prop · FW0354 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är enligt min mening betydligt raer praktiskt ora beräkningengörs för varje lokal anordnare av studiecirkelverksamhet. Med lokal anordnareavses studieförbunds lokalavdelning eller annat lokalt organ av studieförbund. Vadjag här föreslagit innebär att statsbidrag till aUmän studiecirkel 1973: 54 72 fraradelesskall utgå raed av de verifierade totala kostnaderna för ledararvode och studiematerielinom en studieförbundsavdelning under ett budgetår, dock högst , . Till de s, k, prioriterade studiecirklarna utgår därutöver ettschablonmässigt beräknat tilläggsbidrag ora , per studietimme.Universitetscirklar berörs inte av förändringen, Mina förslag innebär ipraktiken dels vissa bidragshöjningar, dels en rationalisering av denadministration sora är förenad med statsbidragsgivningen. Ävenrationaliseringsvinsten kommer i en inte obetydlig utsträckningstudieförbunden tUl del. Lärarevid folkhögskola kan i sin tjänstgöring leda en studiecirkel. Till dessacirklar bör utöver det slöd till lärarkostnaderna som det angivnaförfarandet innebär utgå , för de prioriterade äranesorarådenaoch , för övriga ämnesoraråden. Jagär inte beredd att tillstyrka SÖ:s förslag ora att tilläggsbidrag skall utgåäven till studiecirklar i tyska, religionskunskap och naturorientering. Jag ärheller inte beredd att tillstyrka en indexreglering av statsbidraget tiU studiecirkelverksaraheten. Enannan viktig studiecirkelverksamhet utgör invandrarundervisningen. Statsbidragtill studiecirkel i svenska språket med sarahällsorienle-ring utgår underinnevarande budgetår raed högst , . Till studiecirkel isärskild samhällsundervisning utgår statsbidrag med högst , per studietimrae.I prop. 1973: 1 (bil, 10 s. 495) föreslog jag en höjning av statsbidraget tillstudiecirkel i svenska språket raed sarahällsorientering, från högst . perstudietirame till högst , fr, o, ra, /74,Av praktiska skäl räknade jag med att dessa bidrag även skulle utgå tUlstudiecirkel i särskild samhäUsundervisning, Statsmakternahar också antagit lag (1972: 650) om rätt till ledighet och lönvid deltagande i svenskundervisning för invandrare, vilka börjat sin förstaanställning i efter (prop, 1972: 100, InU 1972: 27, rskr1972: 292). I en proposition till vårriksdagen föreslås dessutom att lagen(1972: 650), raed vissa avvikelser, görs tilläraplig även på utländskaarbetstagare sora före tagit anstäUning här i landet. Den koraraunalavuxenutbildningen har , då nuvarande organisation infördes,genomgått en snabb expansion. /68 fanns komraunala kvällsgymnasierpå ca 30 orter. F.n. finns vuxenutbildning i ca 335 komrauner.Sammanlagt 34 särskilda skolenheter för vuxenutbildning har inrättatsi komrauner, där vuxenutbildningen nått en stor omfattning. taletelever i den kommunala vu.xenutbildningen uppgick /72 tUl ca 1-54000 elever. År1971 drog statsmakterna upp riktlinjer för en starkare styrning av denfortsatta utbyggnaden av den kommunala vuxenutbildningen (prop, 1971:37, UbU1971: 13, rskr 1971: 170), Syftet var att tUlgängliga resurser i störreutsträckning skulle ställas till förfogande för dem sora är utbildningsmässigtmest missgynnade. Kurserna på gymnasial nivå skuUe få öka . I prop,1973: 1 (bil, 10 s, 480) har jag föreslagit att antalet undervisningstimmar igymnasieskolekurserna skall få öka i förhållande till faktisk nivå innevarandebudgetår även nästa budgetår, Sora jag tidigare påpekat i både prop, 1971:37 ochprop, 1972: 26 varierar orafattningen av den koraraunala vuxenutbildningen pådet gymnasiala stadiet mellan olika kommuner. Det är enligt min mening angelägetatt man når en jämnare fördelning inom landet. På delta stadium bör man vidaresärskilt inrikta sig på att yrkesinriktade kurser koraraer tiU stånd, Liksoraunder innevarande år räknar jag raed att en generell ökning av antalet undervisningslimraarskall få ske i samtliga komrauner. Det ankommer på Kungl, Maj:t att meddelabestämmelser i dessa frågor. Engrundläggande princip för urvalet till gymnasieskolekurser inora koramunalvuxenutbildning sora fastslogs i statsmakternas beslut (prop, 1971:37 s, 95) var att i första hand de skall tas in som är i störst behov avutbildningen. Jag förordade därvid att sådan sökande till gymnasieskolekurser soravill koraplettera för att höja ett tidigare erhållet betyg i äranet inte börberedas plats i vuxenutbildningen. En bestäraraelse av sistnäranda innehålltogs in i 34 § kungörelsen (1971: 424) ora och statligvuxenutbildning. Efter beslut av statsmakterna (prop. 1972: 26, UbU1972: 17, rskr 1972: 149) gjordes den ändringen att i gymnasieskolekurs fårintagas även elev sora redan har betyg i ämnet, under förutsättning att platskan beredas eleven utan ökade kostnader för statsverket. En sådan elev är dockinte berättigad att få betyg över det ämne i vilket han har fåttbetyg. Motsvarande ändring bör nu införas i fråga om grundskolekurser. Delankommer på Kungl, Maj:t att meddela de bestämmelser som behövs. Jaghar i det föregående redogjort för det försök, sora statsmakterna beslutade ompå grundval av prop, 1972: 26, raed 100 kurser på sådana orter där skiftarbete förekoraraeri större omfattning och vilka är g-orter eller ligger utanför det allmänna stödorarådet,EnUgt min mening bör detta försök fortsätta med 100 kurser även under nästabudgetår, 5.4Statens skolor för vuxna År1956 startade dåvarande läroverket för vuxna i med realskola ochallmänt gymnasiura. På förslag av studiesociala utredning- Prop.1973: 54 74 engenomfördes en utbyggnad av organisationen. En ny skola inrättades iHärnösand och dessutom förlades även fackgymnasial utbildning till skolorna.De två statliga skolorna har successivt byggts ut och under förra läsåretdeltog ca 2 000 elever i den varvade undervisningen och ca 2 500 ibrevskolekurser. Studierna äger rum med undervisning i skolanoch raed självstudier i hemraet. DeStatUga vuxenskolorna skall vara ett korapleraent till de koraraunala skolornaför vuxna för elever sora på grund av geografiska eller andra skäl ej kan deltai den koraraunala vuxenutbildningens kurser. Erfarenheterna av de gångna årensverksamhet visar också att skolorna har fyllt en viktig uppgift, även om vissaorganisatoriska brister konstaterats. Enligtmin raening bör de statliga skolorna i och finnas kvarunder statligt huvudmannaskap. Uppkommande vakanta ordinarie och extraordinarie tjänster bör därför få återbesättas om elevunderlaget är tiUräckligtför att motivera dessa tjänster. Jag anser dock att vissa organisatoriskaåtgärder bör vidtas för att raöjlig-göra ett bättre utnyttjande av resurserna, SÖföreslår ett nytt system för resurstilldelning för skolorna, SÖ erinrar idetta sammanhang om mitt uttalande i prop, 1971:37 om att forraerna för destatliga skolornas rauntliga undervisning bör omprövas och att det därvid börundersökas om det skulle vara raöjligt att till-lärapa t, ex, ett systera förresurstilldelning motsvarande det som finns i folkhögskolan, SÖ förordar attresursen undervisningstimmar, inkluderande tid dels för lärares allaarbetsuppgifter, dels för studiehandledning, studie- och yrkesorientering ochstödundervisning, skaU beräknas enligt följande system: antalet kursdeltagareper kursperiod x koefficient = antalet undervisningstiraraar per skolperiod, SÖföreslår att koefficienten sätts till 2,0 för norrköpingsskolan och tUl 2,5för härnösandsskolan, EnhgtSÖ bör de föreslagna koefficienterna tillämpas på försök fr, o, ra, den 1 juli1973, Jaganser i likhet raed SÖ att det är angeläget att införa ett nytt systera raed enfriare resurstilldelning för skolorna, Härigenora bör det t, ex. bli lättareatt anordna kurser i t. ex. tekniska äranen där raan på grund av för lågtelevantal ibland inte har kunnat starta en kurs. Jag tillstyrker således SÖ:sförslag till nytt systera för resurstilldelning. Jag anser dock att raan t, v,bör tUlärapa koefficienterna 1,7 resp, 2,1, vilket i stort sett raotsvararnuvarande resurstilldelning. Jag avser att i annat sararaanhang föreslå Kungl,Maj:t att uppdra åt SÖ att utfärda norraaltiraplaner och andra raer generellaföreskrifter för hur denna resurs skall användas, SÖ:sförslag om att i lärarnas undervisningsskyldighet bör ingå även 1973: 54 75 arbetsuppgifterav annan art än undervisning är jag inte nu beredd att tillstyrka. Intagningsnärandenvid de statliga vuxenskolorna bör enligt SÖ bestå av en av SÖ utsedd ledamot,tillika ordförande, en ledamot utsedd av den koramun där skolan är belägen, enledamot utsedd av ifrågavarande länsskolnämnd samt suppleanter för dessa.Skolans rektor bör enligt förslaget vara föredragande i intagningsnämnden. finner det lämpligt bör den raed sig kunna adjungera företrädare förlärarna och de studerande vid skolan. Jagdelar SÖ:s mening ora hur intagningsnäranden bör vara saraman-satt utora på enpunkt. Jag anser näraligen att av de tre ledaraöterna i nämnden komraunen börutse två och SÖ en, tiUika ordförande, SÖhar föreslagit att de bestäraraelser sora gäller för intagning till koraraunalvuxenutbildning skall gälla även för statens skolor för vuxna. Någon ändring ireglerna för elevintagning är jag inte beredd att förorda, 5.5Produktion och användning av förproducerat studiematerial vid högskolan iLinköping Stalsraakternabeslöt att viss teknisk utbildning och forskning skulle förläggas tillLinköping, En utgångspunkt vid uppbyggnaden av den tekniska utbildningsenheteni (LiH) var att undervisningen i viss utsträckning skulle bedrivasmed hjälp av television. utformades således raed hänsynhärtill och i utrustningen ingår specieUa resurser för TV-undervisning och ävenegen prograraproduktion. Produktionenav undervisningsprogrammen uppdrogs åt kommittén för television och radio iundervisningen (), Produktionen har bedrivits efteren av universitetskanslersära-betet (UKÄ) i sararåd med och LiHfastställd produktionsplan. Denna plan har sedermera reviderats. FramstäUningenav nya förproducerade TV-kurser koramer enligt gällande produktionsplan attvara avslutad i huvudsak under /73, Enav UKÄ tillsatt saraarbetsgrupp med representanter för UKÄ, högskolan iLinköping och TRU-komraittén har gjort en utvärdering av den TV-undervisning sorabedrivits i 1972, På grundval av denna utvärderingkonstaterar gruppen att inga avgörande skillnader beträffande undervisningenseffektivitet föreligger raellan TV-undervisning och konventionell undervisning.Några skillnader i t, ex, tentamensresultat mellan TRU-kurser och andra kurserföreligger således inte. Samarbetsgruppen frarahåller att planering, produktionoch användning av TRU-kurserna vid högskolan i har gett godaerfarenheter av läromedel med eleklronikinslag, TRU- 1973: 54 76 kursernamarkerar ett viktigt steg i utvecklingen av mer individualiserade läromedel.Försök raed helt individualiserad undervisning har också kunnat påbörjas vidhögskolan i , Underförsta kommer att presentera en utvärdering av sin försöksverksarahetraed TV-undervisning i olika forraer och därmed kommer kommitténs arbete attvara avslutat. Programproduktionen har överlåtits på en nyutredningsgrupp, komraittén för den fortsatta verksamheten med radio och televisioninom utbildningsväsendet. skall enligt sina direktiv främst inrikta verksaraheten påproduktion av program för vuxenutbildning på alla utbildningsnivåer ochförskola. För den fortsatta verksamheten är därmed produktionen av TV-programför högskoleundervisning inte längre lika angelägen. Komraitténhar i sararåd raed UKÄ föreslagit bl, a, att den fortsatta användningen av TRU:sprogram och tjänster skall baseras på årliga överenskoraraelser meUan högskolani och den nya komraittén, Korarailtén anser att de investeringar soragjorts i utrustning och prograra för högskolan i även ifortsättningen måste utnyttjas optimalt, Koramittén är beredd att medverka tillaktualisering och revidering av redan producerade program samt under vissaomständigheter också tUl nyproduktion. Medhänsyn dels tiU uppnådda resultat, dels till de speciella förutsättningarnaför TV-undervisning vid högskolan i anser jag att TV även framdelesbör spela en viktig roll i undervisningen vid vid denna högskola. Därvid bördet dock ankomma på berörda organ inom högskolan att närraare bestämma i vilkenform TV skall användas i undervisningen. Högskolan har tillgång lill av TRU-koramitténredan producerade TV-program och bör samarbeta raed den nya kommittén då detgäller revidering och aktualisering av prograra särat eventuell nyproduktion.Dessutom bör högskolans möjligheter att framställa egna undervisningsprogramtas i anspråk. bör redovisa användningen av TV-undervisningvid högskolan och de erfarenheter verksamheten ger. Kostnaderför aktualisering och revidering av de program sora produceratför den tekniska utbildningen vid högskolan i bör bestridas med demedel som står tUl förfogande för högskolan. Medel för detta ändamål har /74 beräknats under anslaget till viss utbildning via radio ochtelevision m, ra. Dessa raedel bör få disponeras för undervisningen vidhögskolan i , För följande budgetår bör dessa kostnader prövas vidberäkningen av raedelsbehovet för teknisk utbildning vid högskolan i , Prop.1973: 54 77 5.6Lokalisering av utbildning till SÖhar som jag redovisat i det föregående lagt frara förslag ora vissa åtgärderför de finska invandrarna. Enligt förslaget sora har sin utgångspunkt iönskan om att tillföra en ersättningsverksamhet närfolkskoleseminariet slutligt avvecklas vid utgången av innevarande budgetår skaUett särskilt statligt institut upprättas raed uppgift att bedriva kursverksaraheti finska för i första hand lärare. De totala kostnaderna för programmet kanberäknas till inemot 8 milj, kr. Jag delar uppfattningenatt man bör göra förstärkta insatser för de finska invandrarna. Det finnsdärvid särskild anledning att ta sig an de många finska ungdomar i sominte fått någon utbildning över . iSverige har tidigare uttryckt önskemål om statsbidrag för driften av enfolkhögskola i förbundets regi. Folkhögskolan kan genom sin frihet utforraakurser sora är särskilt avpassade för den grupp det här är fråga ora. Genomutformningen av kompetensbestämraelserna i det svenska utbildningssystemet fårockså de som genomgått folkhögskoleutbildning möjlighet att gå vidare tUl olikaforraer av högre utbUdning. Enligt rain raening finns det starka skäl soratalar för upprättande av en folkhögskola i förbundets regi. Överläggningarhar ägt rum i denna fråga mellan företrädare förutbildningsdepartementet och förbundet. Det har därvid befunnits lärapligt atten ny folkhögskola upprättas och därvid förläggs till i som huvudraan, Kungl, Maj:t bör ägaatt utse ordförande i skolans styrelse. Staten har därvid förklarat sig villigatt t, v, vederlagsfrilt upplåta lokaler för nuvarande folkskoleseminariet(inkl, övningsskolan) för folkhögskolan. Skolan förutsätts starta under nästabudgetår. Jag ansluter mig till det resultat som överläggningarna lett till ochförordar sålunda att den nya folkhögskolan blir berättigad till statsbidragsamt att staten fr, o, ra, /74 t, v, utan vederlag upplåter angivnalokaler tUl huvudraannen för den nya folkhögskolan. Vad jag här föreslagit koraraeratt innebära en merbelastning av anslaget Bidrag tUl driften av folkhögskolor. Ettförverkligande av detta förslag innebär en betydande insats för de finskainvandrarna. Därigenom tillgodoses även önskemålet ora ersättningsverksamhet iHaparanda för seminariet liksom SÖ:s förslag ehuru i annan förra om särskildaintroduktionskurser i gymnasieskolan ra, ra, för finsktalande ungdora, SÖhar vidare föreslagit en omläggning av den fortbildning sora f, n, äger ruraför finskspråkiga lärare i låg- och mellanstadier och enutvidgning i övrigt av lärarfortbildningen i finska liksom en Prop.1973: 54 78 utvidgningav statens ansvar för fortbildning även till grupper utanför skolväsendet.Kurserna skuUe även förläggas till terminstid. Kursdeltagarna skulle fåersättning för mistade avlöningsförmåner, traktamenten ra, m. För denfortbildning, för vilken SÖ svarar, gäller i princip att denna skall avsepersonalgrupper inom skolväsendet och förläggas till ferietid. Jag finner inteskäl att ulan ytterligare utredning föreslå sådana genoragripande förändringarav principerna för fortbildning som SÖ nu föreslagit. Fortbildning av lärare ifinska bör t, v, anordnas i oförändrade forraer och bör av SÖ kunna förläggasäven tiU , Detär naturligtvis av betydelse att utöver vad jag förordat stärka intresset fördet finska språket och därvid ta till vara de fördelar sora en folkhögskola iHaparanda koramer att kunna erbjuda, I prop. 1973: 1 (bil, 10 s, 469) har jagförordat en betydande utvidgning av de nuvarande insatserna för utbildning avlärare för invandrarundervisningen ra, ra, SÖ disponerar även raedel frånanslaget Bidrag till vissa bilaterala nordiska projekt ra, ra, för kurser isvenska för finska lärare. Vid lokaliseringen av dessa olika typer av kurserbör SÖ beakta raöjlighelerna till förläggning i , Till kurser ifinska och svenska, anordnade av Norrbottenskretsen av , utgåräven bidrag under nyssnämnda anslag, Enhgt rain mening bör även för sådanakurser, efter kretsens bestämmande, kunna utnyttjas somförläggningsort. Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl, Maj:t altuppdra åt SÖ att överväga hur man fraradeles skall kunna utnyttja denföreslagna folkhögskolan även i andra utbildningssaramanhang. Jagvill slutligen frarahålla att kurser i finska kan ordnas inom den kommunalavuxenutbildningen. Härigenom kan det bli raöjligt att få en bred spridning avintresset för detta språk inora ramen för existerande ulbildningsformer, Jaghemställer att Kungl, Maj:t föreslår att 1, medge att reservationsanslaget Kommittéer m, ra,under åttonde huvudtiteln får tas i anspråk under /74 för viss verksarahetmed vuxenutbildning, 2, godkänna av mig i det föregående förordadeförändringar av det statliga stödet till studiecirkelverksamheten, 3, medge att statsbidrag skall utgå lUl huvudmannenför en ny folkhögskola i , 4, godkänna vad jag förordat om upplåtande av vissalokaler till huvudmannen för den nya folkhögskolan i , 5, godkänna vad jag i övrigt förordat i fråga omkommunal och StatUg vuxenutbildning samt användande av förproducerat raaterialvid den högre tekniska utbildningen vid högskolan i , 7 Anslagsberäkningar för /74 G 2. Statliga skolor för vuxna:Utbildningskostnader 1971/72 Utgift 1972/73Anslag 1973/74 Förslag 5 855 000 4 868000 Förden riksrekryterande vuxenutbildningen finns statliga skolor i ochHärnösand, Vid dessa ges utbildning enligt läroplanerna för högstadiura,gymnasieskolans tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjer särat tre-och fyraåriga linjer. Undervisningenvid statens skolor för vuxna bygger på en korabinalion av rauntligundervisning under återkoraraande kurser vid skolorna ochsjälvstudier i form av brevskolestudier på hemorten (s, k, varvadundervisning), I enlighet raed beslut av riksdag an ordnas vid skolani även enbart brevskoleundervisning. Bestämmelser om den statliga riksrekryterandevuxenutbUdningen har meddelats i kungörelsen (1971:424) ora koraraunal ochstatlig vuxenutbildning (ändrad : 313), Beräknad ändring 1973/74 -f 30 200 -1- 34 000 -1- 4 000 2, () föreslår att de fyra lektorstjänster som är vakanta och fem av de vakanta adjunktstjänsterna vid skolan i dras in fr, o, ra, /74, Vid min anslagsberäkning har jag utgått från ett elevantalom ca 2 000 i den varvade undervisningen och ca 2 500 i brevskolekurserna. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. atttiU StatUga skolor för vuxna: UtbildningsKostnader för /74under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . G 3.Statliga skolor för vuxna: Material för självstudier 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från anslaget betalas kostnader för material försjälvstudier vid de statliga vuxenskolorna, vid viss förlängd undervisning inomgyranasie-skoleorganisationen samt vid försöksverksamhet med särskild gyranasialutbildning i glesbygd. 1972/73 Beräluiadändring 1973/74 Kostnaderför materiel m, m. Arvoden för granskning av material för självstudier 912 000 -522 0001 88 000 -f 22 000, 1000 000 500 000 () beräknar den totala kostnaden förmaterial för självstudier under /74 till . Medhänsyn tUl beräknad reservation vid utgången av innevarande budgetår föreslårSÖ att anslaget förs upp med , för /74, De statliga vuxenskolorna bygger till stor del påelevernas självstudier. Vid skolorna bedrivs ett värdefullt arbete medgranskning och samraanstäUning av raaterial för dessa självstudier. Jag räknarför nästa budgetår raed ett rainskat medelsbehov på grund av befintligreservation. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl.Maj:t föreslår att till Stadiga skolor för vuxna: Material försjälvstudier för /74 under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav . G 4.Statliga skolor för vuxna: Undervisningsmateriel m. m. 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag 407 054 188 000 198 000 Från anslaget bekostas materiel, böcker, utrustningskomplettering ra, ra, vid skolorna för vuxna i ochHärnösand, 1972/73 Beräknadändring 1973/74 113 000 75 000 + 7 000 -I- 5 000 -f 5 000 -f5 000 beräknar kostnaden under budgetåret1973/74 tUl , per elev för 2 000 elever, sararaanlagt alltså ,eller en kostnadsökning raed . järafört raed innevarande budgetår. För /74 beräknar jag för norrköpingsskolanunder förevarande anslag ett belopp av . För härnösandsskolanräknar jag raed ett raedelsbehov av . Jag hemställer att Kungl. att till Statliga skolor för vuxna: Undervisningsmateriel m.m. för /74 under åttonde huvudtiteln anvisa ett.reservationsanslag av . 1971/72Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag 139 778744 165 000 000 205 000 000 Enligt besläraraelserna i kungörelsen (1963: 463) omstatsbidrag tUl det fria och frivilliga folkbildningsarbetet (oratryckt 1970:329, ändrad : 282) utgår statsbidrag till studiecirklar i allmänhetmed högst av de bidragsgrundande kostnaderna. Bidragets storlek bestärasav följande regler. För allmän studiecirkel kan bidraget till kostnaderna förledare och studiemateriel för varje studietimme utgöra högst ,, varavhögst 1973: 54 82 24kr, för ledararvode. Statsbidrag kan i allmänhet inte utgå för raer än tre studietimraarvid varje sammankorasl. Medverkar expert eller fackman i allmän studiecirkel, sorahan ej tillhör, utgår statsbidrag till kostnaderna för arvode,resekostnadsersättning och traktamente till högst , för varje studietimme. För studiecirkelverksamheti vissa äranen och på en nivå sora svarar raot högst årskurs 9utgår ett tilläggsbidrag av högst , per studietirame. Bidraget fåranvändas till kostnader för såväl ledararvode som studiemateriel. Bidrag tilldessa cirklar kan utgå av verifierade kostnader för ledararvode och studiemateriel,dock högst raed , per studietirarae, Dessutora utgår för sådanstudiecirkel ett särskilt bidrag fÖr adrainistration och uppsökande verksarahetraed , för varje studietirarae. Föruniversitetscirkel kan bidraget till kostnaderna för ledararvode och studieraaterielutgöra högst , för varje studietirarae, varav högst , kan avse ledararvode. 1, För /74 räknar () med en fortsatt ökning av antalet allraänna studiecirklar (4-22 500 000kr,), 2, SÖ föreslår att det tilläggsbidrag som utgår tillstudiecirklar i äranena svenska, engelska, matematik och sarahäUskunskap som ihuvudsak raotsvarar utbildning enligt läroplanen för högstadium,även skall utgå till studiecirklar i tyska, religionskunskap ochnaturorientering (-f4 ,), 3, SÖ föreslår vidare att statsbidrag till studiecirkelverksarahetenin-dexregleras. Antaletstatsbidragsberättigade studiecirklar har ökat mycket starkt ,/69 uppgick antalet till ca 136 000, 1969/70 tih ca 158 000, 1970/71liU ca 162 000 och 1971/72 tiU ca 197 000, Antalet cirklar har således ökat raedöver . Den största ökningen faller på den s,k, prioriterade studiecirkelverksaraheten, dvs, studier i engelska, svenska, raateraatikoch sarahäUskunskap på grundskolenivå, sora infördes genom beslut av . Antalet s. k. prioriterade studiecirklar ökade från ca 47 000 läsåret1970/71 tUl ca 69 000 /72, Beslut härora har fattats vid 1963, 1964, 1965,1967, 1970, 1971 och riksdagar.