prop · FW03192 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj :ts proposition nr 1973 Prop. Maj:ts proposition angående utbyggnad avStockholm/; given . Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdragav statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden, bereda tillfällealt yttra sig över vad föredragande departementschefen anfört. I propositionen redogörs för luftfartsverkets förslag tillutbyggnad av ett nytt utrikes stationsområde på /flygplatssamt för det avtal om investeringar som med anledning härav - under förbehållav Kungl. Maj:ts godkännande träffats mellan företrädare för staten och ABStockholmsregionens Flygplalsinvesteringar. Utdrag av protokoUet över kommunikationsärenden, håUetinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , statsråden ,, , , , , , , , ,, , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omutbyggnad av /och anför. I enlighet med gällande föreskrifter avseende fördelningenav kostnader meUan stat och kommun i fråga om flygplatsinvesteringar har avtalträffats mellan staten och AB Flygplalsinvesteringar omuppförande av en ny stationsbyggnad för utrikestrafik m. m. på Arlandaflygplats. Avtalet, som är dagtecknal 1973, harträffats under förbehåll av Kungl. Innan jag redogör fördel projekt som avtalet avser och avtalets närmare innehåU vUl jag i korthetredogöra för bakgrunden till och planeringen för den tilltänkta utbyggnaden. /togs 1960 sedan 1957års riksdag (prop. 1957:185, SU 1957:183, rskr 1957:400) fattat beslut omanläggande av en ny storflygplats i . Flygtrafiken på Arlandavar till en början av begränsad omfattning och flygplatsens egentligautveckling påbörjades först , då all internationell linjetrafiköverflyttades dit från . Medan sådana anläggningar som är av mera direkt betydelseför flygtrafikens säkerhet och regularitel exempelvis banor, belysningsanläggningaroch landningshjälpmedel redan från början iordningsställdes liU fulltbetryggande dimensioner och standard i ett något längre tidsperspektiv, har deför passagerarna avpassade anläggningarna successivt byggts ut i takt medtrafikvolymens tillväxt. Den första - och alltjämt i bruk varande stationsbyggnaden togs i bruk i samband med utflyttningen tiU år 1962av den internationella linjetrafiken. Byggnaden förlades till flygplatsensdriftområde. Väsentliga om- och lUlbyggnader av denna anläggning färdigställdesdels , dels . Därmed nåddes också gränsen för möjlig utvecklinginom nuvarande område, eftersom en ytterligare utbyggnad skulle komma ikonflikt med framför allt del angränsande hangarområdet. nåder har skett har dessa därför förlagtsinom andra områden av flygplatsen. Det har gällt den särskUda terminalen för 's (SAS) inrikes trafik, vilken färdigställdes . Del harvidare gällt den särskilda anläggning för chartertrafik som logs i bruk våren1973 och som är avsedd att avlasta nuvarande stationsbyggnad för utrikes trafikfram lill den tidpunkt då en ny slationsanläggning kan tas i bruk inom dethärför avsedda området. Denna s. k. charterhall har förlagts lill del områdesom i utbyggnadsplanen för flygplatsen är avsedd för frakthantering och hardärför också getts en sådan generell utformning att en anpassning till fraktbyggnadi sinom lid lätt kan åstadkommas. Planering för nytt stationsområde Maj:ts uppdrag inkom luftfartsverket våren 1968med en plan för de utredningar som behövdes för den fortsatta planeringen ochutbyggnaden av . Maj:t vissaföreskrifter för utredningsarbetet och redovisadeluftfartsverket resultatet av sitt arbete i "70 - del IUtbyggnads-plan" med tillhörande ramprogram för första ulbyggnadselappen. Utbyggnadsplanengav anvisningar för successiv utbyggnad av plattformar, byggnader, vägsystemetc. I en första utbyggnadsetapp föreslogs uppförande av en ny stationsbyggnadför utrikes trafik och därtill hörande investeringar i plattformar m. m.Etappen ansågs böra dimensioneras beräknade trafikvolym. Verketföreslog en kostnadsram om totalt ca 245 mUj. i prislägel den 1 aprU 1969. För attgranska förslaget tillkaUade Kungl. Maj:l särskUda sakkunniga,den s. k. Arlandagrappen 70 (Äg 70), som i juU avlämnade sin rapport.Äg 70 hade i stort inga invändningar mot luftfartsverkets förslag men föreslogen viss nedbantning av projektet. Den totala byggnadsytan föreslogs till ca 60000 m jämfört med 70 000 m enligt verkets förslag, och totalkostnaden förprojektet beräknades tiU 225 milj. kr. Yttranden överrapporten avgavs av statens vägverk, luftfartsverket, statskontoret ochbyggnadsstyrelsen. Luftfartsverketinkom senare, , med förslag till byggnadsprogram förstationsbyggnaden. Programmet byggde pä de grundläggande förutsättningar ochprinciper som redovisats i utbyggnadsplanen med anpassning till de synpunktersom Ag 70 fört fram. Den totala byggnadsytan hade nu begränsats tUl knappt 62000 m och totalkostnaden beräknades till 256 milj. kr. i prisläget den 1 april1970. Beloppet översteg med 11 mUj. vad Ag 70 föreslagit, uppjusterat tUlmotsvarande prisläge. Efteringående beredning inom och sedan överenskommelsemed AB Flygplalsinvesteringar träffats om bidrag till bl.a. kostnaden för projektering meddelade Kungl. Maj:t den 28 januari 1972föreskrifter för det fortsatta utred- nings- och projekteringsarbetet avseendestationsbyggnaden. Maj .t föreskrev bl. a. att arbetet skulle bedrivas huvudsakUgöverensstämmelse med de förutsättningar som angetts i verkels byggnadsprogramoch med beaktande av vad Ag 70 anfört i fråga om möjliga kostnadsbesparandeåtgärder, varvid lolalkostnadsramen inte fick översliga 256 milj. kr. inkom luftfartsverket med s. k. systemhandUngarför stationsanläggningen för ulrikestrafiken. Handlingarna har sådan delalje-ringsgradatt de ansetts utgöra tillräckUgt underlag för en säker kostnadskalkyl.Kostnadsramen 256 milj. kr. Verket hemställde om Kungl. Maj.tsbemyndigande att fortsätta projekteringen och färdigställa anläggningen inomden angivna lolalkostnadsramen. Den första ulbyggnadselappen omfattar stationsbyggnad med tUlhörandeplattformar, taxibana mellan det befintliga laxibansyslemet ochplattformsområdet, tillfartsvägar, bUparkeringsplatser, försörjnings-, vatten-och avloppsanläggningar samt landskapsarbeten. Del nya stationsområdetförläggs i sydöstra vinkeln mellan de båda nuvarande banorna. Etappen dimensioneras för den prognoserade trafikvolymenår 1980 innebärande 4,4 milj. ankommande och avresande passagerare i utrikestrafik. Som jämförelse kan nämnas att ulrikestrafiken uppgick liU2,5 mUj. Stationsbyggnaden utformas med en centralkropp, varifunktioner såsom incheckning och bagagesortering samlas. Till centralkroppen är anslutna två korta och breda s. k.plattformsenheter, i vilka förläggs vänthallar med tillhörande cafeterior, tax-free-buti-ker,hygienutrymmen m. m. En särskild byggnad avsedd för SAS' besättningsfunktionerär kopplad till centralkroppens ena kortsida. Centralkroppen utförs i fyra, platlformsenheternai tre och besättnings-byggnaden i två våningsplan. Byggnadens tolalyla beräknastiU sammanlagt 65 900 m. Kring de båda platlformsenheterna kan sammanlagt 20flygplan ställas upp. Vid dessa platser installeras passagerarbryggorsom gör del möjligt för passagerarna att embarkera resp. debarkera flygplanen iinomhusmUjö och utan att de behöver använda trappor. Om det behövs kan ytterUgarefyra flygplan ställas upp på en sidoplattform. Dessa platser betjänas då medbussar. TillfartentiU byggnaden utformas sä alt den nuvarande motortrafikleden (väg 273) tUlArlanda dras rakt över Halmsjödalen fram mot stationsbyggnaden. Korsningen medMärstavägen (väg 905) utformas som cirkulationsplats. Från denna går trafikentill och från utrikesbyggnaden på skilda körbanor och bUdar slinga framförbyggnaden. I kontakten med byggnadens gatusida delas tillfarten upp i två plan,det undre (markplanet) för ankommande, det övre för avgående passagerare. Ibåda planen ordnas dubbla angöringsgator, vilket ger en betydande angöringskapaci- TiU detta kommer uppställningsylor utanför byggnadensmötande-hall för ett 10-tal charterbussar och ett 40-lal taxibUar. Närparkeringeni stationsområdet är främst avsedd för korltidsparke-ring och i vissutsträckning för anställda i stationsområdet. För långlidsparkering iordningsställsett område nordost om . Totalkostnadenför projektet beräknas tUl 256 milj. kr. Häravsvarar byggnaden inkl. utrustning för 175 milj. kr. I kostnaden ingår intemervärdeskatt och anslutningsavgifter samt fordon och rampmateriel. Avtal med kommunala intressenter MeUan staten och AB StockholmsregionensFlygplatsinvesteringar har som jag inledningsvis nämnt träffats avtal om deinvesteringar för vilka jag här redogjort. I avtalet förklarar sig parternavara överens om alt en ny stationsbyggnad för utrikes trafik med tillhörande stationsplalta,vägar m. m. det nya stationsområdet för utrikestrafik skall uppföras påArlanda flygplats. Utbyggnaden av det nya området skall ske i enlighet med detprogram för stationsområdets första etapp som ligger rill grund för pågåendeprojekteringsarbete enligt föreskrifter som utfärdades av Kungl. Maj:t den 28januari 1972. Utbyggnaden skall vidare ske i huvudsaklig överensstämmelse meden lill avtalet fogad lidplan som bl. a. innebär att anläggningen skall tas ibruk . 1 enlighetmed gällande normer för fördelning av kostnader mellan stat och kommun vidinvesteringar i de slatUga primärflygplatserna förbinder sig bolaget att bidramed av kostnaderna för stationsområdet inom en kostnadsram som iprisläget beräknats till 256 mUj. I beloppet inkluderaskostnaden för det utrednings- och projekteringsarbete varom avtal tidigareslutits mellan parterna. Jag avseratt om inte har något att erinra begära Kungl. Maj:ts godkännandeav avtalet. När så skett kan uppdrag lämnas ål luftfartsverket att inom ramenför angiven totalkostnad låta ulföra anläggningen. Jag hemställer att Kungl. att yttra sig över vad jag i det föregående har anfört om utbyggnad av /. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tillriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokollutvisar. Ur protokollet: BrUta