prop · FW03168 · 1973-12-31 00:00:00 — I ett tilllagrådet remitterat förslag tUl ny firmalagstiftningföreslås uttryckliga bestämmelser om firmaskydd pä grund av inarbetning.Dessutom föreslås att näruigsidkare får rätt att låta registrera sig ihandelsregistret i varje län, där hans verksamhet är avsedd att drivas.Härigenom kan också registreringsskydd fås i erforderlig omfattning. FörslagettUl ny firmalagstiflning öppnar också möjlighet lUl registrering av bifirma fördel av näringsidkarens verksamhet. De regler som gäller och som enligtförslaget kommer att gälla innebär emellertid krav på att någon form avnäringsverksamhet bedrivs under den firma som registrerats eller som genom inarbetningåtnjuter skydd. Detta medför att etl aktiebolag som har till enda syfte medsin verksamhet att skydda visst namn kan få fortsatt namnskydd endast om någonform av näringsverksamhet knyts till den aktuella firman. Bestämmelsenom aktieägarnas inträdande som part i bolagets avtal med tredje man torde intei och för sig medföra att offentliga tUlstånd, exempelvis utskänkningstillstånd,automatiskt överförs från aktiebolaget. Sådana tUlstånd torde ofta få sökas pånytt av aktieägaren personligen eller av det nybUdade företaget. Har någonannan förändring än byte av företagsform inte skett torde man kunna räkna medatt tUlstånd utan vidare kommer att ges. I vissa fall kan tUlståndet ha denkaraktären att det får anses gälla även för den nya företagsformen. Som exempelpå sådant tillstånd kan tas tillstånd enligt miljöskyddslagen . (1969; 387). Skulleett avregistrerat aktiebolag äga fast egendom något som i och för sig ärmindre sannolikt övertas denna av aktieägarna som därmed får anses ha gjortett lagfartspliktigt fång. När lagfart söks kan enligt min mening somfångeshandling åberopas registreringsmyndighetens bevis om aktiebolagetsupplösning jämte utredning om vilka som är aktieägare. Är det fråga om ettrörelsedrivande bolag som fortsätter rörelsen i annan företagsform, börbefrielse från stämpelskatt medges. Erforderlig lagstiftning härom kommer attföreslås i annat sammanhang. Denföreslagna regleringen berör ett mycket stort antal bolag. medvetenom att en del bolag skulle kunna drabbas av upplösning genom alt de nyareglerna av slarv eller okunnighet inte iakttas. Det är angeläget attaktiebolagen får information om den nya lagstiftningen. Genom registreringsmyndighetensförsorg bör därför till samtliga aktiebolag med aktiekapital understigande . utgå underrättelse om lagstiftningens innebörd. Bolagen bör därvid anmanasatt svara för att deras aktieägare och borgenärer får erforderlig information. Dennya lagstiftningen bör träda i kraft . 3 Rösträtten för aktier som förvaltas av allmänna pensionsfonden Dei våras beslutade ändringarna i reglementet angående allmänna pensionsfondensförvaltning som träder i kraft innebär i huvudsakföljande. 500 milj. kr. av allmännapensionsfondens medel skall kunna tillföras näringslivet i form av riskvilligt ägarkapital.Inom AP-fonden skall inrättas en särskild fjärde fond med egen styrelse somfår rätt alt placera fondmedel i aktier i svenska aktiebolag utom bank- ochförsäkringsbolag. Dessutom skall medel få placeras i konvertibla skuldebrev ochi skuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning av aktier. Den nya fondstyrelsenskall ha rätt att hos rekvirera de medel som behövs förplaceringsverksamheten. Aktieutdelning och annan avkastning saml realiseradekursvinster skall få användas för nya placeringar. Aktiefonden blirskattskyldig för all inkomst som härrör från kapitalförvaltningen. Sedanerfarenheter vunnits av den föreslagna placeringsverksamheten skall Kungl. Maj;tefter framställning av styrelsen för den nya fonden kunna besluta om ökning avdel belopp som skall avdelas för aktieköp. Den nya fondstyrelsenskall bestå av elva ledamöter som alla förordnas av Kungl, Maj:t. Ordförandenoch vice ordföranden utses av Kungl, Maj:t, och av återstående ledamöternomineras två av primärkommunerna, två av rikssammanslulningar av arbetsgivareoch fem av rikssammanslutningar av arbetstagare. Den nya fonden skall ha egen administrationoch verkställande direktör. Styrelsens förvaltning skall bli föremål förrevision på samma sätt som gäller för övriga tre fondstyrelser. I samband medriksdagsbehandlingen yrkades i mot, 1973: 1957 att rösträtten för de aktier somförvaltas av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse skall kunna delegerastill representanter för de anställda, valda av de anställdas organisationer påarbetsplatserna, I mot, 1973: 1943 föreslogs att av den med fondensaktieinnehav förknippade rösträtten i de statiiga företag vari fonden skullegöra sina placeringar skulle tUlkomma de anställda i vederbörande före- tagoch att de anställda för varje är skulle få utse de representanter som skallutöva rösträtten. På förslag av näringsutskottet (NU 1973: 58) beslöt (rskr 1973: 237) att hos Kungl. Maj:t hemställa om förslag till lagändring somgör det möjligt för AP-fonden att under vissa av utskottet angivna fömtsättaingaruppdra åt representanter för de anställda i ett företag att utöva rösträtt förfondens aktier i företaget. våras beslutade lagändringen om att pensionsfondens medel skall kunnaplaceras i aktier innebär, att samhäUet och löntagarna genom suiarepresentanter i fjärde fondstyrelsen får del av ägarinflytandet överföretagen. Detta är ett viktigt steg på vägen mot ett system som är grundat påen mer utvecklad ekonomisk och industriell demokrati. Lagändringen medverkartill att arbetstagarnas inflytande över företagens organisation och verksamhetökas. Detta inflytande skulle kunna förstärkas ytterligare, om arbetstagarnavid de olika förelagen där pensionsfonden äger aktier får möjlighet altdeltaga i bolagsstämman och där utöva rösträtt för fondens aktieinnehav iföretaget. Jag delar därför uppfattningen att fondstyrelsen bör ges rätt attdelegera rösträtten för sina aktier i olika företag genom att lämna fullmakttill representanter för de anställda i företagen. I detta sammanhang börerinras om alt enligt lagen (1972: 829) om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar arbetstagare hos bolag som harminst 100 anställda har rätt att utse två ledamöter i styrelsen. Dessa arbetstagarledamöterutses av de lokala fackliga organisationerna. Det inflytande dessa arbetstagarledamöterkan utöva inom styrelsen ökar genom att AP-fonden äger aktier i bolaget. Får defackliga organisationema också möjlighet att genom ombud delta ibolagsstämman, förstärks inflytandet ytterligare. Ensärskild fråga är om aktiebolagslagen måste ändras för alt en sådan delegationav rösträtten skall kunna ske. Enaktieägare kan enligt aktiebolagslagen delta i bolagsstämma och röstapersonligen, genom legal ställföreträdare eller genom ombud. I aktiebolagslagenfinns inte några bestämmelser som lägger hinder i vägen för en aktieägare attsjälv eller genom ombud rösta på ett sätt för vissa aktier och på ett annatsätt för andra aktier. Lagen innehåller inte heUer någon uttrycklig regel somförbjuder aktieägare att utse flera ombud för olika delar av hans aktieinnehav.I den rättsvetenskapliga litteraturen har emellertid hävdats, att en sådanuppdelning strider mot lagen (se , Avtal och rösträtt, 1969, s.186 med hänvisningar). Jag delar därför utskottets uppfattning att enlagändring bör göras så att det står klart att fjärde fondstyrelsen kan utseflera ombud för olika delar av styrelsens aktieinnehav i ett bolag. Jagföreslår att i en ny paragraf, 119 a §, upptas bestämmelse om att för aktier,som innehas av fjärde fondstyrelsen, rösträtt får utövas av ett eller fleraombud som föreslagitsav de anställdas fackliga organisationer. Genom den nya paragrafen öppnasmöjlighet för fondstyrelsen att uppdra åt olika representanter för deanställda att utöva rösträtten för fondstyrelsens aktieinnehav. som lokal facklig organisation kan ge förslag tillfondstyrelsen om vUken person som bör utses till ombud under förutsättning attorganisationen i fråga har medlemmar som är anställda vid bolaget. Aktiebolagslageninnehåller regler som gör det möjligt alt begränsa aktieägarnas rätt att utövarösträtt genom ombud. Enligt 119 § första stycket 3 är huvudregeln attfrånvarande aktieägares rösträtt på bolagsstämman kan utövas genom ombud. I119 § andra stycket anges dock att i bolagsordningen kan föreskrivas att endastannan aktieägare får nyttjas som ombud. Idet förslag tUl ny aktiebolagslag (SOU 1971: 15), som har avgetts av aktiebolagsutredningenoch som f. n. bereds inom , behälls regeln om röstninggenom ombud. Möjligheten att i bolagsordningen föreskriva att endast annanaktieägare får anlitas som ombud slopas. Utredningen påpekade bl, a. att enaktieägare som står i motsatsställning tUl de andra och själv saknar möjlighetatt delta i bolagsstämman eller inte har förmåga att pä egen hand bevaka sinaintressen gentemot de andra aktieägarna kan bli rättslös, om han endast fåranlita annan aktieägare som ombud. Utredningsförslaget har under remissbehandlingeninte mött någon invändning på denna punkt. Denföreslagna delegationsmöjligheten bör inte kunna åsidosättas genom enbestämmelse i bolagsordningen att endast aktieägare får utses till ombud. Jagbiträder vad utredningen anfört i fråga om alt slopa möjligheten tillinskränkningar i rätten alt utse ombud. Jag föreslår därför att 119 §aktiebolagslagen ändras så att aktieägares rättighet att utöva rösträtt genomombud blir helt oinskränkt. Lagändringarnabör träda i kraft med de antagnaändringarna i fråga om allmänna pensionsfondens förvaltning. Den nyabestämmelsen om slopande av begränsningen i rätten att utse ombud, bör enligtmin mening, såsom också aktiebolagsutredningen förordat, vara tvingande ävenför äldre bolag. Om bolagsordningen i sådant bolag innehåller inskränkning irätlen att rösta genom ombud bör föreskriften härom bli utan verkan. Ensärskild övergångsbestämmelse härom har intagils i mitt förslag. Jaghemställer att Kungl. attantaga inom juslitiedep,artementet upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1973:303) om ändring i lagen 1944: 705) om aktiebolag, 2. lag om ändring i lagen (1944;705) om aktiebolag. MedbifaU till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skall avlålasproposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.