prop · FW0344 · 1973-12-31 00:00:00 — Revisionen påpekar ytterligare, att det nuvarandesystemet är till nackdel för försaralingar raed fortgående folkminskning.Revisionen ser som en lämplig lösning för övergångstiden alt församlingar ochandra kyrkokommunala enheter tills vidare får samma bidrag i kronor räknat soraunder 1972. För att bidragen inte skall påtagligt rainska i värde föreslås attbeloppen uppräknas ora året och alltså med 10,25 %och att 1 fortsättningen en femprocentig uppräkning sker av föregående årsbidragsbelopp. Förslaget innebär en avsevärd adrainistrativ förenkling.Revisionen förutsätter, att nya regler efter förhållandevis skallframkomma, som är avpassade till den blivande lösningen av frågan om statensförhåUande till kyrkan. Denskisserade omfördelningen medför, att vissa kommuner mister tämligen storaskatteutjämningsbelopp. I synnerhet gäller detta på den primärkommunala sidanvissa s. k. storstadsalternativ, som får stora bidrag vid hög utdebitering,och på den landstingskommunala de landstingskommuner, som åtnjutit bidragenligt garantiregeln. Enligt revisionens mening bör sädana övergångsreglergälla, att de berörda kommunema får rhnlig tid att anpassa sig till denändrade bidragsgivningen. Övergångstiden bör vara , och reglerna få detinnehållet, att kommunerna första året garanteras ett miniraibdopp, sora ipengar räknat uppgår till genomsnittet av vad kommunen uppburit i ordinarieskatteutjämningsbidrag under de tre senast förflutna åren. Detta belopp motsvarari allmänhet av vad kommunen skulle ha fått såsom bidrag vid bristpå skattekraft och hög utdebitering eller bidrag enligt garantiregeln medtillämpning av nu gällande systera. Avsikten är att det garanterade beloppetskall trappas av raed och att bidragen enligt den föreslagnaövergångsregeln skall vara helt försvunna fr. o. m. sjätte året av det nyasystemets tillämpning. Ett dylikt övergångssystem bör vara enkelt att tillämpa. 1973: 44 31 Enligtrevisionens mening är det ett viktigt krav att skatteutjäraningssystemet harerforderlig flexibilitet. Förändringar till det sämre i en kommuns ekonomiskasituation till följd av ett förhöjt kostnadsläge, t, ex. efter nedläggning avett större företag, bör utan uppskov utlösa hjälp från statens sida. Någonannan praktisk utväg att tillgodose detta önskemål finns dock knappast än attbygga på de nuvarande reglerna ora avvikelse från indelningen iskattekraflsoraräden och ora extra bidrag. Dessa regler bör ses i ettsaramanhang. Det föreslagna systemetinnebär, som framgår av det förut sagda, alt procenttalet förskatteunderlagsgarantin bestämraes efler en individuell prövning av varjekommuns kostnadsläge och förutsättningar i övrigt. Om dessa förutsättningarändras tUl kommunens nackdel och tar sig uttryck i en höjd utdebitering, börprocenttalet om det inte rör sig ora en mera allmän företeelse kunna ändrasav Kungl. Maj:t ulan att okontrollerbara följdverkningar behöver uppkomraa.Likaledes kan extra bidrag beviljas. Komraunen bör under den angivnaförutsättningen ha ett anspråk pä hjälp i endera av dessa forraer. Extrabidraget bör i regel användas för att tillgodose raera tillfälliga behov, medanen ändring av procenttalet för skatteunderlagsgarantin bör ske, om behovet kanantas bli bestående för framtiden. Är det ovisst om behovet komraer attkvarstå, bör extra bidrag kunna utgå i avbidan på ytterligare utredning. Den koramun som sökerextra bidrag eUer höjd skatteunderlags-garanti får enligt vanliga reglerförebringa erforderlig utredning. Alltför stora krav bör inte ställas på denna.Prövningen av ansökan bör inte växa ul till en allmän översyn avskalteunderlagsgarantierna för regionen. Det bör vara tillräckligt, attkommunen kan påvisa att det inträffat något speciellt, sora påtagligtförsämrat kommunens ekonomiska förutsättningar, exempelvis störreföretagsnedläggningar och därraed följande arbetslöshet eller en ovänlatkraftigt ökad utflyttning. Däreraot bör t. ex. ökade kostnader som föranleds avinvesteringsbeslut åtminstone i princip inte berättiga till extra bidrag, omkoraraunen genora investeringen vill höja sin standard mer än jämförligakorarauner eller den har att möta behov som sammanhänger med störrebefolkningstillväxt. I det senare fallet kan kommunen räkna raed attinvesteringen raot-svaras av ett ökat skatteunderlag . För att markera att enkomraun, där här angivna förutsättningar är för handen, skall ha en rättighettill extra bidrag eller ändrad skatteunderlagsgaranti bör reglerna i ämnetutformas mindre restriktivt än . Vidare bör en gemensarafinansiell rara anvisas inora anslaget till skatteutjäraningsbidrag.Det första året torde behovet av pengar för ändamålet bli obetydligt. Attunder första året ändra de procenttal för skatteunderlagsgarantin som pågrundval av revisionens förslag fastställes av statsmakterna kan nämligenknappast ifrågakomma annat än i helt extraordinära fall. 1973: 44 32 Destörsta beloppen i extra bidrag har utgått såsom en stimulans till.kommunsammanslagningar. Denna typ av extra bidrag försvinner automatiskt. 1övrigt har extra bidrag i enlighet med beslut företrädesvisbeviljats för att stödja avfolkningskomrauner och bidraga till högaskolskjutskostnader. Detta beaktas i det vanliga systemet genom högskatteunderlagsgaranti och genom avfolkningsregdn. Sådana omständigheterbortfaller alltså i princip säsom grund för extra bidrag. Även detta bidrag fårunder första året reserveras för extraordinära fall. Det kan dock anmärkas altfolkrainskningen i en koraraun kan accelerera och bli så stark alt underlagetför vanlig samhällelig service sviktar, I en sådan situation, som är svår attförutse, bör även extra bidrag ifrägakorama. Engemensam anslagsram första året av 5 milj, kr, till extra bidrag och ändring avskalteunderlagsgarantin bör under dessa förhållanden vara tUlräcklig, Den börunder stiga raed 5 mUj, kr. ora året, alltså raaximalttill 30 milj, kr. Medel till ökningen erhålles genora att övergängsbidragensuccessivt avtrappas. Revisionen betraktar de angivna beloppen somminiraibelopp. Skulle del visa sig att anslagsramen för det extra bidraget ochhöjd skalleunderlagsgaranti inte är tillräcklig, får man utgå ifrån allstalsraakterna beslutar om en större ram. Totalaekonomiska verkningar av förslagen Revisionenhar tolkat sina direktiv så alt kostnadsramen för skatteutjämningsbidragenåtminstone i princip skall vara densamraa som med nu gällande system.Revisionen har vid utformningen och avvägningen av sina förslag i enlighet meddenna anvisning utgått från förhållandena det är direktiven skrevs och eftersträvat att de föreslagna reglerna, tiUämpade på 1970 årsförhållanden, skall med avvikelser uppåt eller nedåt på högst orakring ettferatiotal railj. kr, ge ungefär samma ekonomiska slutresultat som nuvaranderegler. Att härvid de belopp som inbesparas genom avskaffandet av bidraget vidhög utdebitering skall föras den kommunala sidan tUl godo har för revisionenvarit självklart, likaså att den kommunala sidan skall belastas för debidragsökningar som följer av de föreslagna ändringarna av reduceringsregeln.Mera tveksam har man varit när det gäller alt bedöma det förhåUandet, att denfaktiska skatteutjämningen genora komraunsamman-läggningen enligt nuvarandesystem successivt rainskar statens åtaganden fram , liksom nuutgående stora belopp i extra stimulansbidrag tUl samgående komrauner dåförsvinner med undanlag för de bidrag som utgår på grand avkommunsamraanläggningen per , Revisionen menar att det skullekunna göras Prop.1973: 44 33 gällandeatt dessa belopp bör tillgodoräknas staten sora en kompensation för attskatteutjämningen ändå blir successivt dyrare lill följd av ändringar iskatteunderlaget och eventuellt ytterligare höjda utdebiteringar. Häremot kanemellertid anföras, att de ifrågavarande beloppen ingår i den raeddsram somrevisionen principiellt har alt följa. Om man i ett viktigt hänseende skuUelägga antaganden om förhållandena till grund, skulle man fågöra det även i andra avseenden. dessa förhållanden kan inga säkraförutsägelser göras. Revisionen anser därför att beloppen i fråga börtUlgodoräknas koramunerna. Revisionensberäkningar framgår av efterföljande sammanställning över bidragsförändringarna.Av praktiska skäl har beräkningarna gjorts siffrornaför är ju redan i viss män föråldrade. Totalkalkylen kommer till följdav de föreslagna övergångsreglerna att ställa sig förhållandevis något dyrare förstaten . Övergångsreglernas verkan minskar emellertidsuccessivt och är helt borta . Minskningen motsvaras endast delvisav successiva höjningar av anslagsramen för ändrad skatteunderiagsgaranti ochextra bidrag. Förden kommunala sektorn innebär förslagen allmänt sett att spännvidden iutdebiteringssatsema bör minska. Extremthöga utdebiteringar torde komma att kvarstå endast i några specieUa faU, därden höga utdebiteringen väsentiigen är att föra tillbaka på en anmärkningsvärthög standard eller liknande oraständigheler som revisionen enligt de förutredovisade principerna inte kunnat beakta. En viss utjämning sker f.ö. även idessa fall genom den föreslagna övergångsregeln. Denomfördelning av skatteutjämningsmedlen som görs i förslaget sammanfattas påföljande sätt. Skatteunderlagsgarantin för priraärkomraunerna rainskas endasti två fall. De bidrag som utgår till vissa landstingskommuner på grund avgarantiregeln indrages under en femårig övergångsperiod, medan landstingskommunernai övrigt tillförsäkras minst samma skatteunderlagsgaranti som nu.Församlingarnas skatteutjäraningsbidrag blir i stort sett oförändrade. Tillfördelning har revisionen haft de medel som inbesparas genom garantiregelnsslopande, vidare de medel som utgår såsom bidrag vid hög utdebitering minskade med vad som belöper på den mildrade reduceringsregeln samt slutiigende medel som uite längre kommer att utgå som stimulansbidrag och till vissakvarstående småkommuner när kommunsammanslagningarna är färdiga den 1 januari1974. Huvuddelen av dessa medel har fördelats på borgerliga primärkommuner iform av förbättrad skalleunderlagsgaranti. En betydande del går också tilllandstingskommunerna, vUka på detta sätt sammanlagt får mer än de förlorargenom garantiregelns slopande. 1973: 44 34 En icke obetydlig förskjutning kommer att ske till förraånför de nordligare delama av landet, sammanhängande framför allt med altbidraget vid hög utdebitering och bidragen för att stiraulera lillkora-munsaramanslagningar försvinner och att medlen fördelas i form av ökadskatteunderlagsgaranti till de kommuner som enligt förut redovisade principerhar ett högre kostnadsläge eller av andra skäl bäst behöver dem. Revisionen räknar med att det nya systemet skall kunnaträda i kraft . Denna tidpunkt anser man särskilt lärapligraed tanke på att den nya indelningen i primärkorarauner dä skall vara genomförd. Sammanställning över bidragsförändringarna (milj. 1.......................................................... Minskningav skatteutjämningsbidraget p. g. a. kommunsammanläggningarna ........... Minskning av det ordinarie bidraget .,,, 139,7 42,0 b...................................................... Minskningav det extra bidraget, det s. k. stimulansbidraget .......................... 4,3 140,9 Ökning av skatteutjämningsbidraget till landslingen enligt förslaget ................ -f- 35,5 + 55,6 Ökning avskatteutjämningsbidraget till kommunerna enligt förslaget ,, + 76,7 + 128,6 Minskning avdet vanliga extra skatteutjäm- ningsbidrageti .......... ,. Första åretsövergångsbidrag lill landslingen + 40,4 + 42,9 Första årets övergängsbidrag till kommunerna-' + 42,4 -f 26,8 Summa -\-. Reservation till skatteutjämningsrevisionens förslag haravgivits av ledamoten . Reservanten frarahåller att den metod revisionen använtvid utformningen av sitt föreslagna system är otillfredsställande. Vidare ärdet tänkta systemet statiskt, dvs. det är utformat så, att det i slort settinte automatiskt beaktar förändringar i kommunemas förhållanden. Härtillkoraraer att revisionen utan bärande skäl underlåtit att undersöka nära tillhands liggande raöjUgheter att korama till rätta med de svagheter som detnuvarande skatteutjämningssysteraet anses vara behäftat med, ' Härmed avses det extra bidraget exklusivestimulansbidraget, * I verkligheten blir beloppen något högre dåövergångsbidrag på grund av den bidragsminskning som följer avkommunsammanläggningarna ej beaktats; 1973: 44 35 Skatteunderlagsgarantinför den enskilda kommunen har, enligt re visionen, bestämts på grundval av dess kostnadsläge och förutsättningar i övrigt. Detta kan synas tillfredsstäUande, men granskar man det före slagna systemets underlag blir man enligt reservanten snart på det klara med hur svagt underbyggt systemet är. Revisionenhar enligt reservantens mening inte alls klarlagt betydelsen av de olikafaktorer som påverkar koraraunernas kostnadsläge och än mindre sambandet mellandessa faktorer. Varje klargörande i detta hänseende saknas. Revisionendiskuterar visserligen vissa omständigheter den geografiska belägenheten,näringslivets utvecklmg, befolkningsutvecklingen och befolkningensålderssammansättning etc, men denna diskussion visar närmast attsvårigheterna att bedöma dessa faktorers betydelse är i det närmasteoöverkoraliga. Reservantenpåpekar också att revisionen, trots att den konstaterat att siffrorna ilandstingskommunemas budgetanalyser är föråldrade, menar att de synpunkter somanförts beträffande de borgerliga primär-kommunema i stort sett har giltighetäven i fråga om landstingskommunerna. Enligt reservantensuppfattning skulle de undersökningar revisio nen gjort möjligen kunna läggas tUl grand för en mera nyanserad om rådesindelning. Då hade det emellertid varit nödvändigt att komplettera denna med någon faktor som kunnat utjämna kvarstående utdebiterings- skillnader. Revisionen har avvisat varje tanke på att bibehålla ett bidrag för hög utdebitering i någon form. Reservantenraenar att det mot bakgranden av vad som anförts i direktiven framstår somytterst anmärkningsvärt att revisionen inte analyserat hur bidragsgivningenför hög utdebitering verkat för olika typer av kommuner. Bidraget vid högutdebitering har fungerat sora en säkerhels-ventU då konstnadsutveckllngen förden komraunala ekonomin varit ojämn. Bidrag tUl kommuner med hög egenskattekraft och påtagligt hög standard, som revisionen nämner, förekommerendast undantagsvis. Denna verkan att även kommuner med gott egetskatteunderlag f. n. kan fä bidrag för hög utdebitering kan enligtreservanten lätt undvikas genom en enkel omkonstraktion av bidraget. Även deandra nackdelar sora är förbimdna med denna bidragsform och sora revisionenpåtalat kan utan större svårigheter bortopereras eller i varje fall mildras, En annan svaghet somvidlåder förslaget är att det saknar elasti- citet i motsats tiU det nu gällande, som i det avseendet är det före slagna helt överlägset. Reservanten menar att revisionens uppfattning att det nuvarande systemet inte skuUe vara särskUt flexibelt måste vUa på en felsyn. Han påpekar ocksä att revisionen inte heller i detla avseende företagit några undersökningar utan avfärdar hela frågan med att falla tillbaka på den föreslagna rätten för Kungl. Maj:t att besluta om höj ning av skallekraflsgarantin och att bevilja extra bidrag. Prop.1973: 44 36 bristi förslaget i denna del är enligt reservanten att revisionen inte ger någraanvisningar om hur derma rättighet till extra bidrag eller uppflyttning iskattekraftsklass skall bedömas. 4.Revisionens förslag vUar enligt reservanten på ett bräckligt underlag.Reservanten anser det därför inte möjligt att ta ställning till den föreslagnaindelningen i fråga om skatteunderlagsgarantin och ej heller till övrigaenskildheter i förslaget. Reservantenfinner det anmärkningsvärt att beräkningarna för de enskilda kommunerna utgårfrän ett oförändrat utdebiteringsbehov. Beräkningarna föratsätter sålunda attvarje kommun med vissa undantag skall ha en relativt oförändrad summa avkomraunalskattemedd och skatteutjämningsmedd efter reformen. Man föratsättermed andra ord en oförändrad standard. Denna förutsättning striderenligt reservanten mot den i direktiven uttalade avsikten med översynen avskatteutjänmingssystemet, nämUgen att göra detta rättvisare. Utredningensgrundsyn, att nuvarande skatteutjämningssystem i det stora hela väl fyllt sinuppgift och att därför grunddragen i systemet i huvudsak bör bibehållas, delasav nästan saratliga reraissorgan. Remissinstansema delar vidare revisionensuppfattning alt nuvarande indelning i skattekraftsområden är alltförschablonmässig och onyanserad. Deav revisionen angivna raålen raed skatteutjämningssystemet att minskaskUlnaderna i utbebitering och att ge komraunerna raöjlighel att, åtminstonepå , ge samma standard till samma pris tillstyrks 1 princip av deremissinstanser som särskilt behandlat målfrågorna. Till dessa hörskatleuijämningsnämnden, länsstyrelserna i , , ,, , , , , ochÖstergötlands län samt KEU, landstingsförbundet och LO. KEUkonstaterar att om man formulerar målet för skatteutjamningen som revisionengjort, följer av detta två grandläggande krav på systemet. Starkt förenklat kanen kommuns ekonomiska utgångsläge sägas vara bestämt av dels dessintäktsförutsättningar, dels dess kostnadsvillkor. På intäklssidan(intäkt/invånare) utgör skatteunderlagets storlek och utveckling en viktigfaktor. Kostnadsvillkoren (kostnad/invånare) är i betydande utsträckningberoende av dels kommunens relativa kostnadsläge kostnaden för att produceraen tjänst av given kvalitet dels volymen producerade tjänster. a. beroende av sädana yttre faktorer som transportavstånd och klimat.Volymen producerade tjänster varierar mellan olika kommuner till följd avbl.a. Prop.1973: 44 37 befolkningsstorlek,ålderssamraansättning och tätortsgrad. För såväl nuvarandeskatteutjämningssystem som det reformerade system som föreslagits avrevisionen gäller som målsättning att så långt som möjligt medskatteutjämningsmedd skapa mera Ukvärdiga vUlkor för koraraunernas verksamhet.Detta förutsattes ske genom utjäraning av sådana olikheter i skattekraft ochkostnadsläge som kommunerna inte råder över. Med andra ord skall systemetkompensera kommunerna för de kostnadsskillnader som uppstår genom olikastorlek, befolkningssararaansällning, tätortsgrad m. fl. yttre faktorer.Systemet skall sålunda medverka till alla kommuners lika möjligheter tUl val avalternativa ambitionsnivåer. Av detta följer att systemet ej skall kompenserakommuner för sådana högre kostnader som följer av särskUt hög standard. KEUdelar denna skatteutjämningsrevisionens principiella grandsyn påskattentjämningssysle-raets syfte. Denav revisionen angivna reservationen att raan i detta sammanhang inte kanundgå att ta vissa regionalpolitiska hänsyn godtas av de flestaremissinstansema men förkastas av vissa. i län anslutersig till den av revisionen angivna målsättningen att skapa ett skatteutjämningssystemsom gör det möjligt för kommunerna att hålla samma standard till samma pris. Idetla synsätt ligger också enligt att skatteutjämnmgsbidragetuppfattas som ett styrmedel av generell natur i regionalpolitiken. Landstingsförbundetoch i tillstyrker att regionalpolitiska synpunkterbeaktas i något högre grad än i det nuvarande skatteutjämningssysteraet. konstaterar att utredningsförslaget innefattar etthänsynstagande till regionalpolitiska aspekter. Denna fråga förtjänar dockenligt förburidet ytterligare belysning, vUket bör kunna ske ikoramunalekonomiska utredningen. Förbundettar i sitt remissvar vidare upp möjligheterna att i skatteutjämningsbidragetett statligt slöd till koramunerna för speciellaglesbygdsinsatser av olika slag. Förbundet har den principiella uppfattningenatt punktbidrag av slimulanskaraklär bör undvikas. Stats-bidragsstöd tillkomraunernas verksamhet bör sä långt möjligt ges i mera generellt verkandeformer. Utifrån detta synsätt ter det sig naturligast alt inarbeta detstatliga stödet till kommunernas glesbygdsinsatser i skatteutjämningsbidraget.Enligt kommunförbundets mening bör det vara möjligt att beakta behovet avstatsbidrag för glesbygdsinsatser av skilda slag vid fastställande avskattekraftsgarantin för därav berörda kommuner. TCOdelar helt uppfattningen att speciella regionalpolitiska hänsyn bör tas vidutformningen av skatteutjämningssystemet. Ett bättre tillgodoseende avavfolkningsbygdernas behov är också angeläget. ERUanser det nödvändigt att de allmänna statsbidragen till koramunema placeras ini ett regionalpolitiskt samraanhang. 1973: 44 38 Ävenstatskontoret samt länsstyrelserna i , , ochStockholms län betonar skatteutjämningsbidragets regionalpolitiska betydelse. Länsstyrelseni stöder det angivna syftet för skatteutjämningen att gemöjlighet åt komraunerna att vid samma utdebitering kunna tillhandahålla istort sett lika god service åt sina invånare, dvs. ge samma standard till sammapris. Länsstyrdsen konstaterar att revisionen vid sin analys har vägt in rentregionalpolitiska Överväganden. Motiveringen härför har varit att detnäringspoUtiska stödet som koraraer det s. k. stödorarådet till del ej fårmotverkas av bristande service eller avskräckande koraraunalautdebiteringar. delar uppfattningen att särskUda åtgärder behövertillgripas för att stimulera näringslivet i stödområdet. finnerdet emellertid olyckligt ur principiell synpunkt att revisionen vid sinkostnadsanalys låtit sig styras av allmänna regionalpolitiska hänsynstagandenvilkas tyngd ej klargjorts i det enskilda fallet. Härigenora oraöjliggörs enbe-dömnmg av ä ena sidan den skattegaranti som betingas av kostnadsskillnaderkoramunerna emellan och å andra sidan det bidrag som är att hänföra tillregionalpolitisk stödverksamhet. anser att dessa två komponenteri skatleutjämningsförslaget raåste särskiljas. Regional- ochlokaliseringspolitik bör enligt uppfattning bedrivas med dedirekt verkande medel som det nuvarande lokaliseringsstödet erbjuder. Däremotär det mindre lämpUgt att i skalteutjäranings-systeraet bygga in regionalpolitiskastödåtgärder för att motverka brister i den kommunala servicen. Liknandesynpunkter framförs av länsstyrelserna i och län sominte heller anser att regionalpolitiska aspekter skall påverkaskatteutjämningssystemets utformning. Utredningsmetodikenoch de slutsatser revisionen dragit av materialet som underlag för enindividuell prövning av skatteunderlagsgarantin för den enskilda kommunenkritiseras starkt av nästan samtliga reraissorgan sora yttrat sig i dettaavseende. Såledesfrarahåller kammarrätten i att det inte är raöj-Ugt att med ledningav det i betänkandet redovisade tabellverket bedöma i vad mån den föreslagnadifferentieringen av procenttalen för skaltegarantin bättre än enUgt gällandebestäraradser återspeglar kostnadslägel. Det är inte heUer möjligt att medledning av tabellerna bedöma vilka faktorer som slutligen varit avgörande förrevisionen att inplacera koramunerna i respektive skattekraftsklass. Inte rainslraed hänsyn tiU att revisionens förslag för raånga korarauner koraraer att in- Prop.1973: 44 39 nebäraen kännbar oraförddning av skatteutjämningsbidragen synes det varit önskvärtatt revisionens bedömanden redovisats öppet. Det är också av största vikt attgrunderna för de föreslagna skaltekraftsklasserna klarläggs om man vill undvikaonödiga framställningar om ändringar av den såsom i huvudsak permanent avseddaindelningen. En av de faktorer som synes ha påverkat revisionens klassning avkommunerna är kommunemas näringskaraktär. Såvitt fraragår av revisionens egnauttalanden är denna faktor av utomordentlig vikt vid ifrågavarande bedömning.Det måste därvid enligt kararaarrätlen anses anraärknings-värt alt uppgiftemaom komraunernas näringskaraktär är av sä inaktuell årgång som 1965. Riksrevisionsverketerinrar om att i förslaget har skalteunderiags-garantin beslärats och skall, däförändringar aktualiseras, besläraraas individuellt för varje koraraun pågrundval av en analys av ett antal faktorer, sora sedan vägs samraan. Deanalyser som utredningen genomfört har emellertid gjorts utan någon föregåendekvantifiering av de olika faktorerna.