prop · FW03160 · 1973-12-31 00:00:00 — I paragrafen regleras den situationen all kallelse tillsammanträdet inte ddgetts i behörig ordning. Det är givetvis angeläget att kallelse- ochdelgivningsförfarandet sköts med sådan omsorg alt man undviker onödigakostnader m. m. på grund av att sammanträdet måste inställas. Om delägareinfinner sig till sammanträdet, finns det emellertid ingen anledning att fästanågot avseende vid hur han fått kännedom om sammanträdet. I paragrafenföreskrivs därför att sammanträdet i sådant fall fär hållas, även om delägarnainte fått del av kallelse. Motsättningsvis framgår att nytt sammanträde måsteutsättas, om delägare varken blivit delgiven eller infinner sig till sammanträdet. Frågan när delgivning skall anses ha skett regleras i 19 §delgivningslagen. Denna paragraf innehåller de regler som skall gälla författande av beslut vid sammanträdet. I första stycket föreskrivs att varjedelägare som är närvarande vid sammanträdet har en röst. Bakgrunden tUl bestämmelsenhar belysts i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.4.4). I promemorianframhålls att med delägare förstås i lagen normalt ägare av fastighet som hardel i eller ingår i samfälligheten. Om fastighet innehas med samäganderält avflera personer har dessa tillsammans en röst. Äger samma person flerafastigheter, bör han givelvis anses som endast en delägare och sålunda haendast en röst. Detsamma gäller om olika fastigheter innehas med samäganderättav flera personer. Enligt promemorian finns det ingen anledning alt förbeslut om förvaltningsåtgärder i allmänhet kräva mer än enkel majoritet. DenenskUde delägaren får anses tillräckligt skyddad genom att han har rätt atthos domstol söka rättelse i beslutet på såväl formell som materiell grund. Vidlika röstetal fär ordföranden, dvs. sammanträdesledaren, fälla utslaget. Omdenne inte själv är delägare, skall han visserligen inte delta i omröstningen.Det har dock ansetts mera tilltalande att låta honom bestämma omröstningensutgång än att tUlgripa lottdragning. Bestämmelser av den innebörd som nuangetts har tagits upp i andra punkten av andra stycket. Sådanabeslut som innebär att samfällighet undandras delägarnas egen disposition förgott eller för bör enligt promemorian inte kunna fattas mot enstark minoritets vilja. Därför har i andra stycket första punkten föreskrivitsatt beslut om överlåtelse eller om upplåtelse av nyttjanderätt för längre tidän fordrar en majoritet av två tredjedelar av de röstande. I den mån fastegendom som står under delägarförvaltning kan intecknas bör ett beslut att sökainteckning i sådan egendom jämstäUas med beslut om överlåtelse, eftersom ettsådant beslut innebär risk för att egendomen avhänds delägarna. Som framgår avpromemorians allmänna motivering (avsnitt 3.4.5.6) skall alla beslut rörandeförvaltningen av samfällighet vara bindande inte bara för samtliga delägareutan också för innehavare av särskilda rättigheter i fastighet, som har del isamfälligheten. Rättighetshavama har därför ofta, heter det i promemorian, ettpåtagligt intresse av hur samfälligheten föivaltas. I enlighet med deöverväganden som redovisas i den allmänna motiveringen bör detta intressetiUgodoses bl. a. på så sätt att rättighetshavaren får rätt att närvara ochyttra sig när fråga som rör hans rätt behandlas på föreningsstämma ellerddägarsammanträde. En bestämmelse som fastslår rättighetshavarens befogenheterpä ddägarsammanträde meddelas i paragrafens tredje stycke. En motsvarandebestämmelse avseende föreningsförvaltning finns i 48 § fjärde stycket. Befogenhetsom nämnts tillkommer rättighetshavare i ddägarfastighet. Som sådan ansesinte den som genom upplåtelse från samtliga ddägarfastigheter förvärvaträttighet i själva samfälligheten, heter det vidare i promemorian. I förstahand avses innehavare av servitut eller nyttjanderätt. Även innehavare avpanträtt faller givetvis under begreppet rättighetshavare. Beslut påddägarsammanträde torde dock inte annat än i undantagsfall kunna anses rörasådan rättighetshavares rätt. Någonskyldighet att kalla rättighetshavare till sammanträde har inte ansetts kunnaåläggas sammanträdesledaren. Om denne känner till att viss rättighetshavare kankomma att beröras av förvaltningsåtgärd som skall behandlas på sammanträde, kandet dock enligt promemorian vara lämpligt att han underrättar rättighetshavarenhärom. Bestämmelseni tredje stycket kompletteras av föreskriften i 15 § tredje stycket som gerrättighetshavaren rätt att föra talan mot beslut som fattas vid sammanträdet. Remissyttrandena.Hovrätten över och gör gällande att begreppet delägare ilagtexten används på ett oklart sätt. Mot uttalandet i promemorian att meddelägare förstås normalt ägare av fastighet som har del i eller ingår isamfällighet har hovrätten ingen erinran. Däremot har enligt hovrättenbegreppen delägare och ddägarfastighet uppenbarligen förväxlats när det ipromemorian uttalas alt, om fastighet innehas med samäganderätt av flerapersoner, dessa tillsammans har en röst. Detta uttalande svarar inte motlagtextens formulering. depersoner som med samäganderält innehar en fastighet är delägare i samfällighet.VUl man inskränka rösträtten på sätt som anges i promemorians motiv till 12 §,vilket hovrätten anser principiellt riktigt, måste detta uttryckligen anges ilagtexten. Enligt stadshypotekskassanbör i 12 § utsägas att inskränkningarna i rätten att överlåta och sökainteckning i fast egendom bara avser egendom som ägs av delägarna gemensamt. Lantbruksstyrelsenifrågasätter om en upplåtelse som beslutas med enkel majoritet och som avserexempelvis gårdsarrende för jordbruk blir ogiltig efter femårsperiodens utgång.Arrendatorn bör enligt lantbruksstyrelsen rimligtvis ha besittningsskydd ienlighet med huvudregeln också när upplåtaren är en samfällighetsförvaltning. Föredraganden.Som jag anfört i den aUmänna motiveringen (avsnitt 3.5.4) bör principen omrösträtt efter huvudtalet inte upprätthåUas strikt. Departementsförslaget harsåledes utformats så att röstberäkningen vid omröstning på ddägarsammanträde iallmänhet skall ske efter huvudtalet men i ekonomiska frågor skall i ställetanddstalsmetoden användas, om någon delägare begär det. Vid tUlämpning avsistnämnda metod skall en röstspärr för större andelsinnehav finnas. Bestämmelsernahärom har tagits upp i första stycket av förevarande paragraf. Övervägandenarörande röslberäkningsmetoden återverkar också på utformningen avbestämmelsema i andra stycket. Bortsett från de ändringar som hänger sammanmed röstberäkningsmetoden stämmer paragrafens sakliga innehåll överens medpromemorieförslaget. Promemorieförslagetinnehåller ingen legaldefinition på begreppet delägare, I promemorian görs dockvissa uttalanden om innebörden av begreppet. a. sägs att flera personer,som innehar en ddägarfastighet med samäganderält, tillsammans bara har en röstvid tillämpning av huvudtalsmetoden. Hovrätten över och anseratt promemorians i motiven uttalade inställning är principiellt riklig men attdet återgivna uttalandet inte svarar mot lagtextens formulering i förevarandeparagraf. Även jag instämmer i uttalandena angående vad som skaU förstås medbegreppet delägare. Däremot kan jag inte finna att någon motsägelse föreliggermellan dessa uttalanden och lagtextens formulering i första stycket förstapunkten. I andra stycket bör enligtstadshypotekskassan uttryckligen anges att kravet på kvalificerad majoritetgäUer rättshandlingar bara beträffande sådan fast egendom som ägs av delägamagemensamt. Enligt min mening är dock detta obehövligt, eftersom ddägamasbehörighet självfallet inte kan omfatta annat än samfäUd egendom. Med anledning av vadlantbruksstyrelsen anför i sitt yttrande vill jag endast påpeka attbestämmelserna i om arrendators besittningsskydd givetvis gäller även närarrendeupplåtelsen gjorts av delägarna i samfälld mark. Iparagrafen ges delägarna möjlighet alt utse särskild person att undertecknaöverlåtelse- eller upplåtelsehandling. Närdelägama fattar beslut om överlåtelse av fast egendom eller upplåtelse avrättighet däri, kan det uppstå svårigheter att verkställa beslutet. Behövligahandlingar måste nämligen underskrivas av samtliga delägare. Om det är mångadelägare i samfälligheten, kan förfarandet bli mycket omständligt. Delägare somogillar beslutet skulle rent av kunna sabotera verkställigheten genom att vägrasin underskrift. Till undvikande av sådana komplikationer bör delägarna kunnagenom majoritetsbeslut uppdra åt en eller flera personer att på samtiigadelägares vägnar underteckna handlingen. På sådant beslut äger bestämmelserna i12 § om kvalificerad majoritet givetvis inte tillämpning. Somupplåtelsehandling enligt denna paragraf torde även kunna betraktas ansökan ominteckning. Paragrafeninnehåller en bestämmelse om protokollföring. Promemorieförslaget.I paragrafen fastslås att sammanträdesledaren skall se till att det försprotokoll vid sammanträdet. Lagen irmehåller inga bestämmelser om vad som skalltas upp i protokollet. Enligt promemorian ligger det dock i sakens natur attdelta skall utvisa vUka som närvarit vid sammanträdet, vUka angelägenheter sombehandlats, hur omröstning tillgått och utfallit samt vad som beslutats, Iövrigt får det bedömas efter omständigheterna vad som kan vara av framtida betydelseoch därför bör dokumenteras. Protokollet bör givetvis undertecknas avprotokollföraren. Ordföranden behöver intesjälv föra protokollet utan kan anlita lämplig person därtUl, påpekas det ipromemorian. Ansvarig för protokollets riktighet är dock ordföranden. Utgiftsom uppstår till följd av att särskild protokollförare anlitas bör inräknas isammanlrädeskostnaderna (se 16 §), Föredraganden.Paragrafen stämmer helt överens med promemorieförslaget. Utöver vad somanförts i promemorian vill jag understryka att protokollet givetvis skallfärdigställas möjligt efter sammanträdet, så att det alltid kan hållastUlgängligt för delägarna före utgången av besvärstiden enligt 15 §. Idenna paragraf meddelas föreskrifter om talan mot beslut som fattats vidddägarsammanträde. Promemorieförslaget.I enlighet med vad som anförts i avsnitt 3.4.4 har i paragrafen föreskrivitsatt talan som här avses skall prövas av fastighetsdomstolen, I fråga om dennaprövning gäller bestämmelserna i och lagen (1969: 246) omfastighetsdomstol samt allmänna processrättsliga principer, anförs det ipromemorian. Det påpekas särskilt alt domstolen är bunden av framställda jTkandenoch medgivanden som i ett vanligt dispositivt tvistemål, Iförsta stycket anges att delägare i samfälligheten har rätt att dra beslutunder fastighetsdomstols prövning. Detta innebär enligt promemorian attdelägare har talerätt, oavsett om han vid sammanträdet sökt förhindra besluteteller ens varit närvarande. Det skall dock åligga honom att framställa yrkandeom rättelse i stämningsansökan som skall vara inkommen till domstolen efter den dag då beslutet fattades, Lagen innehåller ingen annangaranti för att den enskilde delägaren får kännedom om fattade beslut inomdenna tid än den som ligger i bestämmelserna om kallelseförfarandet. Enligtuttrycklig föreskrift skall klandertalan föras mot samtiiga övriga delägare.Två eller flera delägare kan givetvis förena sig om en och samma talan motåterstående delägare. Iförsta stycket anges vidare vilka omständigheter ägare får åberopa som grundför sin talan. Bestämmelserna får enligt promemorian uppfattas också sommateriella normer för domstolens prövning. Om delägaren påstår men inte lyckasstyrka att omständighet som här avses föreligger, skall alltså hans talanogillas. Somförsta klandergrund nämns att beslutet inte tillkommit i behörig ordning. Ipromemorian anförs att härmed avses att formella brister vidlåder t. ex.kallelse- eller omröstningsförfarandet. Hit bör också kunna räknas altdelägarna vid sammanträdet fattat beslut i en helt annan angelägenhet än denför vilken sammanträdet tUlkommit. Vid sammanträdel bör nämligen inte kunnabehandlas annat förvaltningsärende än det som anges i förordnandet avsammanträdesledare. Undantag bör dock gälla om alla delägare är ense om attärendet får tas upp tUl behandling. Vidarefär talan grundas på att beslutet strider mot förvaltningslagen eller annanförfattning. Det kan här enligt promemorian vara fråga om formella ellermateriella bestämmelser som reglerar förvaltningen av samfälligheten. Ettbeslut som strider mot förrättningsavgörande torde i aUmänhet kunna överklagaspå den nu angivna granden. När del gäller äldre förrättningar torde delemellertid finnas visst utrymme för delägama att fatta beslut som avviker frånförrättningsföreskrift, exempelvis sådan som anger ändamålet medsamfälligheten (jfr avsnitt 3.4.5.6). Slutiigenkan delägare enligt promemorieförslaget grunda sin talan på all beslutet medföravsevärd olägenhet för honom. Som anförts i den allmänna motiveringen (seavsnitt 3.4.4) bör inte vilket obehag som helst kunnamedföra bifall till talan, utan olägenheten måste vara av mer kvalificeradart. Det torde inte vara möjligt att närmare ange vUka olägenheter som skalltillmätas betydelse. Tydligt är emellertid, heter det i promemorian, atthänsyn bör tas inte bara till ekonomiska nackdelar utan också tiU olägenheterav personlig natur. Olägenhet som inte har något som helst samband meddelägarskapet i samfälligheten skall givetvis inte beaktas. En formell brist ibeslutet bör enligt promemorian som regel föranleda beslutets undanröjande. Ombeslutet däremot är materiellt felaktigt, kan det antingen undanröjas ellerändras till sitt innehåll. Domstolen är i detta hänseende Uksom annars bundenav kärandens yrkande. I promemorian framhållsatt en dom varigenom missnöjd delägares talan bifalls uppenbarligen kan bliverkningslös eUer i allt fall förlora i betydelse, om det vid sammanträdetfattade beslutet får verkställas fram till dess domen vinner lagakraft. Därför har i andra stycket föreskrivits att domstolen, sedan talan väckts,kan förordna att beslutet tills vidare inte skall lända till efterrättelse. Genom bestämmelsema itredje stycket tUläggs rättighetshavare i ddägarfastighet samma rätt somdelägare att föra talan mot beslut som fattats vid ddägarsammanttäde och somrör hans rätt, påpekas det vidare i promemorian. Angående begreppeträttighetshavare i ddägarfastighet hänvisas till vad som anförts vid 12 §.Föreskriften att beslutet skall röra rättighetshavarens rätt är att uppfattaenbart som en regel om talerätt. I allmänhet torde det inte behöva råda någontvekan huruvida beslutet rör rättighetshavarens rätt eller inte. Om det vidtalans väckande framstår som uppenbart att beslutet inte rör rättighetshavarensrätt, skall stämningsansökningen avvisas. och skogsindustriernas samarbetsutskott anser dettveksamt om det är riktigt med så kort besvärstid som frånbeslutets dag. Beslut i samfällighetsfrågor sägs kunna tUl sin innebörd varasvåra att förstå, särskilt om beslut ges i muntlig form på ett sammanträde. fall anses besvärstiden ej böra löpa från tidigare tidpunkt än då besluteti skriftlig form finns tillgängligt för delägarna. Enligt grustäktskommitténbör i förevarande paragraf på sätt som skett i 53 § fjärde stycket föreskrivasatt dom varigenom beslut upphävts eller ändrats gäller även för delägare ellerrättighetshavare som ej fört talan. Föredraganden.Av skäl som jag anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.5.4) har den ipromemorian föreslagna bestämmelsen i paragrafens första stycke om rätt fördelägare att klandra beslut som medför avsevärd olägenhet för honom ersatts idepartementsförslaget med en föreskriftom klanderrätt när delägarens intressen inte i skälig omfattning beaktats ibeslutet. Ettpar remissinstanser anser att den föreslagna besvärstiden frånbeslutets dag är alltför kort och att den i vart fall inte bör börja löpaförrän beslutet i skriftlig form är tillgängligt för delägarna. För egen del ärjag dock av den uppfattningen att promemorieförslaget innebär en lämpligavvägning mellan kravet på rättssäkerhet för delägarna och angelägenheten aveffektivitet i förvaltningen. Beträffande tidpunkten försammanträdesprotokollets färdigställande kan hänvisas till vad jag anfört vid14 §. Närdet gäller föreningsförvaltning innehåller promemorieförslaget i 53 § fjärdestycket en bestämmelse att dom varigenom föreningsstämmobeslut upphävts ellerändrats gäUer även för föreningsmedlem eller rättighetshavare som inte förttalan. Som grustäktskommittén påpekar bör en motsvarighet till dennabestämmelse finnas också i fråga om delägarförvaltning. Den har idepartementsförslaget tagits upp i paragrafens fjärde stycke. 16§ I paragrafen regleras hur sammanträdeskostnaderna skall fördelas. Promemorieförslaget.I paragrafen anges inte närmare vad som omfattas av begreppetsammanträdeskostnad. Klart är, anförs det i promemorian, att hyra och andrautgifter för sammanträdeslokal är att hänföra hit. Detsamma gäller arvode,traktamente och reseersättning till sammanträdesledaren, liksom kostnader förkallelser och delgivning. Om särskild protokollförare anlitas, bör ocksåkostnad härför räknas hit. Däremot skall de enskilda delägarnas kostnader för inställelsenvid sammanträdet inte anses som kostnader för sammanträdet. Enligtvad som föreskrivs i paragrafen skall den som begärt förordnande avsammanträdesledare vara skyldig alt förskottera sammanträdeskostnaden.Sammanträdesledaren skall alltså vända sig tUl sökanden, om han behöver medeltUl uppkommande kostnader. Står flera delägare bakom en begäran om förordnandeav sammanträdesledare, får de enligt promemorian anses solidariskt skyldigaatt utge förskott. Sökanden skall också slutgiltigt svara för kostnaden, omsammanträdet inte utmynnar i ett positivt beslut om den förvaltningsåtgärd somavsågs med begäran om förordnande av sammanträdesledare. I annat fall skall sammanträdeskostnadenfördelas mellan delägarna i förhållande till deras delaktighet isamfälligheten. I fråga om anläggningssamfäUighet torde man härvid böratillämpa de anddstal som gäller för fördelning av driftskostnader. Föredraganden.Departementsförslaget stämmer helt överens med promemorieförslaget. Beträffandefrågan om fördelning av sammanträdeskostnaderna i det faU att andelstal intefastställts kan hänvisas till vad jag anfört vid 8 §. Iparagrafen anges vad som avses med samfällighetsförening. Promemorieförslaget.Med denna paragraf inleds den avdelning i lagen som handlar omföreningsförvaltning. Som framhållits i avsnitt 3.4.3 innebär dennaförvaltningsform att samfäUighetsddägarna bildar en sammanslutning medrällssubjektivitet som särskilt förvaltningsorgan. Sammanslutningen har fältbenämningen samfällighetsförening. I överensstämmelse härmed anges i paragrafenatt samfällighetsförening är en enligt förvaltningslagen bildad sammanslutningvars medlemmar utgörs av delägarna i samfällighet. Som framgår av 5560 §§ kansamfällighetsförenmg ibland handha förvaltningen av flera samfälligheter. Remissyttrandena.Hovrätten över och har samma invändning rörande användningen avbegreppet medlem som i fråga om ddägarbegreppet i 12 §. Föredraganden.Paragrafen stämmer helt överens med promemorieförslaget. Utöver vad som anförsi promemorian vill jag framhålla att paragrafen avfattats så, att medlemskapeti samfällighetsförening skaU vara oupplösligt knutet till delägarskapet i densamfällighet som föreningen förvaltar. Den som förvärvar fastighet som har deli eller ingår i en av samfäUighetsförening förvaltad samfällighet blir alltsåautomatiskt medlem i föreningen i och med förvärvet. På motsvarande sätt upphörmedlemskapet för överlåtaren av en ddägarfastighet. Fråganvem medlemskapet skall anses tUlkomma exempelvis när ddägarfastighet innehasmed samäganderätt av flera personer måste bedömas på samma sätt sommotsvarande fråga angående delägarskapet vid delägarförvaltning. Härom kanhänvisas till vad som anförts vid 12 §. ParagrafeninnehåUer grundläggande bestämmelser om samfällighetsförenings ändamål ochverksamhet. Promemorieförslaget.I första stycket fastslås att ändamålet med en samfällighetsförening är attförvalta den samfällighet för vUken den bildats. Andra stycket innehåller enbestämmelse om att samfällighetsf ör- eningeninte får driva verksamhet som är främmande för nämnda ändamål. Ipromemorian anförs att bestämmelserna i 18 § innebär att föreningen inte fårdriva verksamhet som inte innefattar förvaltning av samfälligheten. Av vad somanförts vid 15 § följer att förenmgen inte alltid är bunden av vad som vidsamfällighetens tillkomst föreskrivits om ändamålet med samfälligheten. Vadsom skall anses falla inom ramen för förvaltningsändamålet måste bedömas medhänsyn till omständigheterna i varje särskUt fall. Vissa riktiinjer för dennabedömning har angetts i avsnitt 3.4.5.2. Remissyttrandena.I avsnitt 3.4.5.2 anförs att samfällighetsförening skall vara behörig t. ex.att köpa och sälja mark och att påkalla fastighetsbildningsförrättning. EnligtSvea hovrätt, hovrätten över och samt och ochIdre jordägande socknemän bör förvaltningsbefogenheterna räknas upp ilagtexten, eftersom det kan ifrågasättas om det är förenligt med gängsespråkbruk att innefatta åtgärder av nämnda slag i begreppet förvaltning avsamfällighet. Socknemännen anför dessutom att det för en storsamfällighetsförvaltning ofta kan vara fördelaktigt att förädla skogsprodukteroch andra råvaror i egna industrier. Vidare är det enligt socknemännen önskvärtatt förvaltningslagen kan gälla även för medel som influtit vid försäljning avsamfälld mark och andra samfällda tillgångar. Föredraganden.Paragrafen har utan ändringar förts över från promemorieförslaget. Någraremissinstanser önskar en precisering i lagtexten av de åtgärder som skallfalla inom samfällighetsförenings befogenhet. En sådan precisering tordeemellertid inte vara möjlig att göra på ett tillfredsställande sätt.Befogenheterna måste vara helt avhängiga av det ändamål som samfällighetenskall tillgodose. Ändamålet i sin tur beror i första hand på vad som bestämtsvid samfällighetens tillkomst men som jag anfört i avsnitt 3.5.5 under rubrikenSkydd för enskilda intressen kan ändamålet i viss mån förändras . Medhänsyn till att sam-fällighetsändamålen uppenbarligen kan skifta starkt skulleen uppräkning av samfällighetsförenings befogenheter i vissa fall kunna få enhämmande inverkan på förvaltningen. I andra fall skulle samfällighetsföreningtillerkännas befogenheter som är alltför vidsträckta i förhållande tilländamålet med samfälligheten. Avgörande för bedömningen om en åtgärd skallanses falla inom samfällighetsförenings befogenhet måste enligt min mening varaom åtgärden i det särskilda fallet är förenlig med det ändamål somsamfälligheten skall tUlgodose. Vidremissbehandlingen har ett par speciella tiUämpningsfrågor tagits upp. Vadangår frågan om förvaltningslagen är tillämplig på medel som influtit vidförsäljning av samfälld egendom kan denna tveklöst besvaras jakande.Hur medlen skall användas får avgöras från fall till fall mot bakgrund avsamfällighetens ändamål. Svårare är att ge ett generellt giltigt svar på denandra frågan, om samfällighetsförening skall kunna driva en industri t. ex. förförädling av skogsprodukter. I allmänhet torde enligt min uppfattningindustriell verksamhet inte kunna anses tillgodose ett ändamål av betydelseför ddägarfastigheterna. Undantag låter sig dock väl tänkas. Sålunda tordeexempelvis drift av ett sågverk för tillgodoseende huvudsakligen avddägarfastigheternas virkesbehov kunna falla inom ramen för förvaltningen avgemensamhetsskog. Paragrafen innehållerallmänna riktlinjer för samfällighetsföreningens förvaltning. IenUghet med de överväganden som redovisats i avsnitt 3.4.5.6 och 3.5.5 fastslåsi förevarande paragraf föreningens skyldighet att vid förvaltningen tillgodosemedlemmarnas gemensamma bästa men beakta varje medlems enskildaintressen i skälig omfattning. Bestämmelsenär bindande för alla föreningens organ. Om styrelseledamot eller annanföreträdare för föreningen handlar i strid mot bestämmelsen, kan skadeståndsansvarenligt 54 § komma i fråga. Beslut av föreningsstämma varigenom bestämmelsenåsidosatts kan efter klandertalan undanröjas eller ändras (53 §).