prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Bruttonationalproduktenberäknas ha ökat med jämfört , Expansionenhärrörde främst från ökad privat konsumtion och bostadsbyggande, medanindustriinvesteringarna låg kvar på samma nivå som . Arbetslöshetenhar trots den snabba produktionstillväxten varit hög. Det ekonomiska uppsvinget tillsammans med det genomdevalveringen försämrade bytesförhållandet ledde till atthandelsbalansen visade ett underskott på , vilketär det största underskottet . I den japanska ekonomin inleddes enåterhämtning , Stimulansen härrörde främst från ökadeoffentliga investeringar, privat konsumtion och bostadsbyggande, medanindustriinvesteringarna och lagerinvesteringarna visade en fortsatt svagutveckling. Den totala produktionsvolymenökade med varav ungefär hälften kan tillskrivas effekterna aven mycket expansiv finanspolitik. Trots konjunktumpp-gången visade överskotteti handelsbalansen inte några tecken till att minska utan det beräknas hauppgått till inemot , dvs, en ökning med ca 1miljard jämfört med , Regeringen har i flera omgångar genomförtexportkontrollerande och importiiberali- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 3 serandeåtgärder, varav de senaste , Några mera betydande effekter avdessa åtgärder har dock ännu inte visat sig. IVästtyskland inträffade en påtaglig uppgång i produktionen under första delenav 1972. Denna utgjorde delvis en återhämtning efter strejkerna i slutet av1971. var utvecklingen svagare med en endast måtthg ökningi industrins kapacitetsutnyttjande. Tillväxttakten ökade endast obetydHgtjämfört med och stannade vid . Under senare delen av åretnoterades dock en relativt kraftig stegring i orderingången, särskilt i frågaom investeringsvaror, vilka tidigare visat en svag utveckhng. Återhämtningeni den brittiska ekonomin hejdades tillfälligt av den nära långakolstrejken men fick ny näring genom en mycket expansiv finans- ochpenningpolitik. Totalproduktionens ökningstakt var för delovanligt hög och uppgick till . Pris- och kostnadsstegringarna tordetillsammans med den ogyim-samma exportutvecklingen ha varit huvudorsakerna tillden utveckling som ledde till att pundkursen frisläpptes . Desnabba prisstegringarna ledde även till att regeringen beslötinföra ett tUl en början långt pris- och lönestopp, med möjlighettill ytterligare förlängning. Utvecklingenav de större ländernas bytesbalanser blev inte helt som man väntat efterWashingtonöverenskommelsen. Priseffekterna tUl följd av de ändradevalutakurserna fick ett större genomslag än beräknat på handelsbalanserna,medan volymeffekterna ännu vid slutet av 1972 inte visat sig i nämnvärd grad.Förklaringen till detta torde vara att det tar , kanske upp till 2 a3 år, innan volymeffektema av en valutakursändring slår igenom till fullo ihandelsbalansen. Den underliggande svagheten i den amerikanska bytesbalansensynes även ha underskattats något, varför underskottet i denna på blev större än beräknat. Detta kan dock till en del ha sin förklaring iskillnaden mellan konjunktursituationen i och övriga störreindustriländer. Motsvarigheten till det amerikanska underskottet var främstett japanskt överskott på mer än , men också de urspmngliga EEC-länderna hade tillsammans ett överskott av nästan samma storlek. Detvar huvudsakligen , och som svarade för detta överskott.Till skillnad sjönk OECD-ländemas samlade bytesbalansöverskottgentemot övriga länder markant till . Även fömtses den amerikanskaekonomin komma att utgöra ett starkt expansivt inslag inom . En väntadökad sysselsättning bör innebära en ytterligare stimulans för den privatakonsumtionen i . Ökningstakten kan därmed komma att överstigafjolårets. Detta förhållande bör efter hand leda tUl att industriinvesteringarnaalltmer skjuter fart när företagen närmar sig kapacitelstaket. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 kommeratt lagemppbyggnaden troligtvis övergår i ett allt mer expansivtskede. Även om bostadsbyggandet inte kommer att utgöra samma tillväxtfaktor iden amerikanska ekonomin som bör dock den sammantagna effekten avinvesteringar och konsumtion medföra att tillväxttakten konuner att ligganågot högre än . I pågår en betydelsefull förändringav den ekonomiska politikens inriktning. Man söker nu mer inrikta denekonomiska tillväxten mot interna efterfrågeområden. Därför torde även under1973 offentiiga investeringar, bostadsbyggande och privat konsumtion svara förhuvuddelen av efterfrågetillväxten. Importen väntas öka snabbare än tidigareoch därmed bidra till en minskning av överskottet i handelsbalansen. En radåtgärder har vidtagits för att hålla tillbaka den tidigare mycket starka exportökningen.Det är emellertid tveksamt om de åsyftade effekterna uppnås redan under 1973eftersom vissa stora sektorer inom industrin ej har fullt kapacitetsutnyttjandeoch stora tidigare påbörjade industriinventeringar nu börjar geproduktionskapacitet. Den expansiva ekonomiska politiken bör innebära atttillväxttakten blu: något högre än . Den västtyska ekonomin synes fortsättaden expansion som inleddes , Det är realistiskt att räkna med enkraftig ökning av investeringarna med hänsyn till det rådandeorderläget inom industrin. Därtill kommer troligen lagemtvecklingen attytterligare stärka de expansiva krafterna. Konsiuntionen väntas bibehållafjolårets ökningstakt och därmed skulle produktionstillväxten kunna ökapåtagligt . Utvecklingen i är mersvårbedömd. Därtill bidrar svårigheterna att förutse effekterna av inträdet iEEC. Betydande obalanser har uppstått såväl intemt som externt.Fastställandet av en ny pundkurs och prisstoppets fortsatta utformning kankomma att påverka tillväxttakten. En bibehållen hög tillväxt av den privatakonsumtionen och ökade industriinvesteringar gör det emellertid troligt attden för landet ovanhgt höga tillväxttakten bibehålls även . Den franska regeringen har somett led i kampen mot prisstegringarna tillkärmagett en sänkning avmervärdeskatten samt en omläggning mot en stramare kreditpolitik.Skattesänkningen väntas få en viss expansiv effekt på den privata konsimitionen.Tillväxttakten förutses bli något högre än 1972 eller bortåt . I står sannolikt inför ettutpräglat högkonjunktur-år, varvid exporten väntas bU en av de viktigasteexpansionsfaktorerna. I förutses en kraftig öknmg av den inhemskaefterfrågan, vilket tillsammans med en stark exporteflerfrågan kan innebära enutveckling i riktning mot fullt kapacitetsutnyttjande . I Finlandförutses en betydande ökning i produktionstillväxten. Sammanfattningsviskan sägas att den konjunkturuppgång som börja- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 5 deta fart torde fortsätta med ökad styrka i hela . Denprivata konsumtionen väntas utgöra en stimulerande faktor i den totalaefterfrågeutvecklingen. Investermgsverksamheten och lagerutvecklingen börlikaså utgöra expansiva inslag. En viss osäkerhet råder dock beträffande vilkaeffekter de ekonomiskt politiska åtgärder som väntas komma attvidtas mot prisstegringama kan konama attfå på tillväxttakten. Likaså utgör prognosen för lagemppbyggnaden ettosäkert bedömningsunderlag. Dock synes den allmänna tendensen för Västeuropavara klart expansiv. En fortsatt snabb produktionstillväxt i Förenta staternaoch i kan således komma att sammanfalla med tämligen gynnsammakonjunktumtsikter för . Denväntade uppgången i den ekonomiska tillväxten i bör ge underlagför ett betydande uppsving i handeln mellan organisationens medlemsländer.Under 1972 har överenskommelse träffats om en utvidgning av EEC till niomedlemmar och handelsavtal har slutits eller väntas komma till ståndmellan EEC och övriga EFTA-länder, däribland . Dessa överenskommelser omgradvisa minskningar av handelshindren i kommer att bidratill en ökad handel. Ett antagande om en tillväxttakt av iOECD-ländernas handel är rimligt. Det är också troligt att vissa förskjutningari de olika ländemas marknadsandelar kommer att uppstå genom att effekterna avparitetsförändringama nu får ett mer påtagligt genomslag.Därigenom skulle Förenta statema uppnå en ökad marknadsandel på bekostnad av iförsta hand men även . De vidtagna åtgärdema iStorbritarmien på valutaområdet bör irmebära att de marknadsförluster som mangjort inte upprepas under irmevarande år. Under1973 väntas volymeffektema av Washingtonöverenskommelsen klarare ge sig tillkänna i världshandeln. Härigenom bör de större ländernas bytesbalanser underårets lopp börja röra sig i utjämnande riktning. Det amerikanska underskottetbör kunna minska både till följd av den tilltagande ekonomiska aktiviteten iVästeuropa och och till följd av devalveringens volymeffekter påutrikeshandeln. Även om det japanska överskottet kan komma att gradvis minskatill följd av en expansiv ekonomisk politik och som ett resultat av vidtagnahandelspolitiska åtgärder kommer det dock som helhet sarmolikt attbli av avsevärd storlek. Någon markant förändring av de ursprungligaEEC-ländemas bytesbalansöverskott förutses inte. Däremot kan OECD-ländernastotala överskott gentemot övriga länder komma att återgå tUl en mera normalnivå. Denosäkerhet som alltid vidlåder bedömningar av utvecklingen på valutaområdet kanför 1973 främst hänföras till kapitalrörelserna. I och med att fleravästeuropeiska länder i konjunkturpolitiskt syfte vidtagit Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 räntehöjningarfinns risken att den höjda räntenivån i i likhet med vad som hände196970 utlöser ett icke önskat kapitalutflöde från Förenta statema. Devästeuropeiska ländema är dock till skillnad från vad som då var fallet på etthelt annat sätt rustade att avvärja ett ickeönskat kapitalinflöde. De genom Washingtonöverenskommelsen vidgadekursmarginalema kan även väntas ha en hämmande inverkan på kapitalströmmarbetingade av ränteskillnader. Om inte de större ländernas bytesbalanserutvecklas ogynnsammare än fömtsett med åtföljande förväntningar om kursvinstertorde således risken för jämviklsrubbande kapitalrörelser vara begränsad. Utvecklingenpå valutaområdet rubbade det beslut som EEC-länderna och detillträdande staterna fattat om att med verkan från inbördesbegränsa fluktuationsmarguialerna mellan sina valutor till högst 2,25 %.Avsikten var att låta valutorna, sammanhållna av dessa mindre marginaler,gemensamt fluktuera gentemot dollarn inom ramen för de störrefluktuationsmarginaler på sammanlagt 4,5 %som Washingtonöverenskommelsen medgav. Den brittiska regeringens besluti juni att låta pundet flyta fritt innebar emellertid att pundkursen bröt sigur de mellan EEC-länderna överenskomna kurs-marginalerna liksom attWashinglonöverenskommelsens marginaler åsidosattes. Den danska kronan påverkadesockså av spekulationen mot pundet, varför även övergav de mindremarginaler som EEC beslutat om, men med fasthållande avWashingtonöverenskommelsen. De ursprungliga EEC-länderna lyckades trots en vissspekulation mot den italienska liran upprätthålla den beslutade minskningen avsina inbördes fluktuationsmarginaler. Vid ett möte mellan det utvidgade EEC:sstats- och regeringschefer i beslöt man att fortsätta detinledda samarbetet och att upprätta en fond förmonetärt samarbete. I en inledande fas skall fonden vara ett sanuråds-organ vidinterventioner på valutaområdet och bl. a. kunna ge medlemsländernakortfristigt ekonomiskt stöd. Diskussionerna om en långsiktig reform avvalutasystemet, vilka pågått alltsedan Washingtonöverenskommelsen, har undersenare delen av 1972 kommit in i ett intensivare skede. Genom beslut iintemationella valutafonden upprättades den s, k. tjugo-kommittén,i vilken varje land eller ländergrupp som utser en styrelseledamot ivalutafonden har rätt att utse en medlem. Kommittén, som sammanträder på minister-eller ställföreträdarnivå, höll det första mötet i samband med valutafondensårsmöte . Avsikten är att kommittén, på grundval av den rapportsom lades fram vid årsmötet, skall utarbeta konkreta förslag till lösningar påen rad problem, så att ett första utkast till en slutiig reform kanpresenteras redan vid fondens nästa årsmöte . De problem sombehandlas rör anpassningsprocessens utformning, den roll som olika likvidatillgångar såsoih Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 7 guld,särskilda dragningsrätter och reservvalutor skall spela i det framtidasystemet, samt behandlingen av kapitalrörelser. Kommittén skall enligt sittmandat även ta upp frågor med anknytning till valutaproblemen t, ex. sambandet mellan valutasystemet ochinternationell handel, investeringar och u-hjälp. Den vilja tillförhandlingar som visats från alla deltagande länders sida tyder på att detfinns utsikter att nå resultat inom den avsedda tiden. Konjunkturutveckling och ekonomisk politik i Sverige1972 Konjunkturavmattningen 1971 blev i fleraavseenden kraftigare än man hade räknat med. I finansplanen sedanframhöll jag alt den ekonomiska utvecklingen var svårbedömd men atten måttUg återhämtning dock framstod som sannolik. Tendenser till en sådanåterhämtning tycktes i viss mån ha börjat göra sig gällande redan mot slutetav under inflytande av de konjunkturstimulerande åtgärder som vidtagits.Dessa åtgärder omfattade bl, a, ett utökat bostadsbyggande, ökat offentligtbyggande och en ökning av statsbidragen till kommunala beredskapsarbeten med ca500 milj, kr, I investerings-stimulerande syfte hade vidare beslutats att det20-procenliga investeringsavdraget för industrins maskininvesteringar skullegälla . Särskilt stöd till lagerinvesteringarna såväl genomdirekta subventioner som genom rätt att utnyttja investeringsfonderna förlagerinvesteringar hade beslutats liksom en höjning av statsbidragen tillmUjö-vårdsinvesteringar. Stimulanspolitiken fortsattes även undertidigare delen av 1972, vidtogs åtgärder för att tidigareläggastatliga och kommunala industribeställningar varjämte rätten att utnyttjainvesteringsfonderna förlängdes till att omfatta industriinvesteringarpåbörjade före , Vidare utökades bostadstilläggen kraftigt ibörjan av året och ett extra pensionstillskott till folkpensionärerutbetalades. De sålunda iakttagna tendensema och devidtagna åtgärderna utgjorde grunden för förväntningar om ett klart omslag ifråga om den inhemska efterfrågan. Från att volymmässigt ha minskat med ett parprocent 1971, beräknades denna komma att öka med 1972. Exporten beräknadeskomma att öka i ungefär samma takt som 1971, medan däremot ett kraftigt omslagväntades för importen som hade sjunkit 1971. I fråga om de inhemskaefterfrågekomponenterna skulle förändringen gentemot 1971 bli specielltmarkerad för privata och kommunala investeringar samt för privat konsumtion. Ett omslag inträffade också . Arbetslösheten var säsongrensat sett i långsamt avtagandeunder hela . Emellertid bröts den förhållandevis gynnsamma tendensenunder tredje kvartalet då arbetslösheten steg kraftigare än vad som är säsong- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 8 Anledningen härtill kan vara att företagens förväntningar omorderingången inte infriades , i synner het inte vadgäller exportmarknaden. Dessutom minskade lagerinvesteringarna ånyo kraftigtefter en avsaktning tidigare . Konsumtionen utvecklades alltjämtsvagt och industriproduktionen stagnerade. Beredskapsarbetenas lägre nivå jämförtmed vintern och våren bidrog också till försvagningen av efterfrågan. För att stimulera sysselsättningenvidtogs en rad åtgärder september avseende beredskapsarbeten ochbyggnadsinvesteringar i övrigt, medgavs sålunda ett ökat påbörjande avprivatfinansierade småhus. höjdes statsbidragen tillmiljövårdsinvesteringarna. Vidare medgavs utvidgad användning avinvesteringsfonderna för byggnadsinvesteringar som åtgärder vidtogsför att stimulera en tidigareläggning av småhus- och barnstugebyggande.Anslagen till beredskapsarbeten ökades kraftigt i flera omgångar. Speciellaåtgärder vidtogs i fråga om utbildningsslöd, sociala beredskapsarbeten ocharkivarbeten. presenterades ytterligareåtgärder i konjunkturstimulerande syfte vilka sedermera beslutades avriksdagen. Skatteavdragen för företagens maskininvesteringar förhöjdes ochförlängdes och ett nytt avdrag avseende industrins och jordbruketsbyggnadsinvesteringar infördes. Beredskapsarbetena utvidgades ytterligare.Vidare förlängdes regeringens rätt att medge tillfällig nedsättning avenergiskatten. Utvecklingen under fjärde kvartaletkännetecknades, såvitt man nu kan bedöma, av en livlig exportefterfrågan och enfömyad tillväxt i industriproduktionen. började arbetslösheten säsongrensat sett på nytt att sjunka. Delvis var detta ett resultat av deåtgärder som vidtagits tidigare . Jagframhöll i fjolårets reviderade finansplan att utvecklingen under 1971 av hushållenssparande och av produktiviteten tycktes innebära onormala förändringar som varsvåra att entydigt tolka. Det föreföll emellertid som mest troligt att enåtergång till tidigare mönster skulle ske. En sådan återgång har inte inträffatvad gäller sparandet som även 1972 låg på en hög nivå.Däremot synes den kraftiga produktivitetsutvecklingen nära anslutatill den långsiktiga utvecklingen. Det kan nu konstateras att utvecklingen1972 innebar skillnader jämfört med förhandsbedönmingarna främst i tvåavseenden. Dels blev omsvängningen i den inhemska efterfrågans tillväxt någotsvagare, dels blev utrikeshandelns överskott genom den svaga importutvecklingennågot större. Den inhemska efterfrågan beräknas nu ha ökat i volym1972 efter att ha falht med 1971. Den privata konsumtionen beräknas ha ökatmed i volym 1972 jämfört med en minskning 1971 med . Dennautveckling innebär en jämfört med bibehållen hög sparbenägenhet. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 9 Denoffentliga konsumtionen ökade i volym med mot 1971. Den lägreökningstakten återspeglar främst förändringar i de militäramaterialleveransernas omfattning. De totala fasta investeringarna beräknasha ökat 1972 med i volym mot att ha fallit med 1971. Dennautveckling motsvarar ungefär den som bedömdes som sannolik i den reviderade finansplanen.Att detta blivit förhållandet beror emellertid till stor del på att de statligainvesteringarna på gmnd av genomförda tidigareläggningar och genom det ökadepådraget av beredskapsarbeten ökat väsentligt kraftigare än som ursprungligenförutsågs. De statliga investeringarna beräknas nu ha ökat med i volymmot beräknade i den reviderade finansplanen. Däremot framstår utvecklingenav såväl bostadsinvesteringar som privata investeringar som betydligt svagareän vad som beräknades . Beträffande bostadsinvesteringarna innebär dockäven den blygsamma volymökningen med någon procent ett visst omslag i positivriktning i förhållande till 1971 då bostadsbyggnadsvolymen beräknas ha minskatmed . Beträffande näringslivets investeringarförtjänar det att framhållas att volymökningen 1972 med för industrinca innebär ett väsenUigt uppsving jämfört med då näringslivetsinvesteringar beräknas ha ökat med varav industrins med ca 2 %.Även intemationellt sett framstår denna utveckling som gynnsam. Den tendenstill investeringsuppsving som funnits i har i de flesta fallburits upp av bostadsbyggande och offentliga investeringar snarare än avinvesteringar i näringslivet. Förändringar i lagerinvesteringarnainverkade även 1972 negativt på efterfrågeutvecklingen, dock i mindre grad än1971. Ansökningar om statligt lagerstöd har omfattat investeringar istorleksordningen . Vad gäller utrikeshandeln kan detkonstateras att varuexportens volym ökat med imgefär 1972, dvs. i ungefärsamma takt som 1971. Preliminära uppgifter för den svenska utrikeshandeln inovember tyder dock på att uppgången av exporten 1972 kan ha underskattatsnågot. Det framstår likväl som troligt att ökningstakten har varit lägre än densom gällt för världshandeln. Förklaringen till denna förhållandevis svagavolymutveckling ligger åtminstone delvis i utiandskonjunkturens inriktning påbostäder och föga importkrävande investeringar, medan däremotindustriinvesteringarna och lagerkonjunkturen ännu inte kommit i gångordentligt. Importvolymen beräknas nu ha ökat med jämfört med enminskning med 1971. Bytesförhållandet gentemot utlandet förbättradesför varatransaktionema men försämrades på tjänstesidan. Genom fortsatt tillväxtav de utgående transfererings-betalningarna sjönk bytesbalansens överskotttotalt sett från närmare 1 000 milj. kr, 1971 till ca 500 milj. kr. 1972.Främst genom en ökad 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 Tabell 1.Försörjningsbalans för är 1972 -0,6 -4,0 -2,1 -9,6 -0,8 -0,6 -1,2 ' Försörjningsbalansen beräknas frånanvändningssidan. Vid en beräkning av bruttonationalprodukten frånproduktionssidan blir förändringstalen 1971 och 1972 ökningar om resp, 0,4 %och . Bl, a. på grund av troliga periodiserings-fel i användningsberäkningarna i samband med skatteomläggningen den 1januari 1971 framstår produktionsökningstalen särskilt somtillförlitligare. upplåning förstärktes kapitalbalansen kraftigtvilket tillsammans med en omsvängning i positiv riktning av den s. k.restposten medförde att den totala valutareserven ökade med nästan 2 miljarderkr. Att bytesbalansen därmedför kom att visa ett överskott var givetvistillfredsställande. Det måste emellertid framhållas att detta i och för siggynnsamma ulfall delvis är ett resultat av den specifika konjunktursituationsom rått . Även fortsättningsvis måste därför den ekonomiskapolitiken söka åstadkomma förutsättningar för en strukturellt beståendejämvikt i bytesbalansen. Under loppet av ökade konsumentprisema med5,. fereringar m,m. Prop.1973:1 Bilagal Finansplanen H omdetta är en hög ökningstakt bör det dock påpekas att den i jämförelse medövriga västeuropeiska länder varit en av de lägsta. Sammanfattningsvis kan utveckhngen under1972 sägas ha infriat för-väntningama om en förbättring jämfört med det ganskabetryckta läget 1971, Detär dock svårt att peka på någon särskilt väl markerad vänd punkt och utvecklingen har varit splittrad. Positiva drag är bl, a, nä ringslivets investeringsutveckling, den höga sparbenägenheten och den snabba produktivitetsutvecklingen. Detta är i och för sig glädjande ten denser. Utvecklingen på arbetsmarknaden kom dock att bli svagare Un beräknat. De betydande insatser av mångskiftande karaktär som gjorts under loppet av 1972 har på ett avgörande sätt bidragit till att hålla sysselsättningen uppe. De finanspolitiska insatserna har därvid under- stötts av en fortsatt lätt kreditmarknadspolitik. Företagens likviditet kun de sålunda förstärkas vartill även en ökad upplåning i utlandet bidrog. Denekonomiska politiken har utformats under överväganden om delångsiktiga utvecklingstendenserna. Den statliga sektorn har utövat ett klartexpansivt inflytande på ekonomin, både genom utvecklingen av sin durektaefterfrågan och genom stimulans till andra sektorer, bl. a, tUl sådanainvesteringar som ligger i linje med den önskvärda långsiktsutvecklingen. Detutrymme som funnits för en ökad investeringsverksamhet och exportexpansion inäringslivet har dock endast i begränsad omfattning tagits i anspråk. Det ärtillfredsställande att vi kunnat genomföra en expansion avmiljövårdsinvesteringarna under Samhällsekonomisktoch på också företagsekonomiskt medför dessa investeringar betydande fördelar framför allt i den intemationella konkurrensen också om de i det korta perspektivet inte medför någon ytterligare kapacitetsuppbyggnad. Beträffande ex portens relativt svaga utveckling kan det framhållas att den till stor del torde vara tillfällig och bero på den internationella konjunkturfasningen och karaktären av den utländska efterfrågan. Den starka ökningen av orderingången till verkstadsindustrin synes be kräfta detta. Även om någon försämring av konkurrensförmågan inte behöver ha inträffat kan svenska exportörer ändå ha mött en hårdnan de konkurrens speciellt på de marknader där amerikanska och japanska leverantörer har en stark ställning. Den ändrade inriktningen av de ja panska exportansträngningarna från den amerikanska till den euro peiska marknaden är en faktor av betydelse därvidlag. Det får i detta sammanhang hälsas medtillfredsställelse att ett frihandelsavtal träffats med deeuropeiska gemenskaperna.