prop · FW0394 · 1973-12-31 00:00:00 — I frå ga om buss, vars tjänstevikt över- ga om buss, vars tjänslevikt över stiger trelusen kilogram, skall stiger tretusen kilogram, skall skal- skatten å gasol dock utgöra alle- ten å gasol dock utgöra allenast nast för liter. Förbensin, som användes för framställning av stadsgas, skall skatten utgöra 1,6öre för liter. I fråga om energiskalt å sådan bensin skall i övrigt gälla vad idenna förordning stadgas om andra bränslen är bensin och gasol. Dennaförordning träder i kraft , Förordningom upphävande av förordningen (1966: 21) om särskild skatt på motorbränslen Härigenomförordnas, att förordningen (1966: 21) om särskild skatt på motorbränslen skallupphöra att gälla vid utgången av , Isamband med att förordningen upphör att gälla iakttages följande, 1, Denupphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om för hållande som hänför sig tiU tiden före . Återbetalningav skatt på brännolja enligt den upphävda förord ningen medges enligt bestämmelser som meddelas av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. Förordningenomtryckt 1964: 350. Lag om ändring i skattebrottslagen (1971: 69) Härigenomförordnas, att 1 § skattebrottslagen (1971: 69) skall ha nedan angivna lydelse. Denna lag gäller i fråga om skatt eller avgift enligt 1.förordningen (1908: 128) angående bevillningsavgifter för särskilda förmåneroch rättigheter, förordningen (1927: 321) om skatt vid utskiftning avaktiebolags tillgångar, kommunalskattelagen (1928: 370), förordningen (1933:395) om ersättningsskatt, förordningen (1941: 416) om arvsskatt och gåvoskatt,förordningen (1946: 324) om skogsvårdsavgift, förordningen 1947: 576) omstatlig inkomstskatt, förordningen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt,förordningen (1958: 295) om sjömansskatt, förordningen (1970: 99) ominvesteringsavgift för vissa byggnadsarbeten. 2.förordningen (1941: 251) om särskild varuskatt, förordning en (1943: 477) om skatt å vissa pälsvaror, förordningen (1948: 85) om försäljningsskatt, förordningen (1953: 396) om accis å fettemul sion m. m., förordningen (1953: 397) angående avgift för fettvaror som användas för framställning av fettemulsion m. m., förordningen (1956: 545) angående omsättnings skatt å motorfordon i vissa fall, förordningen (1957: 262) om all män energiskatt, förordnmgen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läske drycker, förordningen (1960: 258) om utjänmingsskatt å vissa varor, förordningen (1961: 372) om ben sinskatt, förordningen (1961: 394) om tobaksskatt, förordningen (1961:653) om brännoljeskatt, stämpelskatteförordningen (1964: 308), förordningen (1964:352) om gasolskatt, förordningen (1966: 21) om särskild skatt på motorbränslen, förordningen (1968:430) om mervärdeskatt, förordningen (1971: 170) omannonsskatt, förordningen (1972: ' Senaste lydelse 1973: 38. 2.förordningen (1941:251) om särskUd varuskatt, förordning en (1943: 477) om skatt å vissa pälsvaror, förordningen (1948: 85) om försäljningsskatt, förordningen (1953: 396) om accis å fettemul sion m. m., förordningen (1953: 397) angående avgift för fettvaror som användas för framställning av fettemulsion m. m., förordningen (1956: 545) angående omsättnings skatt å motorfordon i vissa fall, förordningen (1957: 262) om all män energiskatt, förordningen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läske drycker, förordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor, förordnmgen (1961: 372) om ben sinskatt, förordningen (1961: 394) om tobaksskatt, förordningen (1961: 653) om brännoljeskatt, stämpelskatteförordningen (1964: 308), förordningen (1964:352) om gasolskatt, förordningen (1966:21) om särskild skatt på motorbränslen, förordningen (1968:430) om mervärdeskatt, förordningen (1971: 170) omannonsskatt, förordningen (1972: 1973: 94 17 266)om skatt på annonser och 266) om skatt på annonser och reklam, förordningen (1972: 820) reklam, förordningen (1972: 820) om skatt på spel, förordningen om skatt på spel, förordningen (1973: 37) om avgifi på vissa (1973: 37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, dryckesförpackningar, vägtrafik- skatteförordningen (1973: 000), förordningen (1973: 000) om särskild vägtraflkskatt, 3. lagen1954: 243) om yrkesskadeförsäkring i vad avser obligatorisk försäkring, lagen(1955: 469) angående omreglering av vissa ersättningar enligt lagen den 17 juni1916 (nr 235) om försäkring för olycksfall i arbete m, m,, förordningen (1960:77) angående byggnadsforskningsavgift, lagen (1961: 300) om redareavgift försjöfolks pensionering, lagen (1962: 381) om allmän försäkring, lagen (1962:398) om finansiering av folkpensioneringen, förordningen (1968: 419) om allmänarbetsgivaravgift, lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgifl, Lagengäller även preliminär skatt, kvarstående skatt och tillkommande skatt somavses i uppbördsförordningen (1953: 272), Lagentillämpas ej om skatten eller avgiften fastsläUes eller uppbäres i den ordningsom gäller för tull och ej heUer beträffande restavgift, skattetillägg ellerliknande avgift. Dennalag träder i kraft . Läggomändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m. Härigenomförordnas, att 1 § lagen (1971: 1072) om förmånsberättigade skaltefordringar m,m, skaU ha nedan angivna lydelse. 1 §1 Förmånsrättenligt 13 § förmånsrättslagen (1970:979) följer med fordran på 1, skatt och avgift, som anges i 1§ första stycket uppbördsförordningen (1953: 272), samt skatt enligtförordningen (1908: 128) angående bevillningsavgifter för särskilda förmåneroch rättigheter, förordningen (1958: 295) om sjömansskatt och kupongskatleförordningen(1970: 624), 2, skatt enligt förordningen(1959: 507) om alhnän varuskatt och förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt, 3, skatt eller avgift enligtförordningen (1908: 129) angående en särskild stämpelavgift vid köp och byte avfondpapper, förordningen (1928: 376) om särskUd skatt å vissa lotterivinsler,förordningen (1941: 251) om särskUd varuskatt, förordningen (1943: 477) omskatt å vissa pälsvaror, förordningen (1948: 85) om försäljningsskatt,förordningen Senaste lydelse 1973:39. 2 1973.1 saml. Prop.1973: 94 18 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse (1953: 396) om accis å fettemulsion m, m,, förordningen(1953: 397) angående avgift för fettvaror som användas för framstäUning av fettemulsionm, m,, förordningen (1956: 545) angående omsättningsskatt å motorfordon ivissa fall, förordningen (1957: 262) om aUmän energiskatt, förordningen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker, förordningen(1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor, förordningen (1961: 372) ombensinskatt, förordningen (1961: 394) om tobaksskatt, förordningen (1961: 653)om brännoljeskatt, stämpelskatteförordningen (1964: 308), förordningen (1964:352) om gasolskatt, förordningen (1966: 21) om särskild skatt på motorbränslen,förordningen (1971: 170) om annonsskatt, förordningen (1972: 266) om skatt påannonser och reklam, förordningen (1972: 820) om skatt på spel samtförordningen (1973: 37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, 4, skatt enligt förordningen 4. skatt enligt förordningen (1922:260) om automobUskatt, (1922:260) om automobUskatt, kungörelsen (1934: 122) om skatt å kungörelsen (1934: 122) om skatt å motorfordon, som för tillfälligt motorfordon, som för tillfälligt ömkande i riket från utlandet ui- bmkande i riket från utlandet in förts, kungörelsen (1951:750) om förts, kungörelsen (1951:750) om saluvagn sskatt, förordningen saluvagnsskatt, förordningen (1963: 116) om trafikomläggnings- (1963: 116) om trafikomläggnings- skatt, kungörelsen (1964: 43) om skatt, kungörelsen (1964: 43) om skatt å automobil, som av utom- skatt å automobil, som av utom lands bosatt person för tillfälligt lands bosatt person för tiUfälligt brukande i riket här förvärvats bmkande i riket här förvärvats, samt traktorskatteförordningen traktorskatteförordningen (1969: (1969: 297), 297), väglrafikskatleförordningen (1973:000) samt förordningen , (1973: 000) om särskild vägtrafik- 5. tull samt avgift enligt kungörelsen (1960: 235) omavgift för växt- skyddskontroll vid införsel av växter och förordningen (1968: 361) cm avgift vid införsel av vissa bakverk, 6, avgift enligt förordningen (1952: 320) omprisregleringsavgift för fisk m, m,, förordningen (1953: 372) angående reglering av införseln av vissa slag av fisk och skaldjur, förordningen (1953: 374) angående regle ring av utförseln av vissa slag av fisk och skaldjur m, m, samt förord ningen (1967: 340) med vissa bestämmelser om prisreglering på jord brukets område, 7. avgift, som anges i 1 § första stycket förordningen(1959: 552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m, samt avgift enligt lagen (1961: 300) om redareavgift för sjöfolks pensionering och förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift, allt i den mån avgift som här avses icke omfattas av 1, Förmånsrätten omfattar ej restavgift och liknande avgiftsom utgår vid försummelse att redovisa eller betala fordringen och ej heller skalle-elleravgiftstiUagg och förseningsavgift. Denna lag träder i kraft . 1973: 94 19 Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför istatsrådet på . Närvarande:slatsminislem , statsråden , , lOHANSSON, , ,, , , , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ändringar i vägtrafikbeskallningen m.m. och anför. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 26 febmari 1965 uppdrog jag åtsärskilda sakkunniga, som antog namnet bilskalteutred-ningen (Fi 1966: 29), attverkställa en översyn av vägtrafikbeskallningen och därmed sammanhängandefrågor. Enligt direktiven för utredningen skulle översynen ha till syfte attmed utgångspunkt från hittillsvarande principer för bestämning av skatteuttagetunderlätta genomförandet av den av statsmakterna antagna s. k. koslnadsansvarighelsprind-penför trafikpolitiken. Nämnda princip innebär bl. a., att varje trafikgren skallbära sina kostnader. Vägtrafiken skall därvid bära kostnaderna för vägväsendetoch vägtrafikväséndet enligt en fördelning på olika fordonskalegorier som svararmot deras kostnadsansvar och därtiU på ett sätt som bl. a. erbjuder konkurrenspå lika villkor. I bilskatteutredningens uppdrag har inte ingått all bestämmadessa kostnader; Denna uppgift har anförtrotts åt den avkommunikationsministern likaledes tillkaUade vägkoslnadsutredningen (K1966: 41). Därför angavs i direktiven för bUskalleutredningen att desshuvuduppgift var att utforma systemet för kostnadernas finansiering och att ianslutning härtUl behandla därmed sammanhängande frågor med avseende på debitering,uppbörd och administration. Utredningen skulle därjämte särskilt beaktagällande speciella skattelättnader inom det aktuella området, t. ex. förhandikappade och vissa näringsgrenar. Pågrundval av förslag av bilskatteutredningen har redan vissa betydelsefullabeslut fatlats om awägningen och utformningen av vägtrafUc-beskattningen. Ihuvudsaklig överensstämmelse med förslag av utredningen i betänkandet (SOU1969: 45) Fordonsbeskattningen beslöts vid riks- 1973: 94 20 dag(prop. 1970: 138, BeU 1970:58, rskr 1970: 377) om en successiv omläggning i femetapper av den årliga fordonsskatten på lastbUar, bussar och släpvagnar i syfteatt uppnå en bättre anpassning av denna skatt till koslnadsansvarighetsprindpen.Omläggningen innebar i princip höjd skatt för de tyngsta lastbilarna och försläpvagnarna samt sänkt skatt för bussarna och de medeltunga och lättarelastbilarna, allt inom ramen för ett oförändrat totalt skalleuttag. Den förstaetappen i omläggningen genomfördes från (SFS 1970:630).Genom beslut av riksdag har även en andra etapp genomförts från den 1januari 1973 (prop. 1972: 115, SkU 1972: 59, rskr 1972: 273, SFS 1972: 590).Härigenom har omläggningen planenligt genomförts till . Riktpunkten är attden skall vara helt genomförd . I sitt nyssnämndabelänkande anmälde bilskatteulredningen, att den tagit upp frågan om enbeskattning av fordon efler körd vägsträcka, s. k. kilometerskatt, och att denskulle återkomma i denna fråga. I enlighet härmed framlade utredningen ibetänkandet (SOU 1970: 36) Kilomeler-beskallning ett principieUt förslag omövergång lill kUometerbeskatlning av bilar, traktorer och bussar som drivs med motorbrännoljaeller gasol och av släpvagnar med tolalvikt över till sådanamotorfordon. Enligt förslaget skulle beskattningen grundas på särskilda ifordonen inmonterade stämplande kilometerräknare. Utredningen hade tagitinitiativ till ett utvecklingsarbete för konslmktion av sådana räknare. Utredningentänkte sig att kilometerskatten skulle tillämpas från påsätt och i en omfattning, som utredningen ämnade föreslå i ett slutbetänkandeefter statsmakternas ställningslagande i principfrågan. Pågrundval av nu nämnda belänkande och remissbehandlingen därav fattades vid 1971års riksdag (prop. 1971:153, SkU 1971:67, rskr 1971: 339) principbeslut om attkilometerskatt från skall införas för brännoljedrivnamotorfordon och från senare bestämd tidpunkt för släpvagnar till sådanamotorfordon. Enligt beslutet skall kilometerskatten ersättabeskattningen av brännolja enligt förordningen (1961: 653) om brännoljeskattoch förordningen (1966: 21) om särskUd skatt på motorbränslen. Genomprincipbeslutet av riksdag kunde olika förberedelser vidtagas för kUomelerskattensinförande, bl. a. beträffande framställning, tillhandahåUande och inmonteringav den räknarapparatur som krävs för kilometerskattens praktiska tiUämpning. , kUome-terskaltenämnden (KSN), hade inrättatsmed uppgift att i nämnda och andra hänseenden förbereda övergången till kilomelerskatt,I enlighet härmed har KSN godkänt kilomelerräknare som uppfyller av nämndenuppställda krav med avseende på funktion, tillförlitlighet m. m,, utfärdatanvisningar om inmonteringen i fordon av sådana räknare, godkänt verksläder förinmonteringen m. m. Vidare har nämnden som företrädare för staten slutit avtalmed Svenska Utveck- 1973: 94 21 lingsaktiebolagetom inköp och distribution av kUometerräknare med erforderlig kompletterandeutrustning tUl sådana redan i bruk befintliga motorfordon, för vilka kilomelerskattskaU erläggas från . De ingångna avtalen är godkända av Kungl.Maj:l. Bland återstående uppgifter för KSN kan särskilt nämnas framtagandet aven räknarapparatur som är lämpad för en kilometerbeskattning av släpvagnar. avlämnadebilskatteutredningen sitt slutbetänkande (SOU 1972: 42) Vägtrafikbeskallningen,I betänkandet framläggs utredningens slutliga förslag om utformningen avvägtrafikens beskattning. Förslagen går bl, a, ut på alt bestämmelser omfordonsskatt och kUomelerskatl tas in i en särskild vägtrafikskatteförordning,som skall ersätta förordningen (1922: 260) om automobilskatt, förordningen om brännoljeskattoch traktorskatleförordningen (1969: 297). utgående skatt på motorbrännoljaenligt förordningen om särskild skatt på motorbränslen föreslås ersatt med ensärskild kompletterande kilometerskatt. Utredningensslutbetänkande har varit föremål för sedvanlig remissbehandling. Deremissinstanser och andra som inkommit med yttranden över betänkandet finnsangivna i prop. 1972: 115. I denna behandlades nämligen inle endast frågan omgenomförandet av andra etappen i den av riksdag beslutade omläggningenav den årliga fordonsskatten utan också frågan om kostnadsansvaret för räknarapparaturenför kilometerskatlen. I denna fråga biföll i propositionen framlagt förslag,att kostnaderna för kilometerräknarna skall bestridas av fordonsägarna och attbetalningen för räknare, som distibueras för det redan befintliga beståndet av brännoljedrivnamotorfordon, skall erläggas med betalningen av automobUskatten förår 1974 vid den ordinarie uppbörden av denna skatt. Gällandevägtrafikbeskattning m. m. Nugällande vägtrafikbeskattning är utformad som en kombination av skatt påinnehav på motorfordon och släpvagnar till sådana fordon samt skatt påmotorbränslen (bensin, brännolja och gasol). Vid sidan av den egentliga vägtrafikbeskallningen,som budgetmässigt redovisas under titeln automobilskattemedel, sker vissytterligare drivmedelsbeskattning, bl. a. i form av energiskatt, och vidare ulgårsärskild omsättningsskatt på nya personbilar, den s. k. bilaccisen. Mervärdeskattutgår dessutom på motorfordon och släpvagnar, med undantag dock för begagnadepersonbilar. En närmare redogörelse förgällande vägtrafikbeskattning har lämnats både i prop. 1970: 138 och prop.1971: 153. 1972: 115 mne-håller uppgifter härom. Jag torde kunnahänvisa till de redogörelser om gällande system för vägtrafikbeskattningen somlämnats i dessa sam- 1973: 94 22 manhangliksom till den översikt härom som ingår i bilskatteutredningensslutbetänkande (s. 5967). I anslutning härtill lämnar utredningen också ennärmare redogörelse för bakgrunden till dess utredningsuppdrag, direktiven fördetta arbete och övrigt aktuellt utredningsarbete med anknytning till vägtrafikbeskallningen(s. 6784). Nämnas kan i detta sammanhang att vägkostnadsutredningens arbetepågår och att det sålunda ännu inte föreligger någon slutlig bestämning av vadsom omfattas av det s. k. vägkostnadsansvaret. Jagvill i delta sammanhang också erinra om den omläggning av bil-registreringensom statsmakterna beslöt och om den nya vägtra-fUdagstiftningen (SFS1972: 592605) som i princip träder i kraft och som då ersätterbl. a. vägtrafikförordningen (1951: 648). I den nya lagstiftningen ingårfordonskungörelsen (1972: 595), bilregisterkungörelsen (1972: 599) m. fl.författningar. Omläggningenav bilregistreringen, som skall vara fullt genomförd , har ocksåföranlett ett ändrat system för uppbörd av den årUga fordonsskatten. Enligtprincipbeslut härom (prop. 1971: 152, SkU 1971: 66, rskr 1971: 312) skaUuppbörden av sådan skatt i fortsättningen avse en löpande tolvmånadersperiod istället för som kalenderår. Tidpunkten för skatteuppbörden för det enskildafordonet bestäms av fordonets registreringsnummer, så att den i princip kommeratt ske närmast efter i kontrollbesiklningsterminen förfordonet. I systemet ingår också, att kontrollmärke skall lämnas och anbringaspå registreringsskylten som bevis på att fordonet undergått godkändbesiktning. Kontrollmärket skaU inte utlämnas med mindre skatten erlagts ochvidare skall av märket framgå giltighetstiden och därmed också tiden för vilkenskatt erlagts. Det nya uppbördssystemet är avsett att vara fullt genomförtunder . Närjag nu övergår till att behandla vägtrafikbeskattningens framtida utformninghar jag funnit det lämpligt att ta upp de olika frågorna i samma ordning som debehandlas i bilskatleutredningens slutbetänkande. UtredningenframhåUer, att de förslag som presenteras i slutbetänkandet spänner över helavägtrafikskatteområdet. Förslagen skall göra det möjligt att foga samman dedelreformer som genomförts på grundval av tidigare lämnade betänkanden och geunderlag för en komplettering av reform. I enlighet härmed behandlarutredningen inte endast utformningen av en kilometerbeskattning utan ocksååtskilliga frågor beträffandeden vägtrafikbeskattning som även skall ske i form av fordonsskattoch skatt på drivmedel. Ävenfrån lagteknisk synpunkt är det enligt utredningen väsentligt att se vägtrafikbeskatlningensom en helhet. Regelkomplexet bör vara utformat med klar åtskillnad mellan specialdestineradoch annan skatt på vägtrafiken. Med hänsyn till de specialdestineradeskatternas skiftande karaktär har utredningen dock inte funnit det möjligt attsammanföra dem i en författning. Som redan anförts föreslår utredningen att degrundläggande reglerna för fordonsskatten och kilometerskatten tas in i en nyförfattning, förslagsvis benämnd vägtrafikskatteförordning (VSF), medanbeskattningen av bensin och gasol alltjämt avses skola regleras i särskUdaförfattningar. Av VSF skall dock framgå den drivmedelsbeskattning som är atthänföra till den specialdestinerade vägtrafikbeskattningen. Utredningenkonstaterar, att erforderliga tiUämpningsföreskrifter utöver bestämmelserna i ,t. ex. beträffande skatteuppbörden, är beroende även av annat reformarbete,främst på bilregisterområdet. Med hänsyn härtill presenterar utredningen inteförfattningsförslag härom utan anger huvuddragen av det administrativaförfarandet och anvisar även vissa detaljlösningar. Avgrundläggande betydelse för fordonsbeskattningen är, konstaterar utredningen,den vLkt på fordonet efter vilken skatten beräknas. Enligt gällande regler beräknasden årliga fordonsskatten (automobUskatten) i fråga om bussar, lastbilar ochsläpvagnar efter tolalvikten och i fråga om personbUar och motorcyklar efter Ijänslevikten.Även traktorskatlen utgår efter tjänstevikt. Beträffande bussar och lastbilarinfördes beskattning efter totalvikt i stället för tjänslevikt den 1 januari1971 i samband med genomförandet av första etappen av den beslutadesuccessiva omläggningen av fordonsbeskattningen. Släpvagnarna beskattades redandessförinnan efter totalvikt. I3 § fordonskungörelsen definieras de begrepp, som även i skattehänseendegäller för bestämmande av fordonsvikt. Enligt detta författ-ningsmm förslås med Iraktor eller molorredskap: sammanlagdavikten av fordonet i normalt, fullt driftfärdigt skick vid användning avtyngsta till fordonet hörande karosseri, verktygoch reservhjul som hör till fordonet. bränsle,smörjolja och vatten, tjänsteviktpå motorcykelsammanlagda vikten av fordonet i normalt, fullt driftfärdigtskick ulan sidvagn, verktygsom hör till fordonet. Prop.1973: 94 24 bränsle, smörjolja och vatten, tjänstevikt på släpfordon eller sidvagn: vikten av fordonet i normalt, fuUt driftfärdigt skick vidanvändning av tyngsta till fordonet hörande karosseri, maximilast förmotorfordon. Iraktor, molorredskap, släpfordon eller sidvagn: skillnaden mellan fordonets totalvikt ochtjänstevikt, totalvikt på bil, traktor eller motorredskap: antingen summan av fordonets tjänstevikt och den beräknadevikten av det största antal personer och den största mängd gods som fordonetär inrättat för eUer den lägre vikt som fastställes enligt 43 § kungörelsen, totalviktpå motorcykel, släpfordon eller sidvagn: antingen summan av fordonets ijänsteviktoch den beräknade viklen av det största antal personer och den största mängdgods som fordonet är inrättat för eller den lägre vikt som fastsläUes enligt43 § kungörelsen. 1 totalvikt för motorcykel ingår ej sidvagns totalvikt. I 43§ fordonskungörelsen anges, att besiktningsman på ägarens begäran skallfastställa tolalvikten till det värde som motsvarar den högsta bruttoviktvarmed fordonet får framföras på väg, som är upplåten för högst 10 tons axellryckoch 16 tons boggitryck, om den av tillverkaren uppgivna totalvikten överstigernämnda bruttovikt. Motsvarande bestämmelse finns i 11 § vägtrafikkungörelsen(1951: 743, VTK), Utredningens uppfattning är, alt det viklbegrepp som skallgälla beskattningen bör skUjas från viklbegreppen i väglrafiklagsliftningen. Ienlighet härmed föreslår utredningen, att det införs ett särskilt och enbartför beskattningen gällande viktbegrepp, kallat skattevikt, och att denna viktför bil och annan släpvagn än påhängsvagn skall vara lika med fordonetstotalvikt, dock maximerad till nämnda bruttovikt. Vid en sådan bestämningbortfaller behovet av att sätta ner totalviklen jämlikt 43 §fordonskungörelsen. Detta har, påpekar utredningen, betydelse lör fordon sombrukas utomlands på vägar som är upplåtna för högre brut-lovikter än här ilandet. Den högre tolalvikten behövs också i fråga om fordon som efter dispensfår brukas med högre bmttovikl än den generellt medgivna. Utredningenförutsätter, att det i fall där nedsättning av totalvikten skett enligt 11 § VTKeller 43 § fordonskungörelsen ges möjlighet att få totalvikten höjd iöverensstämmelse med skatteviklbe-greppel. Utredningen tillägger, alt det årsvägtrafikskattereform förelåg viss dubbelbeskattning av ekipage bestående avdragbil och påhängsvagn. Den del av påhängsvagnens tolalvikt som vUar pådragfordonet beskattades hos både dragfordonel och påhängvagnen. Delta förhållandebetraktades på ett schablonmässigt sätt vid reform.