg utfärdas nationalitetshandling erdigtbestämmelser som Konungen meddelar. Fartyg, vars skrov har en största längd av och en största bredd av betecknas skepp. Annat fartyg kallas båt. Över svenska skepp föres ett skeppsregister. Över bålar föres i den omfattning Konungen bestämmer ett båtregister. Över skepp imder byggnad i föres ett skeppsbyggnadsregister. Skepps- och båtregistren samt skeppsbyggnadsregistret föras av myndighet, som Konungen bestämmer (registermyndigheten). förestås av en inskrivningsdomare. Denne skall vara lagfaren. Över alla svenska fartyg, vilka äro avsedda att nyttjastill handelssjöfart eller resandes fortskaffande och äga en bruttodräktighetav tjugu registerlon eller därutöver, skall föras register, innehållande förvarje sådant fartyg de uppgifter, som prövas nödiga för fartygets säkraurskilfande, så ock upplysning angående äganderätten till fartyget,beskaffenheten av inskriven ägares fång samt tiden då fartyget i registretinförts eller förändring i äganderätten inskrivits; skolande sedan fartyg iregistret antecknats, därom utfärdas bevis, som bör åtfölja fartyget. Då fartyg anmäles till införande i registret, skallföretes intyg, soin utmärker, när, var och av vem fartyget är byggt, eller, därfarty- » Utan motsvarighet i nuvarande SjöL är bl. a. förslagelsregler ora skeppsregistrering (2 kap.) skeppshypotek (11 kap II) ochstatsansvar för vissa rättsförluster m. m. (i 15 kap.) = Rubriker är utelämnade. get varit i utländsk ägo, visas, att utländsk ägares rättövergått åden, som till registret anmäles såsom ägare. Vid fartygs införande iregistret skall visst nummer tilldelas fartyget; och må det nummer ejsedermera ändras eller tilläggas annat fartyg. Varder fartyg, som ur registretavförts, däri ånyo upptaget, behålle del sitt förra nummer. Göres anmälan omförändring i äganderätten till fartyg, som är i registret infört, men finnesden, vilken såsom ägare anmäles, ej kunna i sådan egenskap inskrivas, skalländock i registret göras anteckning, som ulvisar hans namn, det uppgivnafångels beskaffenhet samt dagen då anmälan skett. Fartyget, som blivit iregistret infört, må ej därur avföras i annat fall än då fartyget förolyckats,upphuggils eller annorledes förstörts, eller enligt (258 §) må anses förlorat,eller efter timad skada förklaras icke vara iståndsättiigt, eller ock upphörtatt vara svenskt. Villägare av svenskt fartyg, som ej på grund av vad här förut blivit stadgat skallvara i fartygsregistret upptaget, låta det i registret införas, vare därtillberättigad; och skall, där fartyget varder till registrering anmält, vad härförut är i avseende å registreringspliktigt fartyg stadgal äga tillämpning. Vidare föreskrifter, huru fartygsregister skall varainrättat och registrering ske, meddelas av Konungen. 4 §Fartygs ägare åligge att bestämma den ort inom riket, vilken skall varafartygets hemort, samt att därom göra anmälan, om fartyget är sådant, somjämlikt 2 § skall införas i fartygsrégistret, hos den myndighet, vilken förer re- Svensktfartyg skall ha hemort . Ägaren bestämmer hemorten. Harägare av fartyg ej anmält hemorten till registermyndigheten, anses hanshemvist eller, om fartyget äges av flera eller ägaren gislrel, men eljest hos polismyndigheten i den ort, sombestämts till hemort. Angående hemorten skall för fartyg, vilket bör införas ifartygsrégistret, anteckning ske å det i 2 § omförmälda bevis, men eljestutfärdas särskilt bevis av den myndighet, hos viken anmälan skett. Har fartygs ägare underlåtU göra sådan anmälan, som ärsagd, skall hans hemvist anses vara fartygets hemort. saknar hemvist i , som fartygels hemort. Fartygskall, när det nyttjas tiU sjöfart, vara sjövärdigt, försett med erforderligaanordningar till förebyggande av ohälsa och olycksfall, bemannat på betryggandesätt, tUlräckligt provianterat och utmstat samt så lastat eller barlastat attsäkerheten för fartyg, liv eller gods ej äventyras. Om säkerheten på fartyg gälla särskUda bestämmelser. Fartygskall, när det håUes i drift, vara sjövärdigt, försett med behövligaanordningar tUl förebyggande av ohälsa och olycksfall, bemannat påbetryggande sätt, tiUräckligt provianterat och utrustat samt så lastat eUer barlastatall säkerheten för fartyg, liv eUer gods ej äventyras. Om säkerheten på fartyg finnas särskilda bestämmelser. 6 § Fartyg, som lidit skada, skall anses icke varaiståndsättiigt, ej endast när iståndsättning är omöjlig eller, omiståndsättningen måste äga rum på annan ort, fartyget icke kan föras dit,utan även i det fall att fartyget ej är värt att iståndsättas. Bestämmelser om besiktning för utrönande av fartygsiståndsättlighet meddelas i 12 kap. Fartyg, som lidit skada, skall anses icke varaiståndsättiigt, ej endast när iståndsättning är omöjlig eller, omiståndsättningen raåste äga rum pä annan ort, fartyget icke kan föras dit,utan även i det fall att fartyget ej är värt att iståndsättas. På begäran av ägaren skall fartyg, som ej äriståndsättiigt, säljas såsom efler utmätning. Fartyget skall därvid säljassom om det utmätts för fordran med bästa rätt. Om besiktning för utrönande av fartygs iståndsättlighetfinnas bestämmelser i 12 kap. 40 § Partrederi föreligger, om flera överenskommit att under delad ansvarighet gemensamt driva sjöfart med eget fartyg ochanmält 9 § Äro flera redare i ett fartyg, svare envar för rederiets förbindelser allenast i förhållande lill sin lott i fartyget. detta till registermyndigheten. För deförbindelser som redarna ingå för rederiet svarar varje redare i förhållandetill sin andel i fartyget i den mån han ej åtagit sig större ansvarighet. I frågaom redarnas inbördes rättigheter och skyldigheter till-lämpas bestämmelserna i41 57 §§ i den mån annat ej avtalats. 10 § För rederi skall utses en huvudredare. 7 sak, som angår rederiet, må huvudredaren sökas. Är huvudredareej vald, äge den, som vill söka rederiet, instämma vilken han vill av redarneatt för rederiet svara. Förparirederi skall väljas en huvudredare. Valet skall anmälas lillregistermyndigheten. Tillhuvudredare kan utses här i landet bosalt svensk, dansk, finsk eller norskmedborgare eller svensk juridisk person. 7förhållande till tredje man äge huvudredaren i kraft av sitt uppdrag sluta allaavhandlingar och ingå alla förbindelser, vilka rederirörelsen vanligen medför;han äge sålunda antaga och avsätta befälhavare samt meddela honomföreskrifter, uppbära medel, som för rederiels räkning inflyta, ävensomföreträda rederiet inför rätta. Utan särskUt bemyndigande äge huvudredarenicke upplåna penningar i rederiets namn eller sälja eller förpania fartyget ellerdärå taga försäkring. Har rederiet genom särskild föreskrift inskränkt denbefogenhet, vilken sålunda tillkommer huvudredaren, vare rederiet efberättigat att åberopa sådan inskränkning mot tredfe man i annat fall, än dådenne ej varit i god tro. Huvudredarenär behörig att på samtliga redares vägnar företaga de rättshandlingarrederirörelsen vanligen fordrar, att väcka och utföra talan i sak som rör rederietsamt att i övrigt företräda redarna inför rätta i sådan sak. särskiltbemyndigande får huvudredaren ej överlåta fartyget eller upplåta panträtt därieller bortfrakta fartyget än ell år. Är huvudredare ej anmäld hos registermyndigheten, kan vemsom helst av redarna sökas alt svara även för de övriga i sak som rör rederiet. 43 § Huvudredaren skall på lämpligt sätt hålla redarna underrättade om rederiets verksamhet. skall rådföra sig med dem i viktiga angelägenheter. 12 §Beslut i rederiets angelägenheter må ej av redarne fallas utan vid allmäntsammanträde, därtill kallelse blivit i tidning inom orten minst åtta dagarförut kungjord eller annorledes delgivits samtliga redarne. Utebliver redarefrån sammanträde, nöje han sig ål de närvarandes beslut. Besluti partrederiets angelägenheter fattas vid allmänt sammanträde, lill vilkethuvudredaren kallat var och en av redarna minst i förväg genomrekommenderat brev eller telegram eller telexmeddelande under dennes senastkända adress. Kallelsen skall innehålla upplysning om vad som skall behandlaspå sammanträdet. Beslut vid allmänt sammanträde är bindande för redare somuteblivit från sammanträdel. AUmänt sammanträde fordras icke för beslut, som samtligaredare biträda eller som är så brådskande att del ej kan anstå till desssådant sammanträde kan hållas. 45§ På redares begäran skall protokoll föras över vad som förekommer av viktvid allmänt sammanträde. Redare, som uteblivit från allmänt sammanträde ellereljest ej deltagit i omröstning om beslut, skall genom huvudredarens försorgunderrättas om vad som beslutats. Vid omröstning beräknas varje redares röstetal efter denandel, han äger i fartyget, och gälle såsom beslut vad de säga, vilkas andelartillsammanstagna äro de största. Hava vid val av huvudredare två eller fleraerhållit röster för Uka andelar vardera, skilje dem emellan, men eljestgälle vid lika röstetal den mening, huvudredaren omfattar. Beslut, som stridermot gällande rederiavtal eller angår ämne, vilket fal- Vidomröstning beräknas varje redares röst efter hans andel. Om annat icke följerav andra stycket, gäller som beslut den mening som fått det högsta röstetalet.Vid lika röstetal gäller den mening huvudredaren biträder. Val av huvudredareskall dock avgöras genom lottning, om flera fått lika antal röster. Beslut, som fattats i annan ordning än vid aUmäntsammanträde eller som innebär att rederiet skall ler utom rederiets ändamål, vare ej gällande utan alt detav samtUga redarne biträdes. Vid sammanträde skall föras protokoU, vilket därefter hoshuvudredaren förvaras. Av protokollet äge envar redare rätt alt tagaavskrift. Där ejtvingande omständigheter hindra, åligge huvudredaren att till överläggningsammankalla medredarne eller annorledes inhämta deras föreskrift, när viktigaangelägenheter förekomma, såsom när fråga uppslår om väsentlig förändring medavseende å den fart, vari fartyget användes, eller betydligare reparation åfartyget. 14 § Huvudredaren kan när som helst skiljasfrån sin befattning genom beslut av redarne i den ordning, 12 § bestämmer; ägerhan själv hälften / fartyget eller därutöver, må domstol på medredares käromålskilja honom från befattningen, om gUtiga skäl därtill äro. 15 § Huvudredaren skaU föra sär skild räkenskap över förvaltningen av rederiets angelägenheter och för denna avgiva redovisning in för rederiet. Där ef av rederiet annorlunda beslutes, skall redovis ning avgivas för kalenderår, inom efter dess utgång, 16 § Redovisning skall avgivas å sam manträde, därtill redarne kallals upplösas, gäller endast om det biträdes av redare somtillsammans äga mer än hälfien av fartyget. Beslut, som strider mot rederiavtaleteller eljest mol rederiets ändamål och ej avser rederiels upplösning, gällerendast om samtliga redare äro ense. 47 § Huvudredaren kan när sora helstskiljas från sitt uppdrag genora beslut enUgl 44 och 46 §§. Huvudredare, somsjälv äger minst hälften av fartyget, kan på raed-redares talan av domstolskiljas från uppdraget. Beslut,varigenom huvudredaren skiljes från uppdraget, skall anmälas till registermyndigheten. 48 § Huvudredaren svarar för all re deriels bokföring fullgöres enligt lag och annan författning. Han skall redovisa inför redarna för sin förvaltning av rederiels ange lägenheter. Redovisning skall avse kalenderår och avgivas efter årets utgång. Redovisning skall avgivas skriftligen till varje redare.För gransk- på sätt 12 § bestämmer, och skola vid sammanträdeträkenskaperna till granskning framläggas. Villredare klandra redovisning, göre det genom stämning efter detredovisningen avgavs; försittes den tid, have han sin rätt till förlorat,utan så är att huvudredaren förfarit svikligen. ning av redovisning har redare rätt alt taga del avrederiets räkenskapshandlingar.