prop · FW0396 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt lantbmksstyrelsen börbestämmelser utfärdas som tar sikte på att skydda konsumenten. Detta bör skegenom att envar som saluhåller matpotatis, dvs. potatis som är avsedd att utan fabriksmässigeller därmed jämförlig beredning användas till människoföda, åläggsupplysningsplikt om potatisens egenskaper. Från bestämmelsernastillämpningsområde bör imdantas sådana fall där konsumenten köper potatisendirekt av odlaren. Undantaget är motiverat främst av svårighetema attupprätthålla en effektiv kontroll vid denna typ av försäljning. Av delvis sammaskäl bör bestämmelserna inte avse färskpotatis. EnUgt de föreslagna bestämmelsemaskall potatis få saluhåUas endast i förpackning, som är försedd medvarudeklaration. I första hand skall förpackarens namn eller firma samt hemvistanges. Har förpackning gjorts utom riket skall uppgift också lämnas omimportörens namn eller firma samt hemvist. Varudeklarationen skall vidare angepotatisens sorl och kvalitet. Kvaliteten skall anges enligt de klassificeringsgrundersom fastställs av lantbmksstyrelsen såsom tillsynsmyndighet. Styrelsen skallkunna meddela undantag från skyldigheten att lämna uppgift om sort.Varudeklarationen skall vidare innehålla uppgift för förpackningen.Vid handelsköp får märkning på förpackning ersättas med uppgift på fraktsedel,räkning eller annan liknande handling. Matpolatisens kvalitet skallkontrolleras på förpackarens be- 1973: 96 24 kostnad.Prov för sådan kontroll skall ställas tUl tillsynsmyndighetens förfogande utankostnad. Lantbmksstyrelseneller den styrelsen bestämmer skall enligt förslaget ha rätt att av envar som saluhållerpotatis få de upplysningar och handlingar som behövs för tUlsynen samt att förundersökning ta ut prov av potatis som saluhålls. Den som mnehar sådan potatisfår inte hindra undersöknmgen och skaU vid behov lämna biträde. Polismyndighetskall på begäran av tillsynsmyndigheten lämna handräckning, om möjUghet tUlundersökning vägras utan giltig anledning. Deföreslagna bestämmelserna skall enligt förslaget vara straffsanktionerade. Detskall ankomma på lantbmksstyrelsen att utfärda närmare föreskrifter angåendebestämmelsernas tillämpning. Lantbruksstyrelsenanser att de kvalitetsbestämmelser som gäller för klasserna SMAK ExtraPrima, SMAK och , bör till-lämpas tills vidare. Matpotatis sominte kan hänföras till någon av de tre angivna klasserna bör märkas"Oklassificerad". Beträffande den oklassificerade potatisen bör inteföreskrivas någon maximering av antalet felenheter. Lantbruksstyrelsen avseratt i den omfaltning styrelsen bestämmer låta SMAK handha den löpandekontrollen av att deklarationsskyldigheten- efterlevs och av den salufördavarans kvalitet. Enligtförslaget kan kvalitetskontroll äga mm även av oklassificerad potatis. Detfinns ingen anledning att förpackare av sådan vara skall slippaövervakningskostnader som andra förpackare måste bära. Dessutom måste detanses, vara av allmänt intresse att utvecklmgen följs också beträffande dennapotatis. sig att kvaliteten tenderar att bU alltför låg, bör fråganom minimikvalitet aktualiseras. Lantbruksstyrelsenpåpekar att det föreslagna systemet kan fungera, även om marknadsskyddet åt SMAK-märketslopas. EtUigt styrelsen talar dock övervägande skäl för att skyddet behålls..Märket har inarbetats med stora ansträngningar och ekonomiska insatser och ärnu känt inom odlar- och handelskretsar samt även i stor utsträckning blandkonsumenterna. Lantbmksstyrelsenföreslår att de föreslagna bestämmelserna träder i kraft . Lantbruksstyrelsensförslag till bestämmelser i fråga om kvalitetsmärkning och kvalitetskontrollav matpotalis tUlstyrks av alla remissinstanser utom NO. NO avstyrkerförslaget främst med hänsyn till den höjning av konsumentpriset som NO anserofrånkomlig om förslaget genomförs. Livsmedelsverketifrågasätter om det är motiverat att uppstäUa krav på att matpotatis alltidskall saluhållas förpackad. 1973: 96 25 rätligadekrav att vid försäljning i lös vikt få upplysning om potatisens kvalitet kantillgodoses genom en föreskrift att uppgifterna skall lämnas t. ex. genomanslag intill varan. har inte något att invända mot förslagetatt tillsynen över de föreslagna bestämmelserna skall anförtroslantbruksstyrelsen. Verket fömtsätter dock att de bestämmelser som kan kommaatt meddelas inte inskränker den tillsyn, som enligt livsmedelslagstiflningenankommer på livsmedelsmyndigheterna. Samråd bör ske mellan lantbmksstyrelsenoch livsmedelsverket innan styrelsen meddelar tillämpningsbestämmelser. köpmannaförbundoch KF anser att de föreslagna bestämmelserna bör göras tillämpliga också påsådan försäljning från odlare till enskild förbrukare som sker genom torghandeloch kringförings-handel. anser att konsumentintressetbör kunna tillgodoses om de tvingande bestämmelserna får gälla enbart i förhållandetmellan detaljhandeln och konsumenten. konsumentdelegationoch KF anser det tveksamt om kvaliteter som Ordinär och Oklassificerad skallbehöva accepteras. I vart fall bör skyldigheten att uppge sort även avseoklassificerad potatis. , SMAK och LRF anser beteckningenOklassificerad mindre bra. LRF föreslår liksom KO att ordet SMAK utgår sominledning till kvalitetsbeteckningarna för Extra och potatis, efiersomdet på ett vilseledande sätt leder konsumentens tanke tUl varans smak. ,och anser att på förpackningarna bör finnas även förvaringsanvisning.Uppgifterna om kokningsfel och övriga fel kan enligt och , eftersom alltför många uppgifter på en förpackning kan verka förvirrandeoch göra texten mer svårläst. konsumentdelegation och KFanser att uppgifter på förpackningen om importören är onödiga. I fråga om kostnaderna förden föreslagna kvalitetskontrollen anser LRF det mest rationellt att dessabetalas med införselavgiftsmedel utanför den s. k. fördelningsplanen. Sammauppfattning deklarerar ledamoten i jordbruksnämnden Axel i enreservation till jordbruksnämndens remissyttrande. Enligt bör entillfredsställande kvaliletskontroll av potalismarknaden emellertid i förstahand kunna ske på ett betydligt enklare och biUigare sätt än genom att detaljhandelnåläggs att beträffande potatis som inte är klassificerad som SMAK Extra ,SMAK eller Ordinär klart ange att potatisen är okontrollerad eller oklassificerad.Sveriges potatishandlares riks-förbund förordar att kontrollkostnaderna föroklassificerad vara betalas med medel som tilldelas matpotatisregleringen. SPK påpekar att priset förklasserna SMAK och kan röra sig fritt efter marknadsläget. SPK anser att prisgränsbe- 1973: 96 26 vakningenför matpotatis bör knytas till noteringen för kvaliteten SMAK i ställetför kvaliteten Ordinär. Ifråga om SMAK:s framtida ställning anser LRF att det bör utredas om inlerationaliseringsvinster kan göras genom att SMAK:s verksamhet inordnas underregleringsföreningen . KObetonar angelägenheten från allmän synpunkt av alt de föreslagna bestämmelsemainordnas under livsmedelslagstiftningen. NOanser att ett genomförande av ett obligatoriskt märknings- och kontrollsystemtorde föra med sig en ökad övergång från försäljning i lös vikt till färdigförpackadvara. Ett rationellt sorterings- och förpackningssystem nödvändiggörinvesteringar av inte ringa storleksordning. Det ligger i sakens natur attsorterings-, förpacknings- och kontrollkostnaderna slår igenom ikonsumentpriset. Från de synpunkter NO har att anlägga synes det väsentligt attsöka bevara den konkurrens som förekommer inom partihandeln med matpotatis.Ett genomförande av det föreslagna systemet kommer enligt NO:s uppfattning attmedföra fara för en begränsning av konkurrensen med åtföljande risk för prishöjningarutan motsvarande förbättring för odlarna. En awägning mellan de begränsadefördelar ur kvalitetssynpunkt som skulle stå att vinna vid en obligatoriskkvalitetsmärkning och kvalitetskontroll och de nackdelar i form av prishöjningsom i varje fall måste bli en följd av ett offentligt kontrollsystemför matpotatishandeln talar enligt NO:s mening för att systemet med frivillig matpotatiskontrollbör bibehållas. Somhar nämnts i det föregående beslutade riksdag om ett nyttregleringssystem för matpotatis. 1971: 116 som låg tiU grund förbeslutet redovisades alt en av jordbmksnämnden tillsatt arbetsgrupp förutredning av det fortsatta stödet åt matpotatisodlingen m. m. också föreslagitatt åtgärder borde vidtas för att höja kvaliteten på den marknadsfördapotatisen. Lantbmksstyrelsenanför nu att en betydande förbättring av kvaliteten på matpotatis har skettsedan 1959 års riksdag godkände införandet av ett särskilt marknadsskydd förvarumärket . Den SMAK-märkta potatisen är en bättre matpotatis och endasten ringa del av den behöver kasseras vid hanteringen i hushållet. Fortfarandeär emellertid enligt styrelsen mer än hälften av all matpotatis som försäljs idetaljhandeln inle SMAK-märkt. Av den potatis som säljs i lös vikt är bara enobetydlig del SMAK-märkt. Lantbruksstyrelsen påtalar vidare att de skUlnader iinköpspris som i partihandelsledet finns meUan SMAK-märkt potatis och annanpotatis jämnas ut på vägen till konsumenten. 1973: 96 27 såalt denne kan få betala samma pris för sämre potatis som för SMAK-märkt potatiseller ibland t. o. m. högre pris. Lantbruksstyrelsen anser med hänsyn till detanförda att det ligger i konsumenternas intresse att ytterligarekvalitetsfrämjande åtgärder vidtas i fråga om matpotatis. Lantbmksstyrelsen ansersig inte f. n. böra föreslå förbud mot försäljning av matpotatis som intehåller viss minimikvalitet. Enligt styrelsen väger de skäl fortfarande tungtsom departementschefen åberopade mot att införa försäljningsförbudbeträffande underhaltig potatis. Det system som styrelsen förordar utesluterdock inte möjligheten att senare bestämma en nedre gräns för kvaliteten, omdet behövs för att tillgodose konsumentintresset. Lantbruksstyrelsenföreslår att obligatorisk kvaUtetsmärkning under offentlig kontroll införs förmatpotatis som saluhålls i landet. Från kontrollen undantas dock enligtförslaget försäljning från odlare direkt till konsument samt handelsköp, närköparen inte driver detaljhandel. Att sådan försäljning undantas motiverasfrämst av övervakningssvårigheterna. Kontrollbeslämmelserna avses inte helleromfatta färskpotatis. Förslaget förutsätter att nuvarande tre kvalitetsklasseri SMAK:s syslem för kvaliletsmärkiung av matpotalis, nämligen SMAK Extra ,SMAK och kompletteras med ytterligare en klass benämndOklassificerad. Vad gäller SMAK-märkt potatis föreslås att nuvarande kvalitetskravskall gälla utan ändring. För klassen Oklassificerad skall enligt förslagetingen maximering av antalet felenheter föreskrivas. Såväl den potatis somkallas Ordinär som den som kallas Oklassificerad skall kontrollerasstickprovsvis. Det föreslagna systemet avses leda till kvalitetsförbättring ochstörre prisskUlnadér mellan bättre och sämre potatis. Vidare förväntas en obUgatoriskkvalitetskontroll göra det möjligt att bättre än hittUls styra matpotatismarknadenoch att få grepp på kringföringshandeln med potatis. Samtliga remissinstanserutom NO tillstyrker alt bestämmelser meddelas i huvudsaklig överensstämmelsemed lanlbmksstyrelsens förslag. NO avstyrker förslaget och anför därvid att ettgenomförande av ett offentligt kontrollsystem för matpotatis medför fara för enbegränsning av den nuvarande konkurrensen inom partihandeln med matpotatis medrisk för prishöjningar utan motsvarande förbättringar för odlarna. Även jag anser detangeläget att konsumenterna i större utsträckning än erbjuds matpotalisav god beskaffenhet. Dessutom bör konsumenterna givetvis få den information ommatpotatisen som behövs för alt ktmna värdera den rätt. är detbetydelsefullt alt dessa krav inte utformas så att de onödigtvis leder till höjdapriser på matpotalis. Totalkonsumtionenav potatis beräknas till ca varav något över 550 000 tonberäknas vara obearbetad eller skalad pola- 1973: 96 28 tis.Konsumtionsvärdet av den obearbetade eller skalade potatisen beräknas för år1972 till ca 500 milj. kr. EnUgt vissa uppskattningar beräknas något mer änhälften av denna potatis eUer ca gå genom den reguljära handeln.Konsumtionsvärdet av den sistnämnda potatisen beräknas för tiU drygt300 mUj. Med hänsyn till att potatisen för konsumenterna således är enväsentlig post i livsmedelsbudgeten är det angeläget att konsumenterna intebehöver betala mera för matpotatis än som är motiverat av dess kvalitet. Jagkan i huvudsak godta lanlbmksstyrelsens förslag. Detta tillgodoser enligt minmening de allmänna synpunkter som jag anfört. Liksom nästan allaremissinstanser förordar jag att bestämmelser införs om skyldighet att underoffentlig kontroll lämna kvalitetsuppgifter om sådan matpotatis som saluhållsi landet. I likhet med lantbruksstyrelsen är jag däremot inte beredd att f. n.föreslå någon lägsta kvalitetsgräns för matpotatis som får saluhållas. Detbör ankomma på Kungl. Maj:t att ge de närmare föreskrifter som behövs. Jag villdock något uppehålla mig vid de riktlinjer som därvid bör iakttas. Iöverensstämmelse med lantbruksstyrelsens förslag bör bestämmelsema omskyldighet att lämna kvalitetsuppgifter inte avse färskpotalis eller försäljningfrån odlaren direkt till enskild konsument. Undantagen motiveras främst avsvårigheter att i dessa fall kontrollera bestämmelsernas efterlevnad. Vidarebör i fråga om handelsköp bestämmelsema gälla endast om köparen driverdetaljhandel. Bestämmelserna bör däremot omfatta all torghandel och kringföringshandel,där annan an odlaren saluför potatis direkt till enskild konsument. Bestämmelsernabör vidare avse all direktförsäljning från odlare till detaljist för avsalu ochtill s. k. storhushåll såsom skolor, militärkök, sjukhus och ålderdomshem. Jagdelar livsmedelsverkets uppfattning att det inte föreligger skäl att kräva attmatpotatis skall få saluhållas enbart i förpackat skick. Om varan säljs i lösvikt, t. ex. vid torghandel eller i detaljhandeln, bör försäljaren emellertidvara skyldig att genom anslag intill varan eller på annat lämpligt sätt se tillatt konsumenten får de föreskrivna upplysningarna. Beträffandede föreslagna kvalitetsklassema har remissinstansema framfört synpunkter påklassemas antal och benämning. Beteckningen SMAK kan visserligen som KO och LRFuttalat i sina remissyttranden vara så till vida vilseledande för konsumentenatt den leder tanken enbart till varans smak. Eftersom märket, som använtsomkring , är inarbetat inom odlar- och handelskretsar och i allmänhet käntav konsumentema, anser jag i likhet med lantbruksstyrelsen att marknadsskyddetför SMAK-märket bör behållas. Vad angår förslaget att även den lägstakvalitetsklassen skaU bli föremål för kvalitetskontroU stickprovsvis anser jagatt det är ett allmänt intresse att utvecklingen noga Prop.1973: 96 29 följsockså beträffande potatis tillhörande denna klass. Visar det sig därvid attkvaliteten tenderar att bli allt för låg, får frågan om bestämmelser om minimikvalitettas upp på nytt. Den föreslagna kontrollen även av den lägsta kvalitetsklassenbör främja utvecklingen mot allt bättre kvalitet och därmed gagna konsumenternasintressen. Jag ansluter mig till lantbruksstyrelsens av remissinstansernaaccepterade förslag att styrelsen skall handha tillsynen över bestämmelsemasefterlevnad. Vid kontrollens utövande bör styrelsen kunna anlita SMAK. Bestämmelsernabör träda i kraft . Ifråga om kostnadema för kontrollen har några remissinstanser föreslagit altdessa bör täckas av regleringsmedel. De flesta remissinstanserna har dockanslutit sig till lantbruksstyrelsens förslag att kontrollkostnaderna skallbestridas av förpackarna. Även jag anser att kostnaden skall bäras av den somär ansvarig för förpackningen. Har potatisen färdig-packats utomlands ochimporterats hit bör ansvaret ligga på importören. I fråga om potatis somsaluhålls i lös vikt bör det försäljningsled som utsätts för kontroll stå för konlrollkostnaden.Avgifterna för tillsynsmyndighetens kontroll och tillsyn bör motsvara självkostnadema.För uttaget prov skall givetvis inte utgå ersättning. LRFhar ifrågasatt om inle rationaliseringsvinster kan göras om verksamheten vidSMAK inordnas under regleringsföreningen och hardärför föreslagit att en utredning tillsätts för alt närmare utreda frågan. Jagvill först följa utvecklingen av de nu föreslagna åtgärderna innan jag ärberedd att ta ställning i den av LRF aktualiserade frågan. Detankommer på Kungl. Maj:t att med stöd av livsmedelslagen (1971: 511) meddela debestämmelser som behövs med anledning av vad jag nu föreslagit. SPKhar föreslagit att prisgränsbevakningen för matpotalis anknyts till kvalitetenSMAK i stället för till kvaliteten Ordinär. Nämnden har pekat på denfara som ligger i att priset på kvaliteten SMAK stiger okontrollerat viden ökad efterfrågan utan att den spärr, som övre prisgränsen utgör, träder ifunktion. 1971: 116 redovisades att jordbruksnämnden koitmier att seöver noteringssystemet för matpotatis som ligger till gmnd förprisgränsbevakningen. Jag anser alt SPK:s synpunkter i fråga omprisgränsbevakningen för matpotatis bör beaktas vid denna översyn. Det ankommerpå Kungl. Maj:t att besluta om de ändringar som behövs i fråga omprisgränserna för matpotatis. 1973: 96 30 PrisstödtUI rennäringen m. m. och lantbmksstyrelsen har lill Kungl. Maj:t överlämnat enutredning med förslag om prisstöd till rennäringen. Förslaget gmndar sig på enutredning som har gjorts av en arbetsgmpp med representanter från de bådamyndigheterna. I fråga om bestämmelser för slakt och slakterianläggningar harsamråd skett med . Utredningen har bl. a. undersöktproduktions- och inkomstförhållandena inom rennäringen. Inkomstema harjämförts med dem inom jordbmket i norra . ISverige är ca 2 100 personer direkt beroende av rennäringen, av vilka ca 750 ärrenskötare. Enligt renlängderna för uppgår antalet renar till ca 166000 exkl. årskalvar. Renlängderna omfattar emellertid inte alla renar ilandet. Det verkliga renantalet kan erhållas genom renräkrungar. Under senareår har emellertid sådana bara gjorts i ett fåtal samebyar. Tillgången pårenbete medger alt antalet renar ökas tUl ca 260 000 exkl. årskalvar. Produktionenav renkött uppskattas f. n. tiU ca eller ca per ren ochår. Målet är alt öka avkastningen till per ren och år genom en bättreköns- och ålderssammansättning på renslammen och ett rationellare slaktuttag. Inkomsternainom renskötseln kan inte anges med samma säkerhet som inkomsterna inom jordbmket.Detta beror dels på alt man under den korta tid som rennäringslagen har varit ikraft inte har hunnit ta fram material för egentliga inkomslanalyser, dels påatt en schablonmetod tillämpas vid inkomsttaxeringen. Med ledning avrenlängderna för de olika samebyarna har vissa grova genomsnittsberäkningar avinkomsterna inom renskötseln gjorts. Bmttoinkomsteninom renskötseln beräknas av utredningen till ca . per person och år.Inkomsten är högst i med ca . och lägst i Norrbottenslän med ca . Inkomsterna skulle enUgt utredningen kuima höjasavsevärt om renstammen ökades, köns- och ålderssammansättningen ändrades, slaklultagetförbättrades och arbetskraftålgången minskades. Arbetsstyrkan skulle vid nuvaranderenantal kurma minska till ca 330 personer medan vid optimal storlek pårenstammen ca 520 personer skulle behövas. Bmttoinkomsten skulle kunna öka tiUca . per person och år om rationaliseringsmöjligheterna utnyttjadeshelt. Nettoinkomstenper bmkningsenhet i jordbruket i övre var enligt statistiskacentralbyråns deklarationsundersökning för i genomsnitt för samtligaenheter med mer än 2 ha åker ca . 1973: 96 31 utgjorde intäkter av jordbmksfastigheten. Inora gmppen 1020 havar motsvarande belopp 23 400 resp. . För att erhållanettoinkomsten inom renskötseln bör enhgt utredningen bruttoinkomsten minskasmed . Därvid erhålls en nettoinkomst på ca . Detta belopp börjämföras med jordbrukarnas intäkter av själva jordbmksfastigheten. Dessa var år1971 i genomsnitt lägre än nettoinkomsten inom renskötseln om samtliga bmkningsenhe-teröver 2 ha tas med i jämförelsen men högre inom gruppen 10 20 ha. UtvecklingsmöjUghetemainom renskötseln är enligt utredningen goda om det ekonomiska stödet enligtrennäringskungörelsen fullt utnyttjas. Rationaliseringssträvandena inomrennäringen syftar bl. a. till att öka renstammen. Med hänsyn till denarbetsstyrka som kommer att krävas vid ell optimalt renantal finns det inteanledning att på kort sikt minska antalet sysseJsatta inom renskötseln. Jordbmksnämndenoch lantbmksstyrelsen finner det nödvändigt om utveckling och anpassningtill dagens och framtidens produktionstekniska och ekonomiska fömtsättningarskall kunna ske att renskölarna har entillfredsställande försörjning. Tillgängligt material om inkomstema inomrenskötseln och inom jordbruket i övre ger emellertid inte underiagför alt med önskvärd säkerhet bedöma inkomstskillnaderna mellan näringama. Medhänsyn till att förbättringarna av stödet tiU jordbmket i norra och degenerella höjningarna av priset på mjölk bör höja jordbrukarnas intäkter avjordbruksfastigheten kan man anta att inkomsterna inom rennäringen i allmänhetär lägre än inkomsterna mom jordbruket. Detta förhållande och önskvärdheten avatt stödja rationaUseringsverksamheten inom rennäringen motiverar enUgt jordbruksnämndenoch lantbmksstyrelsen att renköttet tUls vidare bör få ett prisstöd av ungefärsamma storlek som nötköttet i övre . Detpristillägg som fr. o. m. utgår i norra för kött avnötkreatur, får och lamm samt svin utbetalas endast för veteri-närbesiktigatkött. Detta gäller också det prisUUägg för får- och lammkött som utgår i helalandet. Vidare tas slaktdjursavgifter endast ut för besiktigat kött. Skälen tiUdessa begränsningar är i första hand kontrolllekniska. Av samma skäl bör etteventuellt prisstöd till renkött utgå endast för veierinärbesiktigat kött. Detskulle i och för sig finnas skäl att begränsa prisstödet till sådant renköttsom slaktas vid godkända anläggningar för kontrollslakt, s. k. renkontroUslakterier.Samhället har nämligen lagt ned stora kostnader på slakterianläggningar avolika slag för att få till stånd en mer hygienisk slakt och för att främjamarknadsföringen av renkött. och lantbruksstyrelsen föreslåremellertid efter samråd med hvsmedelsverket att prisstödet i ett inledningsskedebör utgå till allt veterinärbesiktigat renkött. Detta innebär att även Prop.1973: 96 32 k. hushållsslakt får pristillägg. Samma princip gäller för nötkött. Det ärdessutom av allmänt intresse att så stor del av renköttet som möjligt bUr veterinärbesiktigat. Prisstödet tUl kött avnötkreatur, får och svin utgår f. n. efler vikt. utförs under mycketvarierande förhållanden. Det har inte varit möjligt för utredningen altkartlägga alla praktiska förhållanden som kan påverka tilläggsutbetalningen. Myndighetemaföreslår därför att ett pristillägg för renkött i ett inledningsskede utgårmed ett en-hetUgt belopp per slaktad ren. Frågan om en övergång till tilläggefter slaktvikt bör prövas . Motett tiUägg per djur talar att det medför en premiering av låga slaktvikter. Manbör emellertid bedöma effekterna av tiUägget för hela uttaget från en renhjord.Ett tillägg per djur bör främja slakten av yngre djur, särskilt tjurkalvar,något som är i Unje med rationaliserings-strävandena. Framför allt talaremellertid administrativa skäl för att till-lägget bör utgå per djur. har genomuppbörden av slaktdjursavgifter och utbetalningen av pristillägg förjordbruksprodukter i norra fått erfarenheter som kan vara av värde vidadministrationen av ett pristillägg för renkött och bör därför få hand omutbetalningen av sistnämnda tillägg. Utbetalningen bör kunna ske på liknandesätt som utbetalningen av tillägget för annat kött. För denna fårkontrollslakterier och besiktningsbyråer rekvirera medel iefterskott. Någon kontroll av att pristilläggen kommer vederbörande producenttillhanda förekommer inte. Man antar alt konkurrensen mellan olika företagaremedför att tilläggen utbetalas i samband med avräkningen. Pågrund av de speciella förhållandena i samband med renslakten finnerjordbruksnämnden och lantbruksstyrelsen det lämpligt att pris-tiUägget förrenkött redovisas öppet vid avräkningen till renägarna.