prop · FW03126 · 1973-12-31 00:00:00 — Personalkostnaderna uppgår utom-i ett par, faU,.till av driftkostnaderna för FoU. Avskriyningar på byggnader , och inventarier, som används i FoU-verksamheten, utgör i samtliga fall av de totala.FoU-kostnaderna. .: . Flertaletav de företag som lämnat uppgifter härom redovisar för de senasteåren en ökning av FoU-kostnaderna på . Man framhåller dockdärvid att en årlig ökning på knappast inneburit mer än att FoU-verksamhetenbibehållits på oförändrad nivå. Några företag redovisar praktiskt tagetoförändrade kostnader eller en ökning med endast några få procent.Vissa företag visar emellertid en påtaglig ökning den uppgår i några falltill . EnligtSCB:s undersöknuig uppgick industrins kostnader för FoU-verksamhet sombedrivits inom företagen tiU 1 129 milj. kr. Beloppet, som innefattarde totala drift- och kapitalkostnaderna, var därvid i stort sett oförändratjämfört med . har motsvarande kostnader beräknatstill 1 269 resp. 1 394 milj. kr. Industrins utbetalnuigar för FoU-arbete somutförts av annan på uppdrag av företagen eller med stöd av bidrag från demuppgick till ca 45 milj. kr. och kostnaderna för köp av licenser,patent, royalties och "know-how" till 97 milj. kr. Av sistnämndabelopp avsåg 81 milj. kr. transaktioner med utlandet. Intäkterna av försåldalicenser etc. utgjorde 93 milj. kr., varav 80 mUj. belöpte påförsäljningar till utlandet. Detotala kostnaderna för inom företagen bedrivet FoU-arbete, 1 129 milj.kr., fördelade sig på personalkostnader med 724,5 milj. kr., övrigadriftkostnader med 318,6 milj. kr. och kapitalkostnader med 86,1 milj. kr.Personalkostnaderna utgjorde av driftkostnadema och av detotala drift- och kapitalkostnaderna. Andelen personalkostnader var i stortsett densamma för saratliga branscher med få undantag var variationen intestörre än ± . Företag med mer än 1 000 anställda svarade år1969 för av industrins totala driftkostnader för FoU-verksamhet. Detstora flertalet företag anser det önskvärt att stimulansavdraget beräknas i förhåUandetiU de totala årliga kostnaderna för FoU och inte tUl den årliga ökningen avkostnaderna. Anledningen härtill anges främst vara att i nuvarande lägeansträngningarna inom många företag i första hand måste inriktas på att behållaFoU-verksamheten på hittillsvarande nivå. Mananser också att ett stimulansavdrag, som beräknas på ökningen av FoU-kostnadernaöver nivån under en viss basperiod, skulle ge ett alltför slumpartat resultat. Företagenunderstryker vikten av att stimulansavdraget utformas så att det bin neutralt tiUde olika forraer i vilka FoU bedrivs. Avdragsunderlaget bör således omfatta iprincip samtliga kostnader för såväl intern som extern FoU-verksamhet. Det börinnefatta bidrag, licensavgifter m. m. som avser utomlands utfört FoU-arbete. Detframhålls att projekttiderna för FoU ofta är mycket långa, i vissa fall upp tUl1015 år. För att stimulansen skall vara meningsfull bör vidareeffekterna av den vara beräkneliga vid planeringen. Med hänsyn härtill är detangeläget att det extra avdragets storlek bestäms för en tämligen ,åtminstone . Beträffande avdragets storlek har några förelag uppgettatt verklig stimulanseffekt bör kunna uppnås, om avdrag medges med omkring 25 %av de totala FoU-kostnaderna. Flera förelag finner detönskvärt att det extra avdraget utformas som ett avdrag från skatter ochavgifter och inte som ett avdrag från inkomsten. Härigenom skulle företag som inleär vinstgivande ändå kunna utnyttja avdraget som FoU-kostnadernanedläggs. Forskningsavdragetskall enligt föratsättningarna syfta till att stimulera FoU-arbete inomindustrin. Detta medför att FoU-verksamhet inom jord- och skogsbrak inte kommeralt omfattas av avdragsrätlen. Enligt bör avdragsrättentillkomma endast företag som driver industriell tillverkning. Med industrielltillverkning bör i detta samraanhang förstås även industriell verksarahet soraavser utvinning av naturtillgångar, såsora kraftverks- och gravdrift.Byggnadsverksara-het bör också räknas hit. Verket anser inte alt det finnsnågon anledning att närmare dra någon gräns mellan industri och hantverk. FoU-verksamhetav nämnvärd omfattning torde inte förekoraraa inora hantverksmässigt bedriven verksarahet.Ora varaproducerande företag av mindre storlek ändå gör visst FoU-arbete, böravdrag inte vägras på den grund att företagets verksamhet möjligen inte har denomfattningen att den kan anses sora industriell. , som driver industriell verksamhet, raedför alt räll tillforskningsavdrag inte tillkoraraer skattskyldig sora utför FoU-arbete utan attsamtidigt bedriva tillverkning. Stimulansen koncentreras alltså till deföretag som utnyttjar FoU-resultaten. Institutioner och företag soratillhandahåller de tillverkande företagen FoU-resultat får alltså inte självanågot särskUt avdrag. Indirekt sker givetvis stiraulans genom alt detillverkande förelagens kostnader för förvärv av FoU-resultat minskar. RSVanser den av SCB utformade bestämningen av FoU-begreppet väl lämpad för attdefiniera det underlag, på vUket särskilt forskningsavdrag skall beräknas.Enligt SCB:s definition skall allt FoU-arbete innefatta ett nyhetseleraent. Ellnorraalt konstruktions- och undersökningsarbete, som helt följer tidigareutstakade banor och etablerade ratiner, räknas inle som FoU. Vid t. ex.serieproduktion är konstruktion och utveckling av prototypen alt hänföra till FoU-arbete,däremot inte tillverkningen av den första prototypen. SCB:s definition avserendast FoU på det tekniska och naturvetenskapliga området, däremot inte på dethumanistiska, juridiska eller samhällsvetenskapliga området. Denhuvudsakliga delen av industrins FoU-verksamhet sker intemt inom företagen. av verksamheten bedrivs dock i annan form, t. ex. inom universitet,branschorgan och särskilda forskningsinstitut till vUka industrin läranarbidrag. Vidare förekoraraer också direkta köp av FoU-resultat, exerapelvispatent- och licensköp. Enligt RSV bör stimulans av FoU-verksamhet gesoberoende av under vilka former den bedrivs. Mindre förelag lorde i hög grad änstörre företag vara hänvisade till extern FoU-verksamhet. Därför bör slimulansavdragfå beräknas på all extem FoU-verksamhet. I underlaget för forskningsavdragetbör i konsekvens härmed även byggnadsforskningsavgiflen få inräknas. Delnu anförda bör enligt RSV gälla även då det externa FoU-arbetet sker utomlands.Särskilt resurskrävande avancerad forskning måste ibland ske i saraarbele raedutländska företag och institutioner. Speciella svårigheter kan då uppkoraraaför att utröna vad ett bidrag verkligen avser. För att erhålla forskningsavdragbör den skattskyldige visa all bidraget utgetts för sådant FoU-arbete somberättigar lill avdrag genom alt t. ex. förete ingånget avtal om FoU-arbete. Föralt avgränsa de FoU-kostnader på vilka forskningsavdraget skall beräknas måstede interna FoU-kostnaderna avskiljas från andra interna kostnader. Avtillämpnings- och kontrollskäl är det enligt RSV nödvändigt att begränsaunderlaget för forskningsavdraget till kostnader för sådan verksarahet som ärhelt inriktad på FoU, dvs. till verksarahet sora bedrivs inora särskild FoU-avdelningeller på ett raotsvarande sätt är klart avskild från annan verksamhet. Även påen FoU-avdelning kan dock arbete av annan art ulföras. Till de arbetsuppgiftersom enligt RSV ofta fullgörs inom en FoU-avdelning hör bl. a. rutinmässigakvalitetskontroller och provningar samt utbUdnings- och inforraationsverksarahet.En uppdelning av kostnaderna raåste alltså ofta ske. Även från praktiskasynpunkter synes det enligt RSV fördelaktigast om det FoU-be-grepp som skalltillämpas vid beräkningen av forskningsavdragel helt överensstäraraer raed detbegrepp sora används vid den statistiska redovisningen av FoU. Medhänsyn tUl svårigheterna att i praktiken särskilja FoU-kostnader från andrakostnader är det enligt RSV önskvärt att tillärapa någon förenklad raetod förberäkningen av underlaget för forskningsavdraget. Av SCB:s forskningsstatistikoch av de uppgifter sora erhållits från enskilda industriföretag fraragår attlönekostnaderna ulgör den helt dorainerande delen av FoU-kostnaderna. Enligt SCB:sundersökningar utgjorde personalkostnaderna av företagens totaladriftkostnader 1969 variationerna är med få undanlag inte störreän + . Om man som utgångspunkt för beräkningen av de intema FoU-kostnadernaväljer lönerna för anställda, sora uteslutande eller så gott sora uteslutandeutfört FoU-arbete, bör större svårigheter inte upp- komraaför företagen att frararäkna detta underlag. En konlrollraöjlig-het kantillhandahållas taxeringsrayndigheterna genora att företagen åläggs alt påsärskild bilaga lärana specifikation över de anställda för vilka lönernaupptagits som FoU-kostnader. I lönekostnaderna bör inräknas såväl kontantalöner och naturaförraåner som pensions- och andra sociala avgifter. Föratt neutralitet mellan intern och extern FoU-verksamhet skall föreligga börlönekostnaderna räknas upp för att svara mot de totala driftkostnaderna för FoU.De totala kostnaderna kan erhållas genom att dividera personalkostnaderna raed0,7, eftersora lönekostnaderna i genorasnitt ulgör av de totalakostnaderna. I de totala FoU-kostnaderna ingår eraellertid också avskrivningarpå anläggningar som används för FoU. Avskrivningarna utgör en relativt litendel av de totala FoU-kostnaderna, i allmänhet inte raer än . I dekostnader för extern FoU-verksamhet som berättigar till särskilt skatteavdragingår avskrivningar. De bör därför inräknas i de kostnader för intern FoU-verksarahetsora skall stirauleras. Hänsyn bör tas till avskrivningarna på så sätt attlönekostnaderna divideras raed en lägre siffra än 0,7. Om hänsyn också tas tillden begränsning av FoU-kostnadsunderlaget som ligger i att endast kostnader förpersonal sora uteslutande eller så gott som uteslutande utfört FoU-arbete får raedräknas,synes det RSV skäligt att i stället dividera lönerna raed 0,6. Detta innebäratt underlaget för forskningsavdraget beräknas till fem tredjedelar avlönekostnaderna för FoU-verksamhet. RSVförordar således att ett förelags underlag för forskningsavdraget beräknas tillsuraraan av faktiska kostnader för extern FoU-verksamhet och fem tredjedelar avde lönekostnader som avser inlem FoU. Från denna sumraa bör avräknas deintäkter företaget haft av försålda FoU-resultat, såsora patent- och licensrätligheleroch de bidrag företaget erhållit för FoU-verksarahelen. RSVförordar vidare att forskningsavdraget beräknas på företagens totala årligakostnader för FoU. Verket frarahåller att i och för sig torde ett avdragberäknat på den årliga ökningen av FoU-kostnadema verka raer sliraulerande änett avdrag på totalkostnaderna. Förhållandena, även inora sararaa bransch,växlar dock i täraligen hög grad. Härav följer att en beräkning avforskningsavdraget på den ökning av FoU-kostnadema sora skett utifrån en valdbasperiod visst år eller genorasnitlet av vissa år kan som framhållits frånindustrihåll antas ge ett alltför slumpartat resultat. Från tillämpnings- ochkontrollsynpunkter är självfallet ett avdrag på de totala FoU-kostnaderna attföredra fraraför ett avdrag på den årliga ökningen av dessa kostnader. Det liggernämligen i sakens natur att avdrag på ökningen måste vara hög-procentig. Vid enårUg ökning av företagens FoU-kostnader raed får man samma avdrag omforskningsavdrag medges av den årligaökningen av FoU-kostnaderna sora ora avdraget beräknas till av de totalaårliga kostnaderna. En utforraning sora inte ger sarama höga procentavdrag påökningen är eraellertid också tänkbar. Avdrag kan exerapelvis raedges raed på företagens totala kostnader vid taxering tillika raed alt fr. o. m.1975 års taxering ett avdrag på de totala årskostnaderna medges korabineradraed ett avdrag raed på den årliga kostnadsökningen. Detta senare avdragsvarar vid en antagen årlig ökning av FoU raot ett avdrag påenbart totala FoU-kostnader raed . I denna senare metod kan eraellertidfinnas svårigheter att fastställa basbelopp i fråga om nyetablerade företag ochföretag som ändrar formerna för sin FoU-verksamhet. Detsärskilda forskningsavdragel bör enligt RSV ges en täraligen lång varaktighetstidmed hänsyn till alt FoU-projeklen ofta är mycket långsiktiga. Verket föreslårdärför att varaklighetstiden sätts till åtminstone . Verket föreslårvidare att särskilt forskningsavdrag skall raedges endast om FoU-kostnadernaunder beskattningsåret uppgått till rainst . Medhänsyn till att RSV inte haft alt bedöraa behovet av stimulans lämnas inteförslag om avdragels storlek. Verket beräknar att de totala FoU-kostnadema år1973 uppgår tUl 1 6002 000 milj. kr. Ett FoU-avdrag på exempelvis kan dåantas medföra ett skattebortfall för staten av 6080 milj. kr., och ett avdragpå 120160 railj. RSVföreslår slutligen alt Kungl. Maj:t i vissa fall skall kunna medge att avdragfår göras för kostnader för FoU-arbete som bedrivs i sådan form att avdragsrättinle föreligger enligt . Företrädare för industrin har nämligenframhållit all bidrag till FoU-verksamhet, sora sker utomlands med utländskaföretag och institutioner, ibland raåste ges en sådan förra all det svenskaförelaget enligt gällande rätt inte kan få avdrag för bidraget. Exempel härpåär att ett gemensarat forskningsbolag bildas och att de delägande förelagen läranarbidrag till forsknings-bolagels verksarahet genom att aktiekapital tillskjuls.Aktiekapitalet förbrukas för forskningsarbetet och vid behov tiUföraktieägarna på samraa sätt forskningsbolaget ytterligare kapital. Enligt43 § 3 mora. ferate stycket KL kan Kungl. Maj:t förklara att, ora förlust påaktier eller andelar i aktiebolag eller ekonoraisk förening med uppgift attdriva verksarahet av väsentlig betydelse från sarahälls-ekonomisk synpunktuppkommer vid avyttring av aktierna eller andelarna eller vid företagetsupplösning, förlusten skall utgöra avdragsgill omkostnad för ägaren av akriernaeller andelarna. RSV konstaterar att denna dispensregel är för begränsad föratt täcka ovan angivna fall. Verket föreslår att bestämmelsen ändras så, att omverksamheten anses vara av väsentlig betydelse från sarahällsekonoraisksynpunkt, Kungl. Maj:t får raöjlighet att medge dispens oavsett i vilken form verksarahe- ten bedrivs och ulan hinder av alt definitiv förlust ännuinte konstaterats genom bolagels upplösning e. d. Kungl. Maj:t bör därvidkunna föreskriva alt del tillskjutna kapitalet får dras av antingen på en gångeller fördelat på visst antal år. Medges dispens bör förlusten berättiga tillsärskilt forskningsavdrag efler samma grunder som annan FoU-kost-nad. Haravdrag raedgells och har därefter aktierna eller andelarna avyttrats ellertillskjutet kapital återfalls, bör givetvis vad sora därvid erhålls utöveraktiernas eller andelarnas "restvärde" i sin helhet utgöraskattepliktig inläkt för aktie- eller andelsägaren. Beloppet bör anses sominläkt av rörelse och vara skattepliktigt efter samma grander, även om aktiernaeller andelarna byter ägare. De nya bestämmelserna föreslås skola tillämpas förstagången vid taxering. Av de remissinstanser som tagit upp frågan om behovet ochönskvärdheten av att stimulera FoU-arbetet inora industrin genora ettgenerellt extra avdrag vid inkomsttaxeringen är flertalet positiva. TUl depositiva hör näringslivets skattedelegation, som undersliyker angelägenheten avatt näringspoUtiken och skattepolitiken ges en sådan inriktning och får ensådan utformning all företagens investeringar i FoU-verksamhet kan bli av denstorlek som krävs för en fortsatt snabb ekonomisk tillväxt. 1 den mån särskildastiraulansåtgärder bedöras erforderliga för alt förhindra en slagnation, måstekrävas, framhåller delegationen, alt åtgärderna får en generell utformning ochatt del enskUda förelagels marknadsbedömning och interna prioriteringar fårfälla utslaget då det gäller valet av handlingsalternativ. KF anför bl. a. altdet är ett viktigt led i näringspolitiken att främja teknisk utveckling ochöverföring av ny teknik i praktisk tillämpning och anser förslaget om ettsärskilt forskningavdrag för att stimulera FoU-verksamheten synnerligenangelägel. Ingenjörsvetenskapsakadeinien framhåller att del är av avgörandebetydelse för vår industriella och ekonomiska utveckling att företagen utvecklarny teknik, sora leder fram lill nya produkter och processer vilka framgångsriktkan hävda sig i den internationella konkurrensen. LO däremot är starkt kritisk lill förslaget. Sålunda börenligt LO andra vägar än skatterabatter användas för att stimulera den tekniskaförnyelsen. LO frarahåller att ora skallemedel över huvud taget skall användasför alt stimulera FoU-arbetet, skallesubventioner för statsverkets del frånkostnadssynpunkt är helt jämförbara raed bidrag. Bidrag över statsbudgeten hardock fördelen alt de raedger sarahälleligl inflytande över forskningensinriktning och utnyttjande, varvid raan saratidigt kanundvika att raissgynna nya företag som inte har de redan etablerade företagensmöjligheter att utnyttja generösa avskrivningsregler. Företagsskatteberedningenär tveksam ora ett sådant systera främjar syftet att stimulera till ökade FoU-insatseroch påpekar att den föreslagna raetoden raed ett särskilt skatteavdrag på defaktiska FoU-kostnaderna i praktiken endast innebär en förra av bidrag lillredan befintliga kostnader i detta hänseende. Begränsningenav avdragsrätten till företag, sora driver industriell produktion, har ettflertal remissinstanser ansett vara alltför snäv. Samraa behov av stiraulans ifråga om FoU-arbete föreligger också för jordbruk och skogsbruk, anserlantbrukets skattedelegaiion. Det är enligt delegationen omöjligt att avskUjade olika leden inora råvaruproduktion, förädling, distribution och försäljningav produkter på sätt som gjorts i förslaget. I vart fall föreligger inle skälalt undanta FoU-arbete i fråga om råvaror som härrör från jordbruk ochskogsbruk, då även kostnaderna bestrids av dessa näringar. Delegationen kräverdärför alt FoU-arbete i jordbruk och skogsbruk skall få motsvarandestimulansavdrag som föreslås för industrin. Liknande synpunkter fraraförs avSkogsindustriernas samarbelsulskolt, näringslivets skattedelegation ochSvenska revisorsamfundet. Kammarrätteni är inte främmande för tanken att även kostnader för FoU-arbete inoraallraän adrainistration får berättiga lill det extra skatteavdraget. Kararaarrätlenframhåller att ett FoU-arbete inom ett sådant område kan medföra slorabesparingar, något som koramer industriföretagen lUl godo genom lägre kostnadermed ökad konkurrenskraft sora följd. En utvidgning av tillämpningsområdet idenna riktning förordas också av och ingenjörsvetenskapsakadeinien.Byggnadsentreprenörföreningen framhåller alt FoU-arbelet förbyggnadsindustrins del i mycket stor utsträckning är inriktat påorganisations- och styrfunktioner och att det då inte enbari är fråga om ettrent tekniskt utvecklingsarbete. Som exempel på administrativtutvecklingsarbete näraner man utveckling av nya system för saraordning av allade materialleveranlörer, underentreprenörer m. fl. som raåste samverka för attett bygge skall fungera på bästa säll. Kritikmot alt det extra forskningsavdraget skall medges endast inom industrisektornframförs också av SHIO och . SHIO framhåller attutvecklingsarbete inora exerapelvis industriser-viceseklorn genora denföreslagna avgränsningen inte koramer att medföra skatteavdrag, om arbetetbedrivs inom ett självständigt förelag, medan däreraot ett större företag raedserviceavdelningar torde ha raöjlighet att utnyttja avdraget. alt underhållsindustrin särat underhålls- och kunskapsproducerandekonsultförelag inte orafattas av förslaget. Man pekar dessutom på att enväsentlig del av sistnämnda företags tjänster går på export. 2.3.3 Underlaget för forskningsavdraget Förslaget att av praktiska skäl låta lönekostnadernautgöra grund för beräkning av avdraget har mottagits i huvudsak positivt. KFframhåller sålunda att den föreslagna schablonberäkningen stämmer tämligen välöverens med förbundets erfarenheter. Några remissinstanser har framfört kritikmot att endast lönekostnader för personal som uteslutande eller så gott sorauteslutande utfört FoU-arbete skall få inräknas i underlaget. KF framhåller alti företag där moderna organisationsformer och modern redovisningsteknik tUlämpas,FoU-arbetet ofta bedrivs som projektarbete tvärs över avdelningsgränserna. KFser del därför sora angeläget att underlaget för FoU-verksarahet breddas tillalt innefatta även FoU-projekt organiserade på delta sätt och inte begränsadetill verksarahet sora bedrivs vid särskUd FoU-avdelning. Med modernredovisningsteknik är, enligt KF:s mening, kostnadsuppföljning av en sådan projektverksarahetbåde enkel och kontrollerbar från skattesynpunkt. Liknande synpunkter fraraförsav . Flera reraissinstanser befarar alt mindre och medelstoraföretag kommer att missgynnas av förslaget. Lantbrukets skattedelegaiionframhåller alt dessa förelag sällan har personal, sora praktiskt taget enbartsysslar raed FoU-arbete. Delegationen anser därför alt lagtexten bör utformasså, att forskningsavdrag får åtnjutas även av företag med anställdforskningspersonal sora inte uteslutande arbetar inom FoU-området. Andra reraissinstanservill gå längre i fråga ora uppmjukning av utredningens förslag, så att varjeperson som tUl någon del av sin tid sysslar med FoU-arbete får raedräknas.Delta förordas bl. a. av och Svenskarevisorsamfundet, vilka anser alt en sådan förändring inle skulle innebäraallvarligare kontrollproblera. Lantbrukets skattedelegaiion frågar om det är rimligt atteffekten på forskningsavdraget blir olika allteftersora del forskande förelagetsäljer varorna direkt eller detta sker indirekt genom upplåtelse av patent- ochlicensrätt. Delegationen anser för sin del att underlaget för forskningsavdraginte bör minskas genora intäkt av avyttring eller upplåtelse av patent- ochlicensrättighet samt i konsekvens därmed att förvärv av sådan rättighet intebör utgöra underlag för forskningsavdrag. Vad gäller reducering av underlaget raedlicensinläkler och liknande avstyrks delta även av näringslivets skattedelegaiion.Endast i den raån företaget ingång köpt forskningsresultatutifrån och sedan sålt det vidare bör enligt delegationen den föreslagnareduceringsregeln gälla. Från länsslyrelsehåll uttrycks farhågor för alt det skalluppstå pro- blem med att avskilja de interna FoU-kostnaderna frånkostnader för annan inlem verksarahet. i harfunnit att uppgifter ora FoU-kostnader från förelag inom länet tUl SCB delvisbyggt på uppskattningar, beroende på svårigheten att närmare bedöraa vilkakostnader sora skall hänföras till FoU-arbete. Detta har skett trots attförelagen haft ett förhållandevis väl utvecklat redovisnings-och rapporlsyslera.Alt i praktiken avgränsa FoU-arbete från ett raera norraall konstruktions- ochundersökningsarbete anser vara i det närraaste oraöjligt. Del lordevidare bli svårt att skilja ändringar i fråga ora produktionssystemet frånsådant arbete som syftar till att utveckla och förbättra lager- och distributionssyslera.Länsstyrelsen ställer på grund härav frågan ora det inte är lärapligare altbegränsa avdragsrätlen lill att gälla endast produkter och då i ställeteventuellt medge en högre avdragsprocenl. i och påpekar att det inom taxeringsnämnderna endast i undantagsfall finns fackkunskapav del slag som behövs för ett rikligt ställningstagande i frågor av del slagsom del här gäller. i betonar vikten av alttaxeringsnämndernas begränsade möjligheter tUl ingående kontroll underlättasgenom krav på uppgiftsskyldighet, att blanketter som är lämpliga för ändamåletupprättas samt att raeddelar anvisningar om bl. a. innebördenav begreppen "industrieU tUlverkning", "nya produkter","produktionsprocesser" och "produktionssystem". Föi-etagsskatleberedningen understryker viklen av att konlrollaspek-ternabeaktas. Beredningen fäster också uppraärksaraheten på att den föreslagna avdragsraöjlighetenför kostnader tUl utlandet alltför lätt kan utnyttjas för ej avsedda syften ochäven missbrukas. Enligt beredningens raening bör därför lagstiftningenkompletteras med en bestämmelse om skärpt uppgiftsskyidighet i fråga ora bidragoch andra FoU-kostnader som nedlagts i utlandet.