prop · FW0375 · 1973-12-31 00:00:00 — Härutöverfår för varje budgetår för särskUda arbetsuppgifter avseende effektivisering avvärnphklsulbUdningen inkallas ett visst antal, i regel ca 1 300handräckningsvärnpliktiga, som inle är krigsplacerade vid enhet som skallfullgöra repelitionsutbUdning i krigsförband, Värnphktig som är avsedd försådana uppgifter, vilka främst omfattar utbyggnad eller reparation av yttreutbUdningsanordningar, får dock inte inkallas lill sådan tjänstgöring fr, o, m,det kalenderår under vilket han uppnår . Utredningens överväganden och förslag Allmännaöverväganden Utredningen framhåller att avsikten med utbUdningen avvärnpliktiga vare sig de har fuU mUilär användbarhet eller inte - bör varaall ge dem en utbUdning som är avpassad efter användbarheten, så att de aUtefter sin förmåga kan delta i landets försvar. Utredningen anser del ävenprincipiellt oförenligt med värnpliktstanken att försvarets fredsorganisalionmed slöd av värnpliktslagen m. m, tUlförsäkras viss tillgång på arbetskraft föruppgifter av företrädesvis civil natur. Om handräcknings-värnplUctiga ävenfortsättningsvis skall fullgöra fredsproduktivt arbete, föreslår utredningenatt den nuvarande tjänstgöringstiden avkortas så att de inle behöver fullgöralängre tjänstgöring än värnpliktiga i kategori G inom armén ochkustartilleriet. Tjänstgöringen bör fördelas på allmänmilitär utbUdning underca , befattningsutbUdning under ca och en produktionstid . Med en sådantjänstgöring om ca älta månader behövs två handräckningsvärnpliktiga för enhelårsinsats i produktivt hänseende, medan det f, n, bara behövs en. Eftersomden kontinuerliga tillgången av värnpliktiga i handräckningstjänstsålunda blir väsentligt mindre, återverkar detla på urvalet av funktioner.Dessa bör enligt utredningen i första hand syfta till att direkt understödjafredsförbandens utbUdningsverksamhet och göras mera kvalificerade än , I fråga om den allmänmilitära utbildningen utgårutredningen från överbefälhavarens direktiv och bestämmelser för denallmänmihtära utbildningen av övriga värnphktiga inom krigsmakten. Utredningenanser att denna utbUdning i huvudsak bör gälla också för handräckningsvämpliktigai såväl alternativ I som II. UtbUdningen bör således i princip ha sammainnehåll och omfatta ren utbildning, vUkel innebären minskning med72 timmar i förhåUande till den av överbefälhavaren föreskrivna tiden, Ialternativ I bör tillkomma för fysisk träning, inre tjänst ochreservtid, dvs. totalt 396 limmar eller i regel i en följd. I alternativ 11 bör utöver nämnda tillkomma 137timmar för fysisk träning, inre tjänst och reservtid, dvs, totalt 455 timmar.Huvuddelen av utbUdningen bör genomföras i ett koncentrerat sammanhang underca i direkt anslutning lill inryckningen och med en uppföljandeutbildning om eller per 14-dagarsperiod underproduktionsskedet. Med anledning av den försöksvisa modifieringen avvärnpliktsutbildningen föreslär utredningen att den allmänmUitära utbildningenförkortas i alternativ I och i alternativ 11, Förslaget innebär såväl till tiden som omfattningen enavsevärd utvidgning av den mUitära utbildningen av dehandräckningsvärnpliktiga. En följd härav blir att vissa högre krav i fysisktoch psykiskt hänseende måste ställas på de värnpliktiga som vid inskrivningenlas ut till handräckningsljänst, men även på den som grupperas om till sådantjänst. De värnphktiga som inte kan uppfylla de högre ställda kraven börfrikallas från värnpliktstjänstgöring. Sorn följd härav begränsas den ärligatUlgången på värnphktiga i båda alternativen. Tjänstgöring m. m. för värnpliktiga enligt altemativ I Eftersom värnphktiga i detta alternativ enligt direktivenskall tas i anspråk endast för allmänmihtär utbildning, bör denna enligtutredningen koncentreras till vissa truppslag. Utbildningen för dessavärnphktiga, som beräknas uppgå till 4 200, bör anordnas vid infanteri- ochpansarförbanden med ärlig inryckning i fyra efter varandra följande omgångar,vilket bedöms vara den rainst befälskrävande lösningen. Behovet av befäl förutbildningen uppskattas lUl 105. I alternativ I faller behovet av kasernkompanier ochkasernplutoner bort. De värnpliktiga bör i stället kunna föras samman tillplutoner som är anslutna lill ett av ulbUdningskompanierna, Genom bortfallet avkasernenheterna kan enligt utredningen sammanlagt ca 190 tjänster för befäldras in, Efiersom behovet av befäl för den allmänmUitära utbUdningenuppskattas till 105 tjänster minskas antalet tjänster som kan dras in tUl 85, En ytterligare centralisering av utbildningsverksamhetenexempelvis lill ett enda mUitärl etablissemang anses inle medföra någraytterligare möjligheter att minska antalet utbildningsbefäl utöver vad som harangetts tidigare, I stället skulle de administrativa kostnaderna för drift m,m, av ett sådant särskilt etablissemang innebära en betydande ökning av detotala kostnaderna för utbildningen. I alternativ I mäste personal anställas för alla dearbetsuppgifter vid förband, staber och vissa skolor som utförs avhandräckningsvärnpliktiga. Behovet av sådan personal bedöms motsvara ca 2 600helårsansläll-da. Efter den allmänmUitära utbildningen bör de värnpliktigaenligt utredningen kunna utnyttjas främst inom totalförsvarels ram, särskUt omden aUmänmUitära utbUdningen kan följas av någon månads befattningsutbildningsom är inriktad på verksamheten inom civilförsvaret. Prop, 1973:75 21 Tillgång på handräckningsvärnpliktiga enligt alternativ II De högre Ijänstbarhetskraven medför enligt utredningen alttillgången på handräckningsvärnpliktiga begränsas. Utredningen räknar med attca 4 200 värnpliktiga som vid inryckningen har tagits ut tillhandräcknings-tjänst ärligen rycker in till gmndutbildning. Av olika skäl avgårdock eller ca 800 under grundutbildningen. Kvar står då ca 3 400 sådanaVärnpUktiga. Minskningen kompenseras emellertid av att värnpliktiga som frånbörjan var fältdugliga efter hand grupperas om till handräcknings-tjänst.Sådana omgrupperingar är talrikast - under de två första månadernaefler inryckningstillfällena. Del totala antalet sora ärligen grupperas omberäknas uppgå till av antalet inryckta fältdugliga eller ca 2 600.Utredningen ulgår dock frän all bara de värnpliktiga som grupperas om inom defem första månaderna från inryckningen, ca 2 100 värnpliktiga, bör las med iberäkningen av den årliga tillgången pä handräckningsvärnpliktiga. Återstodenbör i stället betraktas som ell tillskott till den erforderligaarbetskraftsreserven. Utredningen antar som ett medelvärde för sina beräkningaratt den årliga tillgängen pä handräckningsvärnphktiga uppgårlill minst (3 400 + 2 100) 5 500, Som har nämnts krävs tvåhandräckningsvärnphktiga för en helårsinsats. Utredningen räknar därför med alt2 750 helärsinsatser kan göras med hjälp av handräckningsvärnpliktiga.Återstående behov av arbetskraft måste tillgodoses med anställd personal. Tjänstgöring m, m, för värnpliktiga enligt alternativ II Värnpliktiga enligt detla alternativ förutsätts fullgöraviss tjänstgöring utöver den allmänmUitära utbUdningen. Utredningen anserhärvid att den nuvarande tjänstgöringstiden för handräckningsvärnphktiga böravkortas så alt den inte är längre än för värnpliktiga i kategori G vid arménoch kustartilleriet. Härtill bör komma fem krigsförbandsövningar om vardera 18dagar. Tjänstgöringen bör vidare fördelas på allmänmilitär utbUdning under caälta veckor, befattningsutbildning under ca och en produktionstid . Befattningsutbildningen bör i princip följa efter detkoncentrerade skedet av den allmänmilitära utbildningen, UtbUdningstiden börkunna begränsas till ca en arbetsvecka och organiseras på en expedilionslinje,en molor-(bilförare-) linje samt en duknings- och servicelinje för inomhus- ochulomhusanordningar. Med en avkortning av tjänstgöringen tUl ca åtta månaderbehövs två handräckningsvärnpliktiga för en helårsinsats i produktivt hänseende*mot f, n, bara en. Tjänstgöringens inpassning i tiden Efler allmänmihtär utbUdning och befattningsutbildning handräckningsvärnpliktige i alternativ II att göra arbetsinsatser under ca sex månader, det s, k. produktionsskedet. För att läckahelårsbehovet krävs således minst två Ijänstgöringsomgångar . Ett sådantsystem medför dock enhgt utredningen att arbetseffekten tillfälligt går ned varjehalvår. Om de handräckningsvärnplUitiga i stället delas in i fyra omgångar,vilkas inryckningstider sinsemellan är förskjutna , kan förbandenunder disponera över två omgångar sora tjänstgör , varvidden ena alltid är väl förtrogen med arbetsuppgiftema. Inpassningen är enligt utredningen utformad med tankefrämst på arbetskraftsbehoven vid förbanden men även pä anslutningen av omgångarnastjänstgöringstider till krigsförbandsövningar, inpassningen av de omgrupperadei stödfunktionerna och sludiesociala intressen. Utredningenfinner således att ett syslem med fyra Ijänstgöringsomgångar och sex månadersproduktionsskeden är del mest fördelaktiga. Ett sådant system bör i principtillämpas inom samtliga försvarsgrenar. Vid flygvapnet är ett system med fyrainryckningsomgångar redan infört. För flottans del föreslås dock att möjlighet skapas föratt dela in de handräckningsvärnphktiga i sex omgångar, vilkas inryckninganpassas till inryckningstUlfällena för flottans olika bemanningsgrupper. Enligt utredningens förslag blir tillgängen på vämplUctigai handräckningstjänst mindre än f. n. Detta bör enligt utredningen återverkapå urvalet av funktioner där handräckningsvämpUktiga tas i anspråk. Dessa bör iförsta hand syfta till att direkt understödja fredsförbandensUtbUdningsverksamhet. Studier vid förbanden har visat attmathållningsfunktionen, städning och yttre renhållning samt tjänstgöring iförråd bör ligga närmast till för en jämförelse med civU yrkesutövning.Utredningen konstaterar att sådana arbetsuppgifter, t. ex. transporter av soporoch avfaU m. m, saml brandkårstjänst, utförs av statliga och kommunala organeller privata företag. Köp av tjänster bör därför ske i den utsträckning det ärmöjligt. Utredningen konstaterar vidare att den nuvarande mUitära utbUdningenav handräckningsvärnphktiga knappast gör del möjligt att effektivt utnyttja demi krigsbefattningar eller som arbetskraft vid mobilisering. Utredningen anser attde handräckningsvärnpliktiga bör disponeras främst för kontorsfunklionen,Iransportfunktio-nen, säkerhetstjänst på s k j u t f ä 11 och i viss mån v a kt-funktionen samt också dukningsfunklionen. Sistnämnda funktion är ny ochinnebär att de handräckningsvärnpliktiga förbereder övningar i stället förbefäl och värnpliktiga som tillhör den trupp som skall övas. Dukningsfunktionenbör enligt utredningen tiUmätas särskUd betydelse med hänsyn tUl alttjänstgöringstiden för olika värnpliktskategorier har avkortats. Hämtöver börhandräckningsvärnpliktiga enligt utredningen användas för arbetsinsatser ianslutning till repetitionsutbildningsverksamheten. Inkallelse av s. k. effektiviseringsvärnpliktiga börfortsättningsvis inte ske. Arbetsuppgifterna bör i stället utföras av personalsom anställs för kasernvårdsuppgifter eller av entreprenör. Föreskriftenall inkallelse av handräckningsvärnpliktiga fr, o, m, det kalenderår, undervilket han uppnår , får ske endast under förutsättning att han ärkrigsplacerad vid enhet som skall fullgöra krigsförbandsövning, bör enligtutredningen tillämpas på samtliga handräckningsvärnpliktiga. Antal värnphktiga för olika funktioner samt behov av annanpersonal I kontorsfunktionen föreslås handräckningsvärnphktigatjänstgöra i budcentralen vid förband och vissa skolor. Det maskinskrivningsarbetesom f. n. utförs av handräckningsvärnphktiga på kompaniexpeditioner föresläsbli centraliserat till förbandens skrivcentraler. Vid värnpliklsverkets inskrivningscentralerbör handräckningsvärnpliktiga användas främst som assistenter vid de årligainskrivningsförrättningarna i stället för F-värnphktiga. De bör även placerasvid de lokala personaldetaljerna inom armén och kustartilleriet. Antalethandräckningsvärnphktiga i kontorsfunktionen kan enligt utredningen begränsastUl sammanlagt 1 226. För kontorsuppgifler i övrigt som f. n, åliggervärnphktiga föreslär utredningen all vaktmästare och kontorspersonal anstäUstill ett sammanlagt antal av 236 heltidsanstäUda och 46 halvlidsanställda, Itransportfunktionen bör bilförarna utgöras av handräckningsvärnpliktiga.Arbetsuppgifterna i körcentralerna bör begränsas till att avse främst demUitära förbandens personaltransporter samt service-transporter för myndigheternasinterna och externa verksamhet. Antalet handräckningsvärnphktiga ikörcentralerna beräknas till ca 1 360, I den mån civilanstäUda f, n. finnsplacerade vid körcentralerna bör de stä kvar och ersättas med värnpliktigaförst i samband med s. k, naturUg avgång. Utredningen föreslår vidare attkörcentraler inom samma garnisonsort slås samman. Fördukningsfunklionen, dvs. förberedelser för övningar m. m,, bör vid förbandenoch vissa skolor bildas en dukningsgrupp för inre och yttre utbUdningsanordningar,Dukningsenheten bör kunna användas även förrepetitionsutbildningsverksamheten. Antalet befäl och värnpliktiga beräknastill 148 äldre plutonsofficerare och 1 040 värnphktiga. FörtUlverkning av målmateriel bör enligt utredningen förrädspersonal användas ochinte handräckningsvämpliktiga. Denna tillverkning bör vidare centraliseras förförband inom samma garnisonsorl eller i nära anslutning till denna. Antaletförrädsmän för mälmalerieltillverkning efler en sådan centralisering beräknastiU sammanlagt 57, Behovet avarbetskraft för säkerhetstjänsten på skjutfält m, m. påverkas enligtutredningen av den utbyggnad av säkerhetssystemen med mera avanceradehjälpmedel, bl. a. i form av radarstationer, som pågår vid bl. a. arménsskjulplatser. Utredningen räknar med att förband inom armén och marinen med egna skjutfält har ellsammanlagt behov av ca 238 handräckningsvärnpliktiga för uppgifter somskjutfälts-ordonnanser. För säkerhetstjänst med hänsyn lill luftrum ochhavsområde vid skjutplatser beräknas behovet till sammanlagt 76 radarulbildadevärnplUctiga saml 40 båtstyrare. För flygvapnets skjut- och målplatser, avvilka ett flertal är belägna på öar eller vid havs-(vatten-) områden, beräknasdet årliga behovet av handräckningsvärnphktiga för måltjänst och båttjänst lillsammanlagt ca 220. För driften av arméns läger för inneliggande åldersklassoch kustartilleriets ytlerförläggningar bör enligt utredningen fredsförbandenshandräckningsstyrka i princip las i anspråk. För ytterförläggningarna behövsdock ytterligare handräckningsvärnpliktiga i viss utsträckning. Flottans läger (ytlerförläggningar) är fåtaliga ochbemannade . För dessa bör möjligheterna att disponera anstäUd personalvara förhållandevis större än vid kustartilleriet. Flygvapnet har f, n. ingaläger för åldersklassen. För utbUdning inom de frivUliga försvarsorganisationernaanvänds ofta kasernetablissemang eller åldersklassläger. I sådana fall bör denmUitära myndigheten enligt utredningen ställa även personal och handräckningsvärnphktigalill förfogande, om den övriga verksamheten sä medger och det kan ske påordinarie arbetstid. För att göra repetitionsutbildningsverksamhelen såeffektiv som möjligt och hålla krigsberedskapen i materiellt hänseende påhögsta möjliga nivå föreslår utredningen att nuvarande högsta antalkrigsförbandsövningar för handräckningsvärnphktiga behåUs. Tillämpningen avden s, k, 35-årsregeln, som utredningen inte föreslår någon ändring av, bör isig utgöra en spärr mot att man kallar in fler handräckningsvärnphktiga än sombehövs. Några ändringar av nuvarande bestämraelser som ger möjlighet att förasamman grundutbildning och krigsförbandsövning föresläs inle. bör i regel högst två, i undantagsfall tre, krigsförbandsövningarfå tas i anspråk i direkt anslutning till grundutbUdningen. För att biträda vid krigsförbandsövningar bör handräckningsvärnphktigasärskilt kallas in i två omgångar, nämligen en mindre (1,av inkalladkrigsförbandsstyrka) för att tjänstgöra under krigsför-bandsövningens tidigarehälft och en större (2,av krigsförbandsstyr-kan) för att tjänstgöra underövningens senare hälft och veckan därefter. Behovet vid särskUda övningar förbefäl beräknas till och vid särskild övning med förband sexprocent av inkallad styrka, 1 fråga om vakttjänst anser utredningen att en särskildundersökning bör göras i fråga om vilka byggnader och anläggningar inomförsvaret som behöver kontinuerligt bevakas främst äntjänstetid. För en sådan bevakning bör tekniska hjälpmedel begagnas i denutsträckning det är möjhgt. I avvaktan på att en sådan undersökning kommer tillstånd bör handräckningsvärnpliktiga liksom kunna tas i anspråk ikasernvakt vid förband och vissa skolor. De bör där användas Prop, 1973:75 25 som ordonnanser på ordinarie tjänstelid och för annantjänstgöring i kasernvakt under återstående del av dygnet.Ordonnansljänstgöringen bör huvudsakligen inriktas på att biträda vaklchef vidin- och ulpasserings-kontroll. Användningen av handräckningsvärnpliktiga förannan tjänstgöring i kasernvakt bör begränsas till de tidsperioder, närvakttjänstut-bildade värnpliktiga ur grundulbildningskonlingenlen av olika skälinte finns tillgängliga. Vaklprov skall dock ha avlagts, innan de beordras lillvakttjänst med handeldvapen. Det sammanlagda årliga behovet av handräckningsvämpliktigaför vakttjänst beräknas till ca 368. Något behov av värnphktiga för tjänstgöring iflottiljvakler inom flygvapnet beräknas inte föreligga. Den föreslagnautredningen bör emellertid omfatta även den inre bevakningen med hundar vidflygflottiljerna. För skötsel och tillsyn av dessa hundar bedöms det årligabehovet av handräckningsvärnpliktiga till ca 70. Beträffande kasernvärdsfunklionen, som innefattar kasernunderhåll,yttre renhållning och städning inomhus, anser utredningen att städning av egnaförläggningslokaler med angränsande utrymmen hksom bör utföras avvärnpliktiga ur truppen och handräcknings-värnpliktiga. Städning och storstädningav slabs- och förvaltningslokaler m. m. bör alltjämt utföras av särskiltanställd personal. För övrigt städningsarbete av civU natur, särskiltgolvvården och yttre renhållning, föreslås vid varje förband en s. k.kasernvärdsgrupp. Antalet anställda kan variera efler förbandens storlek. Detsammanlagda behovet av arbetskraft för kasernvårdsgrupperna beräknas till 390anställda. Det totala behovet av handräckningsvärnpliktiga Det totala behovet av handräckningsvärnpliktiga med sexmånaders produktionsskede för de föreslagna stödfunktionerna beräknas till 4636, varav 1 226 för kontorsfunktionen, 1 359 för Iransporlfunklionen, 1 040för dukningsfunktionen, 573 för säkerhetstjänst pä skjutfäll samt 438 förvakttjänst. Enligt utredningen måste man emellertid även räkna med reservstyrkaom genomsnittligt för sjukdom, ledighet m, m. Totalbehovet uppgår då tillavrundat 5 500 handräckningsvärnpliktiga. Den årliga tillgängen påhandräckningsvärnpliktiga under 1970-lalel beräknas till ca 5 500, Tillgångenläcker således i stort sett det beräknade behovet av sådana värnpliktiga i defunktioner utredningen har angett. Den lokala organisationen för administration ochutbildning av handräckningsvärnpliktiga enligt alternativ II Utredningens förslag till principorganisalion avkasernenheterna enligt alternativ 11 är utformat med tanke på att denföreslagna allmänmilitära UtbUdningen av de handräckningsvärnpliktiga ställerökade krav på befälet vid kasernkompanierna. Ökade krav ställs även på befäletpå UlbUdningskompanierna till följd av den försöksvisa avkortningen av grundulbildningstiden för olika kategorier av värnphktiga.Befäl pä ulbildningskompani bör därför enligt utredningen inte belastas medutbildningsansvar för handräckningsvämpliktiga. kasernplutonerna (motsvarande)bör därför ombildas till kompanier. Befälet påkasernkompani föreslås beslå av kompanichef, adjutant och befäl förallmänmUitär utbildning. På befattningen som kompaniadjulanl bör i principplaceras en äldre plutonsofficer i stället för nuvarande kompaniofficer. Dennebör i stället som regel placeras som plutonchef och leda den allmänmilitärautbildningen vid kompaniet. Till hans förfogande bör som instruktör ställas enplutonsofficer. Denskisserade organisationen vid armén bör tillämpas även inom kustartilleriet.Efter viss omfördelning av arbetsuppgifterna mellan nuvarande befäl vidkasernenheterna beräknas nya tjänster för befäl för den föreslagnaallmänmUitära utbildningen vid kustartilleriet inle behövas. Vid flottan,där den allmänmilitära utbildningen av samtliga värnpliktiga bedrivs centralt,kan behovet av befäl för den allmänmihtära utbildningen enligt utredningenbegränsas lill tjänster för en kompaniofficer och tre plutonsofficerare.Frågan om behov av nya tjänster kan emellertid också bh beroende av resultatetav marinens befälsutrednings arbete, I övrigt föreslås att nuvarande organisation avkasernenhetema vid flottan och flygvapnet i stort sett behålls oförändrad. Pä grundav de för alternativ II föreslagnastödfunktionerna och den allmänmUitära utbildningen bör sammanlagt 59 nyatjänster för befäl inrättas. Behov av annan anställd personal än befäl i de olikaaltemativen Det totala behovet av annan anställd personal än befäl ialternativ IIberäknas till 683heltidsanställda och 46 halvtidsanställda, vilket motsvarar 706helårsanställda. Av de heltidsanställda avses 57 för målmaleriel-lillverkningoch 390 för kasernvårdsgrupper. Övriga avses för kontors-funktionen. förslag angående de militära körcentralerna i stockholmsområdetgenomförs, tillkommer i alternativ II ca 50 tjänster för anställd personal. Föralternativ 1 bedömer utredningen alt ytterligare ca 1 900 heltidstjänstgörandebehöver anställas utöver dem som har föreslagits för alternativ 11. Av dessabör för kontorsfunktionen avses ca 500, för transportfunktionen ca 650, fördukning och säkerhetstjänst på skjutfält m. m. ca 650 samt för vakttjänst ca100. Det totala behovet för alternativ I bedöms sålunda motsvara ca 2 600 helårsanställda. Benämningen handräckningsvärnpliktiga bör enhgtutredningen inte längre användas. Om det av registreringstekniska m.fl. skäl behövs särskUd kategoribeteckning och benämning, bör det ankommapå värnpliktsverkel att i första hand la ställning tUl delta. Utredningenhar även berört frågan om användning av andra värnphktiga änhandräckningsvärnpliktiga för fredsproduktiva arbetsinsatser, nämligen de s. k.B-delsvärnpliktiga vid främst marinen och flygvapnet. För dessa värnphktiga somi förhållande till krigsorganisationens ärliga omsättningsbehov utgör överskottur försvarsgrenarnas värnpliktskontingenter föreslår utredningen en särskildöversyn, efiersom dessa frågor enligt utredningens mening bör ses mol bakgrundenav behovet av värnpliktiga inom krigsmakten och totalförsvaret. En övergång till den föreslagna allmänmUitära utbUdningensamt tUl befattningsutbUdning och stödfunktioner enligt alternativ II bör enligt utredningen i alltväsentligt kunna äga rum fr. o. m. , De ekonomiska konsekvenserna av förändringarna enligtalternativen I och II redovisasi förhällande lUl ett läge som betecknas som altemativ O, Detta utgör det lägesom kunde väntas råda ett genomsnittligt år , om de avutredningen föreslagna åtgärderna inte vidtas. Enligt direktiven skall utredningen lämna delssamhällsekonomiska kostnads-inläklskalkyler, dels kalkyler avseendestatsfinansiella inkomster och utgifter, I sina kalkyler har utredningenutgått från att nuvarande bestämmelser och former för utnyttjande avvärnpliktiga i huvudsak skall fortsätta att gälla. Därutöver har endastverkningarna av de föreslagna alternativa förändringarna beaktats. Utredningens kalkyler grundas genomgående på pris- ochlöneläget , De innehåller fyra slag av termer eller huvudled,nämligen antalet tjänstgöringsdagar, försvarets värnphktsulgifter, devärnphktigas civUa alternativinkomster med därav uppkommande statliga och kommunalaskatteintäkter och inkomster till ATP-fonder samt kostnader för anställdpersonal.