prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Det har emellertid visat sig att mänga sökande behöver en vissmedverkan av förmedlingen. I ett läge med få lediga platser blir dennamedverkan särskilt angelägen. Syftet med försöken med platsförslag varatt pröva en modell för utökad service åt dem som anlitar enbartkundmottagningen. De som registrerats där genomsjälvinskrivning skulle inte bara tilldelas en platslista, utan ett konkretförmedlingssamtal skulle inledas i varje enskilt fall. Förmedlaren skullehärvid förvissa sig om att sökanden uppfattat arbetsvillkoren rätt och attvillkoren motsvarade sökandens erfarenheter. Denna konkreta hjälp vidplatsvalet syftade till att undvika klart onödiga förfrågningar hosföretagen från sökandens sida. Till skillnadfrån vad som gäller vid anvisning (arbets-anvisning) skulle förmedlaren inteta kontakt med arbetsgivaren för den sökandes räkning för att avtala tid förbesök. Termen anvisning används alltjämt i dagligt tal inom förmedlingen meninnebär inte längre något föreläggande gentemot sökanden. Vid anvisning tar förmedlarenkontakt med arbetsgivaren för sökandens räkning, medan detta inte sker vidplatsförslag. I övrigt innebär anvisning och platsförslag ungefär detsamma; En undersökning vid fem kontor med öppenförmedling utvisar att drygt 3 400 anvisningar (kontakter med företag omindividuella arbetssökande) gjordes under en räkningsvecka i början av maj1972. Antalet anvisningar skall jämföras med antalet lediganmälda platser, somutgjorde 4 500. uppgick antalet anmälda arbetssökande hos de femkontoren till 19 200 personer. Bristen på lediga platser var således mycketstor. I utredningen redovisas en lokal enkät till rekryterande företag somvisar ett uttalat önskemål från arbetsgivarnas sida att förmedlingen göranvisningar, dvs. att förmedlingen för sökandens räkning tar kontakt medrekryterande företag. En motsvarande enkät till arbetssökande pekar åtmotsatt håll. En övervägande del av sökandena önskar ta kontakt själva med arbetsgivama. Från länsarbetsnämnderna inhämtadeuppgifter ger vid handen att platsförslag visat sig vara ett värdefulltkomplement till anvisning. Användningen av platsförslag kan göras mer ellermindre omfattande så att t. ex. platsförslag lämnas bara efter förmedlingensbedömning i det enskilda fallet eller så att ingen arbetssökande som infinnersig personligen hos förmedlingen blir utan denna hjälp. Arbetsmarknadsstyrelsenhar även tagit upp förmedlingsstatistikentUl behandling. En anmärkning som arbetsmarknadensorganisationer har riktat mot systemet med öppen förmedling är att maninte har samma kontroll som tidigare över utfallet av den löpande förmedlingsverksamheten.De nu gjorda försöken med enkel registrering och platsförslag i kundmottagningenhar visat att det nu finns bättre Prop.1973:1 Bilaga 13 79 möjligheteratt ta fram uppgifter om anmälda platser som har tiUsatts med sökande vidförmedlingen. Införandet av sådana rutiner som registrering och platsförslagkräver att kundmottagningen i likhet med fackexpeditionerna för vissaanteckningar över sina åtgärder och därmed ocksä får en bättre kontroll överarbetet. Anteckningar om gjorda anvisningar och platsförslag gör det möjUgt attutarbeta styrinformation för förmedlingen utvisande bl. a.vilka företag och vilka platser som har fått resp. inte har fått anvisning påsökande. Om dessa uppgifter kompletteras med statistisk information om antalarbetssökande, antal anvisningar och platsförslag samt tillsatta platser fårförmedlingen ett värdefullt underlag för Införande av nya bättre avpassadeförmedlingsåtgärder. föreslår att sådan förmedlingsstatistikoch styrinformation i fortsättningen skall tas fram vid alla arbetsförmedlingari landet. avslutar sinredovisning av försöksverksamheten med öppen förmedling med att lägga framförslag till ändrade a rbetsformer för förmedlingen och till vissa omläggningar av förmedlingskontorens inre organisation. Fr. o. m. bör kundmottagning inrättas vid alla distriktskontor och störrelokalkontor efter i stort sett den modell som prövats i den tidigareförsöksverksamheten. Inom ramen för denna genomgående organisation måste docken anpassning göras med hänsyn till ort och i viss mån till yrke.Kundmottagningens uppgifter och arbetsformer bör utformas på det sätt somprövats vid nu redovisade nya försök. Detta innebär att alla sökande somanlitar enbart kundmottagningen bör registrerasgenom självdeklaration, om de inte avböjer det, och få hjälp med platsförslag i kundmottagningen. Från dengenerella regeln om registrering bör undantas feriearbetssökande ungdomar.Registreringen bör göras på det sätt som prövats vid distriktskontoret i , varvid någon ny inskrivning intebehövs, när ärendet överförs till en fackexpedition för ytterligareplatsförmedlande åtgärder. Avpassade på lämpligt sätt bör motsvarandearbetsformer med registrering och platsförslag införas även vidkontor utan kundmottagning. För genomförandet av dessa åtgärder föratt förstärka den direkta platsförmedlande verksamheten inom helaförmedllngsorganisationen fordras ett tillskott av förmedlingspersonal somligger inom ramen för vad styrelsen har yrkat i sin anslagsframställning /74. Vad gäller de öppna platslistorna ämnar styrelsen göra en översyn av hela produktionsordningen med sikte på attförslag skall kunna läggas fram i samband med anslagsframställningen /75. Förbättringar av platslistornas innehåU i vad avser bl. a.arbetets art och lönen bör dock ske . Vidare bör försöken med uppgiftom facklig kontaktman fortsättas. Prop.1973:1 Bilaga 13 80 Vad härefter beträffar förmedlingskontorens inre organisation anser arbetsmarknadsstyrelsenatt man för framtiden bör särskilja tre gmndfunktioner hos arbetsförmedlingen,nämligen en informationsfunktion, en platsförmedlande funktion och enarbetsförbe-redande funktion. Förmedlingspersonalens uppgifter skall omspännaalla tre funktionerna. Arbetsvärds- och yrkesvägledningspersonalen har dockfrämst arbetsförberedande uppgifter. Styrelsen föreslår att kundmottagning ocheventuell ordercentral bildar en mottagningssektion med både information och platsförmedling som sina uppgifter.Kundmottagningen bör ha minst två handläggande tjänstemän. Styrelsen har vidare övervägt fackexpeditionernas organisation. Den arbetsfördelning som förekomtidigare inom förmedlingen innebar en expeditionsindelning efter kön och vidstörre kontor även efter näringsgrenar eller yrkesområden. Ofta anordnadeslokalerna så att två förmedlare hade tUlgång till samma platsinformation. Genomtillkomsten av de lokala platslistorna, som ger aUa förmedlare tillgång tUlhela platslnformationen, blev det möjligt att pröva annan arbetsfördelning inomförmedlingen. Statskontoret föreslog sålunda i sin huvudrapport (SOU 1968: 60s. 116) att fackexpeditionerna skulle utgöra sammanhållna enheter utanuppdelning efter yrkesområden. En gjord undersökning visar emellertidatt flertalet distriktskontor alltjämt tillämpar en indelning efter snävayrkesområden. vill för sin delavvisa ett slopande av uppdelningen efter yrkesområden med tanke på deplatsförmedlande uppgifterna. A andra sidan måste en långtgående uppdelningefter snäva yrkesområden anses olämplig framför allt med tanke pä ökningen avde arbetsförberedande uppgifterna. Dessa uppgifter, som har utredande karaktäroch kräver mer tid än det direkta förmedlingsarbetet, förutsätter störrearbetsenheter med möjlighet till vidare arbetsfördelning. Med störrearbetsenheter blir det dessutom möjligt att ta fackexpeditionernasförmedlingspersonal i anspråk även för utredande och arbetsförberedandeåtgärder. Styrelsen föreslår därför att fackexpeditionerna sammanförs till sektioner benämnda förmedlings- och utredningssektioner,vilka täcker relativt breda yrkesområden. Antalet sektioner bör beroende päförmedlingskontorets storlek vara mellan tre och fem. En sektlon bör ha minstfem handläggande tjänstemän. De arbetsförberedande åtgärderna har pägmnd av stmkturföränd-ringarna på arbetsmarknaden kommit att utgöra en växandedel av förmedUngens arbete. Alla åtgärder som vidtas i arbetsförberedandesyfte kräver utredning av sökandens situation. I många fall, t. ex. i omskolningsärenden,görs dessa utredningar av en förmedlare på en fackexpe-tion, i andra fallhandläggs ärendet av arbetsvärdspersonal. Ofta är ett samarbete förmedlare arbetsvårdare yrkesväg- 1973:1 Bilaga 13 81 ledare nödvändigt för ettärendes lösning. Ett sådant samarbete förutsätts f. ö. i den nyakontorsorganisationen genom att de tre verksamhetsgrenarna ställts undergemensam ledning av distriktskontorschefen. Detta samarbete bör stärkasytterligare enligt styrelsens mening. Vid åtskilliga förmedlingskontor har s.k. AVY-gmpper organiserats i syfte att åstadkomma ett organiserat samråd mellanförmedling, arbetsvård och yrkesvägledning i utredningsärenden. Mot denna bakgrundföreslår styrelsen att arbetsvärds- och yrkesvägledningspersonalenorganisatoriskt och lokalmässigt förs till de föreslagna förmedlings- ochutredningssektionerna. En fräga som då uppkommer är om man bör skilja mellan deplatsförmedlande och de arbetsförberedande uppgifterna inom de nyasektionerna. Styrelsen vill för sin del inte föreslå en sådan uppdelning.Ingenting hindrar emellertid att man vid de största förmedlingskontorentillämpar en arbetsfördelning som möjliggör att vissa tjänstemän huvudsakligenägnar sig åt platsförmedling. Inom de nya sektionerna fordras åtgärder för samordning så att en avvägning kan görasav personalinsatserna för platsförmedling resp. arbetsförberedande åtgärder.Vidare behövs samordning mellan varje sektion och kundmottagningen, vilken haräven platsförmedlande uppgifter. Styrelsen anser därför att en sektionschef bör utses bland redanbefintliga tjänstemän på varje förmedlings- och utredningssektion. Pä varjedistriktskontor bör vidare finnas en s t ä 11 f ö r e trädande kontorschefmed uppgift att svara för bl. a. samordningen mellan förmedlings- ochutredningssektionerna. Alla remisser till arbetsvård och yrkesvägledning bör gågenom den ställföreträdande kontorschefen. Denne bör utses bland redanbefintliga tjänstemän på;, distriktskontoret. I fråga om storstadskontoren föreslår styrelsen attförmedlingsarbetet uppdelas på enheter och inom dessa enheter pä sektioner.För varje sådan större enhet bör en chef med ansvar för planeringsfrågorfinnas. I övrigt kan organisationen och samordningen- överensstämma med vad somgäller för andra förmedlingskontor. Den föreslagna ändringenatt förmedlings-, arbetsvärds- och yrkesvägledningspersonal bör ingå i sammasektioner under gemensam ledning fordrar på många håll lokalmässigaomdisposltioner. De nu föreslagnaändringarna i förrriedlingens inre organisation bör enligt styrelsens meninggenomföras successivt med början och kan knappast beräknas varaavslutade före . Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet /72 deltog 121 000 personer i arbetsmarknadsutbildning(exkl. anpassningskurser och lokaliseringsutbildning). Ca 96 000 personerpåbörjade sin utbildning. Jämfört med föregående budgetårinnebär detta en ökning med 14 resp. . De totala kostnaderna /72för arbetsmarknadsutbildning har för ochskolöverstyrelsen uppgått till 418,1 resp.270 milj. kr. HärtUl kommer 6 resp. 18,6 milj. kr. för anpassningskurser för handikappade (sedelprogrammet UtbUdning av svårplacerade). I följande sammanställning redovisasantalet påbörjade utbildningar samt dessas utbUdningsvolym i veckor /72, fördelat pä skilda utbildningsanordnare. genomsnittliga längd i veckor SÖ: s särskilt anordnade Kurser inom det reguljära (ex. korrespondenskurser. En fördelning på yrkesinriktning förresp. kvinnor och män visar att av kvinnorna påbörjade utbildnuig inomvårdområdet och inom kontorsområdet, inom kommunalhemservice (hemsamariter m. och inom tillverkningsindustri. Av männen utbUdades inom tillverkningsindustri,inom tek-niskt-naturvetenskapUgt arbete och inomkontorsområdet. BristyrkesutbUdningen,som bedrivits , har under /72 omfattat 1 900 personer. bedrivs såsomförsöksverksamhet nordisk arbetsmarknadsutbildning iÖvertorneå. Avsikten är att skolan successivt skall byggas ut till att kunna taemot 225 kursdeltagare från , och . Prop.1973:1 Bilaga 13 83 har150 personer deltagit i denna utbildning. Kostnaderna fördelas mellan ländemaenligt särskilt avtal. Ifråga om den långsiktiga utvecklingen på området anför arbetsmarknadsstyrelsenatt de snabba och genomgripande förändringarna på arbetsmarknaden medföromställningsproblem för ett stort antal människor. Arbetsmarknadsutbildninghar visat sig vara ett effektivt medel för att bl. a. möjliggöra nytt arbeteför dem som drabbas av omställningarna och för att ge handikappade och äldreökad konkurrenskraft på arbetsmarknaden. En ärlig ökning av utbildningsvolymenom ca 5 000 personer bedöms därför som realistisk. Styrelsen väntar att en betydande andelav deltagarna i arbetsmarknadsutbildningen även fortsättningsvis kommer attutgöras av kvinnor. Andelen kvinnor beräknas för /74 till minst50 %. Styrelsenräknar med en fortsatt ökning av antalet personer i arbetsmarknadsutbUdning.För /74 beräknas således 130 000 personer komma att delta isådan utbildning. Motbakgrund av att ca en tredjedel av samtliga som undergår arbetsmarknadsutbildningär handikappade eller svårplacerade och att denna kategori svarar för ca 50 %av totala antalet utbildningsveckor föreslär styrelsen att till delprogrammetUtbUdning av svårplacerade hänförs ej enbart kostnader för de s. k.anpassnlrigskurserna utan även kostnader för utbildning av handikappade Inomreguljär arbetsmarknadsutbildning. Styrelsenunderstryker i detta sammanhang angelägenheten av att en prestations- ochkostnadsmässig redovisning av arbetsmarknadsutbildningen sker pä sådant sättatt en rättvisande bild erhålls av omfattningen av de åtgärder somarbetsmarknadsverket vidtar till förmån för de handikappade och svårplacerade. Arbetsmarknadsstyrelsenframhåller att utbildningsbidragens realvärde successivt minskat trots attgrundbidragen höjts . De har, framför allt förensamstående, försämrats i jämförelse medexempelvis arbetslöshetsförsäkringen. Utbildningsbidragen bör enligtstyrelsen vara så stora att de stimulerar arbetslösa personer att utbilda sig istället för att uppbära kontantunderstöd. Grundbidragföreslås utgä lika för gift och ogift med . Detta innebär enhöjning med . för gift och med . för ogift.Merkostnaderna härför beräknas till 21 milj. kr. Grundbidraget bör enligtstyrelsen ej reduceras av makeinkomst. Kostnadema härför beräknas tUl 19 milj.kr. Traktamentesom avser att täcka merkostnader för mat och husrum på utbildningsorten utgårfr. o. m. med . till familjeförsörjare och med200 kr. för annan än familjeförsörjare. Enligt styrelsens mening börtraktamentet höjas till 450 resp. . Kostnadsökningarnaberäknas till 2 resp. Prop.1973:1 Bilaga 13 84 Normalersättningen föreslås likaså höjd . permånad och kostnadsökningen härför beräknas bli obetydlig. För att stimulera en ökadbristyrkesutbUdning föreslås ett icke behovsprövat stimulansbidrag om 300 kr.per månad. Kostnaden härför uppskattas till 4,5 mUj. Styrelsen föreslär också att ensamståendeförsörjafe och handikappade, som inte kan erhålla förvärvsarbete under ferierinom utbildningstiden, efter särskild prövning skall kunna få utbildningsbidragäven under studieuppehållet. Kostnaden beräknas tUl 1,2 milj. kr. I en särskild framställning har styrelsenhemstäUt att statens ansvar för skada på person eller egendom vidarbetsmarknadsutbildning i företag skall utvidgas att omfatta även sådanutbildning m. m. under vilken eleven uppbär utbildningsbidrag men under vilkenundervisningen inte följer någon av fastställd läroplan. Det växande utbildningsbehovet bör kunnatillgodoses bl. a. genom ökad företagsutbildning. Arbetsmarknadsstyrelsenföreslär att ett bidrag till företagen med . per elev och näryarotimmeskall införas som försöksverksamhet fr. o. m. /74. Enligtstyrelsen skulle denna form av företagsutbildning användas som alternativ tillandra arbetsmarknadspolitiska medel vid exempelvis en konjunkturdämpning. I ettsådant arbetsmarknadsläge är det speciellt angeläget att företagen kanstimuleras till nyrekrytering av ej utbildad arbetskraft. Redan anställda, sompå grund av produktionsändringar löper risk att bli arbetslösa, bör genomomskolning I företaget beredas möjlighet att fä kvar-stanna. Kostnadema förförslaget beräknas till ca 5 milj. kr. Enligt bestämmelser i regleringsbrev1972/73 kan företag som utbildar person med svårare handikapp uppbära bidrag ihögst . föreslår att efterindividuell prövning kan förlängas fill i likhet med utbildningenligt kungörelsen (1970: 180) om statiigt regionalpolitiskt stöd. Merkostnadenberäknas till 1 milj. kr. kan bidirag i särskildafall utgå till företag som förbinder sig att för anställning i företagetutbilda arbetstagare som fyllt och bedöms ha ett inte ringa antalåterstående är i förvärvslivet samt inte kan antas få stadigvarande anställningutan sådan utbUdning. Styrelsen föreslår att åldersgränsen, då särskilda skälföreligger, får sänkas tUl och attutbUdningstiden efter individuell prövning kan förlängas till tolvmånader. Förslaget innebär en kostnadsökning på . Styrelsen harvidare, i enUghet med kungörelsen (1970: 641) om begränsning i myndighets rätt att meddelaföreskrifter, anvisningar eller räd, för prövning underställt Kungl. Maj:tfrågan om en höjning av timersättningen för den som studerar pä deltid frän 3'till . Kostnadsökningen beräknas till 1,5 milj. kr. 1973:1 Bilaga 13 85 Den pågåendeförsöksverksamheten med barntillsyn för ensamstående mödrar som utbildas utomhemorten föresläs utvidgad från 100 till 200 barntillsynsplatser.Kostnadsökningen beräknas tUl 1,5 milj. kr. Enligt nuvarande bestämmelser får från anslagetArbetsmarknadsservice bestridas kostnader för avgiftsfri undervisning isvenska språket för invandrare I samband med arbetsmarknadsutbildning.Skolöverstyrelsen anser denna begränsning otillfredsställande då den inte tarhänsyn till i vilken mån kursdeltagaren har uppnått tUlräckliga kunskaper föratt kunna följa och tUlgodogöra sig planerad yrkesutbildning. Skolöverstyrelsenoch arbetsmarknadssty relsen föreslår därför en ändring som möjliggör förlängdspråkundervisning grundad på individuell kunskapsprövning. För /73 fär nyssnämnda anslagdisponeras för att bestrida kostnader för bidrag till zigenare, som fyllt 18 åroch deltar i utbildning motsvarande den som ges inom den obligatoriska skolan,efter motsvarande grunder som gäller för utbUdningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen.Kostnaderna för sädant bidrag uppgick under /72 till 1 597 000kr. Även för /74 beräknas medel behövas för ändamålet.Skolöverstyrelsen beräknar, att bidrag behöver utbetalas tUl 230 elever med igenomsnitt ca . per elev och månad. Medelsbehovet beräknas därför tilli runt tal 3,5 milj. kr. Anslagsberäkning.Arbetsmarknadsstyrelsen beräknar för sin del medelsbehovet under delprogrammetArbetsmarknadsutbUdning tUl 508 milj. kr. inkl. kostnaderna för föreslagnaändringar av bidragsbestämmelser m. m., som uppgår till 56,3 mUj. Under förutsättning attdeltagarantalet under /74 i kurser blir ca 78500 beräknas kostnader bli följande. Materialför produktion och övningsarbeten 13400 000 Administrativakostnader (tjänster) 7300 000 Andrafrämmande tiänster (hyror m.m.) 57700 000 Bidrag,ersättningar m.m. 700000 Summa 320 550 000 Inberäknat de förutnämndakostnaderna för bidrag till zigenare skulle det totala medelsbehovet förskolöverstyrelsens vidkommande uppgå till ca 324 milj. kr. Sammanlagt utgör sålundaarbetsmarknadsstyrelsens och medelsbehov för delprogrammetArbetsmarknadsutbildning (508 + 324 =) 832 milj. kr. Prop.1973: 1 Bilaga 13 86 På grund av den minskade efterfrågan påarbetskraft har utgifterna för flyttningsbidrag varit lägre under budgetåret1971/72 än senare del. Utgifterna uppgick tUl 56 milj. kr.Under de närmaste åren beräknas bidragsverksamheten ha i stort sett oförändradomfattning. RegionalpoUtiska insatser kan visserligen tänkas medföra enminskning av bidragsverksamheten för flyttningar från tUl övriga delarav landet. kan emeUertid antalet flyttningar från glesbygd tilltätort i skogslänen tänkas öka. Den regionala obalansen och de fortgåendesnabba strukturförändringarna gör en förbättring av flyttningsbidragenangelägen. Styrelsen föreslår därför i likhet med föregående år attstarthjälpen till familjeförsörjare höjs . ochutrustningsbidraget från 2 000 tUl . Styrelsen föreslår vidare attersättning skall kunna utgå för inkomstbortfall till den som söker arbete isamband med förestående avsked från anställning samt att flyttningsbidragskall kunna utgå även till nyexaminerade. Kostnaderna för de föreslagnaförbättringarna kan beräknas tUl ca 9,5 milj. kr. Totalt beräknas kostnaderna förflyttningsbidrag tUl 72,2 milj. kr. under /74. I detta beloppryms hjälp till hemvändande utlandssvenskar, vilken har obetydlig omfattning. Inlösen av egnahemm. Under /72 har styrelsen löst in 29 egnahem samt sålt 44egnahem och en bostadsrätt. inlöstes igenomsnitt 50 egnahem . Minskningen av antalet inlösta egnahem fårtUlskrivas konjunkturavmattningen. Med hänsyn till de ökandeförsäljningsintäkterna beräknar styrelsen medelsbehovet för /74till 1 milj. kr., dvs. 1 milj. kr. mindre än vad som har anvisats /73. Inlösensumman för högst 100 egnahem och bostadsrätterberäknas till 2,1 mUj. och kostnaderna för förvaltning av inlösta bostädertill . Inkomster på 1,2 milj. kr. beräknas uppkomma vid försäljningav ca 100 bostäder. Bostäder för flyttandearbetskraft. Medelsbehovet fördelprogrammet beräknas till 1,4 milj. kr., varav . avser lån tillzigenares bosättning. Innan jag behandlar medelsbehovet underprogrammet Arbetsmarknadsinformation skalljag dels redovisa mina ställningstaganden till försöksverksamheten med öppen förmedling och dels berörafrägan om förmedlingsverksamheten inom kulturområdet. Prop.1973:1 Bilaga 13 87 I sin huvudrapport (SOU 1968: 6062)och arbetsmarknadspolitiken anförde statskontoret i frågaom arbetsförmedlingen bl. a. att insatsema borde differentieras så att varjeförmedlingsärende fick den behandling det fordrade med hänsyn till avnämarensbehov samt att en förmedlingsorganisatorisk konsekvens av differentiering var ett system med öppen förmedling. Vid minanmälan av statskontorets betänkande riksdag (prop. 13 s. 23) anförde jag bl. a. att försök med öppen förmedling pågick vidflera förmedlingskontor och att jag inte var beredd att ta ställning tillstatskontorets förslag förrän den pågående försöksverksamheten hade utvärderats.Arbetsmarknadsstyrelsen borde redovisa resultaten av försöksverksamheten i sågod tid att de kunde beaktas vid statsmakternas behandling avanslagsframställningarna för /73. Sedan i december1971 anhålUt om anstånd med ifrågavarande redovisning, anförde jag i prop.1972: 1 (bil. 13 s. 103) att utvärderingen av försöksverksamheten fickuppskjutas och att jag räknade med att en sådan skulle kunna redovisas förriksdagen senast statsverksproposition. har lagt framen utförlig redogörelse för erfarenheterna av den hittillsvarandeförsöksverksamheten. Av redogörelsen framgår att systemet med öppenförmedling, vilket kort uttryckt innebär kundmottagning och öppna platslistor,har hunnit prövas åtminstone inom större delen avförmedlingsorganisationen. Vidare framgår att styrelsen påarbetsmarknadsorganisationernas tillskyndan vid några distriktskontor hargjort kompletterande försök med inte oväsentliga modifieringar i det tidigaresystemet, bl. a. registrering av arbetssökande genom självdeklaration och ökadhjälp med platsförslag åt arbetssökande i kundmottagningen. Styrelsen avslutarredogörelsen med att föreslå att öppen förmedling i modifierad form införs allmänti förmedlingsorganisationen fr. o. m. . Enligt min bedömning överväger depositiva erfarenheterna av försöken.