prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Arbetslösheten haremellertid trots den snabba produktionstillväxten legat kvar på en hög nivå. Islutet av uppgick den sålunda till efter att 1971 ha legat på igenomsnitt . från efterfrågesidan har uppsvmget iden amerikanska ekonomin tydligt kommit till uttryck i såväl den privatakonsumtionen som de fasta investeringama. Däremot uppvisade lagerinvesteringamaen förhållandevis liten Ökning, vilket jämfört med exempelvis uppsvinget 19651966 var en betydligt svagare utveckling. Bostadsbyggandetvisade i likhet med 1971 en mycket stark expansion och beräknas 1972 haökat med inemot . Efter ett mycket starkt uppsving harbostadsinvesteringama emellertid planat ut på en hög nivå under återståendedelen av 1972. Ett motsatt utvecklmgsförlopp karakteriserade industrinsinvesteringar 1972. Dessa beräknas visserligen för ha varitoförändrade jämfört med , men har under loppet av årets utvecklats i enalltmer gynnsam riktaing. En viktig orsak härtill synes ha varit att industrinskapacitetsutnyttjande successivt ökat, så att det vid utgången av 1972 torde halegat på samma nivå som . Sammantaget beräknas de privata fastainvesteringarnas tillväxt ha uppgått till 1972 att jämföra med 6 %1971. Den privata konsumtionen ökade jämfört 1971. Utvecklingenav Förenta statemas externa balans 1972 uppvisade inte en lika gynnsam bild somden inhemska ekonomin. Devalveringen av dollarn synes sålundaha givit relativt begränsade effekter på exportens volym 1972. I stället harhandelsbalansens utveckling dommerats av dels ett kraftigt uppsving i importenoch dels den av devalveringen föranledda försämringen av bytesförhållandet.Totalt beräknas handelsbalansen ha resulterat i ett underskott på ca6,att jämföra med ett underskott 1971 på drygt 2,5 miljarder.Även tjänsteutbytet med utlandet fortsatte att försämras 1972 ochbytesbalansunderskottet beräknas ha ökat med tUl 8,5miljarder . Återhämtnmgen i den kanadensiska ekonominsedan 1970 har varit något ojämn. Efter en stark expansion under huvuddelen av1971 inträffade /1972 en plötslig avmattning. Denna synesemellertid ha övervunnits tämligen snabbt och totalproduktionen beräknas 1972ha ökat med eller ungefär lika snabbt som i Förenta statema. Settfrån efterfrågesidan har den privata konsumtionen samt maskin- ochlagerinvesteringarna varit de mest expansiva elementen 1972, medan det förbyggnadsinvesteringama noterades en markant avmattning av tillväxten. Denexterna balansen har liksom i Förenta sta- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 26 temautvecklats svagt 1972. Anledningen härtill synes i första hand ha varit denkraftiga ökningen av importtillväxten. Efter en gynnsam utveckling och1971 började priser och kostnader åter att öka snabbt 1972, t, o. m. ökade sålunda konsumentprisema med5,jämfört med . Efternära avmattning synes ett konjunkturappsvmg ha inletts i i börjanav 1972. Återhämtningen i ekonomin stimulerades av stora ökningar i framförallt de offentliga investeringsutgiftema, vilka beräknas ha ökat med inemot i volym 1972. Även den privata konsumtionen och bostadsbyggandet har varitmycket expansiva efterfrågekomponenter. Däremot har övriga fasta investeringarliksom i flera europeiska länder visat en fortsatt svag utveckling 1972.Förhållandevis dåliga rörelseöverskott i företagen och betydande överkapaciteti vissa nyckelsektorer som petrokemisk industri samt stål och verkstadsindustrimedförde att industriinvesteringarna i likhet med 1971 minskade i vo-IjTn. Ävenför lagerinvesteringama noterades 1972 en viss real minskning vilket dockjämfört med innebar en avsevärd förändring i positiv riktning. Den totalaproduktionsvolymen beräknas 1972 ha ökat med att jämföra med drygt 6,1971. Priseroch kostnader, vUka mot slutet av den senaste recessionen visade tydligatecken till en lugnare utveckling, har som en följd av det förnyade uppsvingeti ekonomin åter börjat att öka snabbt i . Tydligast har detta kommit tilluttryck vad gäller partiprisema, men även konsumentprisernas stegringstakt harökat . Denekonomiska politiken har i likhet med 1971 varit mycket expansiv.Statsutgifterna beräknas sålunda /73 (aprilmars) öka med inemot30 % jämfört med /72. Totalt beräknas de direkta och indirektaeffekterna av finanspolitiken 1972 ha framkallat ett tillskott i efterfråganm.otsvarande 3 å av brattonationalprodukten. Ca hälften av den totalatillväxten skulle därmed ha berott på finanspolitiken.Även penningpolitiken har förblivit lätt 1972 och likviditetstillgångeni ekonomin har varit mycket god. Genom att yenen tillsammans med D-markenallmänt betraktats som den starkaste valutan, har den under flera perioderefter Washington-överenskommelsen utsatts för enrevalveringspress på valutamarknaderna, Utrikesekonomiska överväganden harunder sådana omständigheter haft stor betydelse för inriktningen av denekonomiska politiken. De monetära myndigheterna har därvid i möjligaste månförsökt avvärja inströmning av utiändsk valuta i och bl, a. vardiskontosänkningen i samband med pundkrisen ett uttryck för dennapolitik. Det fortsatta trycket på den japanskavalutan hade sin grand i att någon minskning av det externa överskottet ilöpande priser inte inträdde trots uppgången i totalproduktionenstillväxttakt. 1 Preliminär nationalbudget 27 tesbalansensutveckling kom i stället att domineras av den kraftiga förbättringen avbytesförhållandet, vilken var den omedelbara effekten av valutans revalvering1971. Visserligen stagnerade den japanska exporten i volymtermer , men detta torde få tillskrivas särskilda faktorer som t, ex,den omfattande sjömansstrejken. Exporten har därefter ökat kraftigt och desstillväxt för beräknas ha uppgått till . Importen visade motbakgrund av det inhemska uppsvinget en moderat ökning eller ca 7 %.Sammanfattningsvis beräknas handelsbalansens överskott ha ökat med en miljarddollar till ca 8,8 miljarder . Allt efter som den externa balansen visatbetydande överskott och va-lutareser\en ökat, har den japanska regeringen iflera omgångar 1972 vidtagit mot utrikeshandeln direkt riktade åtgärder i syfteatt undvika en ny revalvering av valutan. Sålunda har förhandlingar förts medexempelvis och för att få kontroll på exportenav speciella varugrapper. genomfördes de mestomfattande åtgärderna för att nedbringa handelsöverskottet. Därvid bestämdesatt exporten av vissa preciserade industriprodukter skulle kontrollerassamtidigt som en tullsänkning beslöts för en stor del av importen. Industriproduktioneni var 1972 större än undermotsvarande period 1971. Även om sämre resultat än planerat kunde registrerasför bl. a, vissa konsumtionsvarabranscher, synes produktionsplanema förindustrin totalt sett i det närmaste ha uppfyllts. Inom jordbrakssektornnoterades till följd av missväxt däremot en avsevärt lägre produktionsvolym änplanerat och spannmålsproduktionen exempelvis beräknas 1972 ha bhvit inemot mindre än avsett. För att förhkidra att en livsmedelskris uppkom slöts avtalom betydande spannmålsleveranser från främst , som därigenomkom i tillfälle att sälja stora kvantiteter av sitt överskott av spannmål. Förövriga östeuropeiska länder noterades ett mycket gynnsamt produktionsresultatförsta i framför allt men även i och Rumänien.Däremot kunde inte planuppfyllnad nås i och . Liksomunder 1971 steg löner och priser snabbt i (se tabell 2 och 3),Den allmänna prisnivån, mätt som bruttonationalproduktens prisdeflater,beräknas ha stigit med mellan 4,5 och 1972 att jämföra 1971.Dämpningen föll till största delen på men en något lägreökningstakt än 1971 kunde noteras även för . I och Japandäremot inträffade en markant uppgång av prisstegringstakten. Konsumentprisernaökade från tredje kvartalet 1971 till tredje kvartalet 1972 iStorbritannien, i , och , i ,4,i samt i Förenta statema. Den förhållandevis lugna prisut- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 28 Tabell II: 2. -7,0 » En rimligkorrigering (av bostadsposten) 1970 ger för del ett prisstegringstal på . Anm.Prisutvecklingen har i vissa fall påverkats av förändringar i indirekt beskattning och subventionering. Källor: och nationell statistik. vecklingeni den amerikanska ekonomin torde till en del förklaras av det omfattanderegleringssystem som gällt sedan pris- och lönestoppets utgång i november1971.1 och gjorde sig visserligen en viss uppbromsning av prisstegringama gällande /1972,men därefter synes de åter ha skjutit fart. Prisökningarna över löpande12-månadersperioder har sålunda i flertalet västueropeiska länder varittilltagande och särskilt tydligt har detta kommit tUl uttryck iStorbritannien, och . I och infördesprisstopp och i priskontroll . Även i ,och noterades en markerad uppgång i prisstegringstakten. Fråndenna allmänna bild avvek tydligtvis utvecklingen i , där en vissdämpning av prisstegringstakten synes ha inträffat . Vad gäller orsakerna till de snabbaprisstegringarna i och 1972 är det endast för ett fåtal ländermöjligt att peka på ett allmänt sett högt efterfrågetryck. Detta synes gällafrämst och . I övrigt synes det vara fråga om en typiskkostnadsinflation, där förväntningar hos såväl löntagare som företagare omfortsatt betydande prisstegringar kan ha utgjort en bidragande faktor. Ävenskärpta motsättningar i inkomstfördelningsfrågor kan ha spelat en viss roll.En särskild omständighet som kan ha haft betydelse för prisstegringarna iVästeuropa 1972 är borttagandet 1971 av olika typer av prisregleringar i enrad TabeU II: 3. '16,4 '9,3 ' För förtjänstutvecklingen föreligger endasttarifflöner. 2 kv.19712 kv. Källor: och nationeli statistik. Det är sålunda tänkbart att företagenunder 1972 successivt lyckats kompensera tidigare minskningar avvinstmarginalerna. Prisutvecklingen har å andra sidan påverkats i dämpanderiktning i många länder av att importprisstegringarna i inhemsk valuta varittämligen små 1972. I synnerhet har detta gällt i länder som skrivit upp sinavalutor kraftigt gentemot dollarn, vilket visas av att importpriserna iexempelvis och Nederländema sjönk 1972. Enligt tillgängligstatistik inträffade en viss återhämtning av världshandelns tillväxt efterden markerade uppbromsningen 1971. Det internationella varuutbytet beräknassålunda i volymtermer ha ökat med 8 ä 1972 eller inte fullt lika snabbt som1969 och 1970 men 3 å mer än 1971. Uppgången iexpansionstakten är i första hand att hänföra till det fortsatta uppsvinget iFörenta staterna samt återhämmingen i och . Oron på denintemationella valutamarknaden med åtföljandevalutauppgörelse kan ha medverkat till att en förskjutningskett av vissa leveranser i den intemationella handeln från andra halvåret 1971till . Det förhållandet att världshandelns tillväxtuttryckt i årstakt inte synes ha ökat mellan de båda halvåren 1972 kan möjhgentyda på detta. Med tanke på den internationella konjunkturutvecklingen underloppet av 1972 hade en klar volymtillväxt annars varif naturlig. Händelserna påvalutamarknaden kan sålunda ha tenderat att överdriva förändringen avvärldshandelns tillväxt såväl mellan 1970 och Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 30 1971 sommellan 1971 och 1972. Värdemässigtökade världshandeln med uppskattningsvis 17 å 1972 attjämföra med 1971. Den i dollar uttryckta prissteg ringen i världshandeln beräknas sålunda ha uppgått till 1972. Som en följd av den stora devalvering som skedde av dollarn 1971 effektivt blir emellertid den i dollar mätta prisökningen över driven i förhållande till den prisökning som erhålls vid mätning av va lutor som i genomsnitt behållit sitt bytesvärde efter . Mätt på det senare sättet torde sålunda prisförändringen för världshandeln ha varit marginell. Importen i ökade ivolymtermer med 1972 jämfört 1971. En tämligen kraftig uppgångi importtillväxten inträffade i samtliga av områdets större länder med undantagför . Nederländema, och noterade den svagaste importutvecklingeni . Till skillnad ökadeOECD-ländernas export mindre än importen och ökningen 1972 beräknas ha uppgåtttill i volym. 1971 stannade exportökningen vid . Starkastblev uppgången i exporttillväxten i och , vilket även kom attinnebära kraftigt ökade marknadsandelar för dessa länder. Även ochItalien ökade sina marknadsandelar 1972, medan däremot ochKanada gjorde betydande andelsförluster. Valutaöverenskommelsen i slutet av 1971åtföljdes av en tämligen kraftig uppgång av råvarupriserna uttryckta i dollar.Vid omräkning till sådana valutor som vare sig revalverats eller devalveratsinnebar detta likväl en viss nedpressning av priserna. Genom attindustrivamprisema efter denna beräkningsbas har fortsatt att stiga fick deicke-oljeproduce-rande råvaruländema vidkännas en markeradterms-of-trade-försämring 1972. Däremot torde oljeländernas bytesförhållande ilikhet med 1971 ha förbättrats. Anledningen härtill är bl, a, att dedoliariioterade oljekon-trakten förnyats efter valutauppgörelsen, I genomsnittgentemot resten av världen förändrades inte OECD-områdets bytesförhållandenämnvärt . Beträffande de reala handelsströmmarna noterades 1972 en svagexportutveckling från OECD-området, vilket till en del torde förklaras av deicke-oljeproducerande råvaruländernas dåliga exportinkomster . Däremotökade importtillväxten till OECD-området i första hand av andra råvaror änolja till följd av den allmänna ekonomiska återhämtningen i området 1972. Sammantagetresulterade denna utveckling av externa varuutbyte i enförsämring av områdets yttre handelsbalans med ca 1972men kom ändå att uppvisa ett överskott på ca 5 miljarder. UtveckUngsländemassamlade handelsbalans synes sålunda 1972 ha givit ett mindre underskott än1971, vilket också indikeras av att dessa länders valutareserver visade enfortsatt betydande ökning. Bytesbalansen i olika länder och länderområden 19651972 :;:: :;:: O -1000 -2 000 3 000 2 000 1000 1965 66 67 68 69 70 71 72 1965 66 67 68 69 70 71 72 Anm. Diagrammet bygger påmaterial frän . Nationell statistik kan skilja sig från främst pågrund av skilda definitioner av bytes- resp. kapitalbalans. Prognoserna för1972 grundar sig i viss utsträckning på uppskattningar gjorda inomsekretariatet för ekonomisk planering. prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 32 I likhet med 1971 förstärktes 1972ojämnheterna i de större industriländemas bytesbalanser (se diagram 1).Gentemot detta mönster representerar dock utvecklingen i en iviss mån avvikande tendens. Den snabba importökningen och stagnationen avexporten medförde nämligen en kraftig försämring av realaexterna balans. Härtill kommer den försämring av bytesförhållandet som blev denomedelbara effekten av pundets successiva devalvering efter det att valutansläppts att flyta . Det brittiska bytesbalansöverskottet från 1971på ca kom härigenom att minska med drygt 2 miljarder. Denännu 1972 kvarstående skillnaden i konjunkturfasning mellan å ena sidanFörenta staterna och å andra sidan och synes ha varit enstarkt bidragande orsak till den fortsatta stora försämringen av den amerikanskabytesbalansen. Totalt beräknas de båda reserwalutaländernas bytesbalanser haförsämrats med ca 1972, En betydande del härav motsvaras avförsvagningen om ca av OECD-områdets externa balans, menhuvuddelen synes vara att hänföra till i första hand EEC-ländernasbytesbalansförbättringar. I synnerhet och ökade sinaexterna överskott kraftigt , så att dessa beräknas ha motsvarat mellan 2och av respektive lands bruttonationalprodukt. Däremot noterades enrelativt begränsad ökning av det japanska överskottet, vilket inte är särskiltförvånande då det låg på en mycket hög nivå. Överskottet beräknas1972 ha överstigit . Även om en viss oro framträdde på valutamarknadernaunder , tydde det relativa lugn som därefter gjorde siggällande på ett tämligen allmänt förtroende för de kurser som fastställts vidWashingtonöverenskommelsen . uppstod emellertid enkraftig men relativt kortvarig spekulationsvåg mot i första hand pundet, menäven mot liren och i ett senare skede mot dollarn. yiia- \j\ix xuoi-UtnaaULv vvKiiiigvn oalUi. snabbaoch kraftiga försämringen av externa balans synes ha givitupphov till spekulationer om en brittisk devalvering före inträdet i EEC1.1.1973. Misstroendet mot pundet vilket bi. a. tydligt kom till uttryck påterminsmarknaderna blev så stort och kapitalut-strömrdngen frånStorbritannien så betydande att den brittiska regeringen i ett tidigt skedebeslöt att låta valutan flyta. Återgång till en fast paritet skulle ske såsnart omständigheterna medgav detta. Det är fortfarande vid utgången av 1972en öppen fråga när och till vilken kurs en återgång kommer att ske. Pundetsvärde hade till utgången av 1972 sjunkit med . Vad gällerspekulationerna mot liren och dollarn visade valutamyndigheterna i olikaländer en större beslutsamhet att försvara fastställda pariteter. I dettasammanhang synes inte minst det närmare valutasamarbetet inom EEC haft storbetydelse. synes de mera omfattande spekulationerna påvalutamarkna- 1 Preliminär nationalbudget 33 Som framgått har den japanska valutan under huvuddelen av1972 legat vid den övre interventionsgränsen och särskilt efter halvårsskiftetsynes yenen ha varit utsatt för en påtaglig revalveringspress. Detta har bl.a. kommit till uttryck genom att terminskursen imder vissa perioder legat 6 å över centralkursen. medförde ett kapitalinflöde till om ca och noterade ett nettoutflöde om ca3,. Dessa kapitalströmmar kan i hög grad anses stå i sambandmed oron på valutamarknaderna . Även för del registreradesett stort nettoutflöde eller . Detta utflöde tordeemellertid endast till en del kunna hänföras till spekulativa kapitalrörelser.En betydande del synes nämligen ha representerat ett mera stadigvarandekapitalutflöde. Ett visst återflöde av dollar till Förenta statema synes hapåbörjats . Kapitalströmmama vändes emellertid i sambandmed spekulationen mot dollam . Därvid fick framför alltVästtyskland men även , och motta betydandeinflöden av kapital, vilket resulterade i skärpt kontroll för kapitalrörelseri samtliga dessa länder. synes kapitalströmmamaåter ha vänt så att de gått i utjämnande riktning. En väsentiig roll vad gällerkapitalrörelserna 1972 synes vidare den relativa ränteutvecklmgen mellanFörenta staterna och ha spelat. har sålundaräntedifferensen minskat betydligt, vilket inneburit minskade incitament att hadollar placerade i . Den ekonomiska utvecklingen i deOECD-anslutna industriländerna utmärktes vid ingången av 1973 av snabbexpansion i och klart uppåtriktade tendenser i de flesta andraländema. Bland de större ländema rådde dock inom en vissoklarhet om utvecklingstendenserna. Den brittiska ekonomin präglades nämligen ihög grad av de osäkerhetsfaktorer som var förknippade med dels det pris- ochlönestopp som införts samt dels det "flytande"tillstånd som gällt för valutan . Avgörande för den fortsattainternationella konjunkturutvecklingen blir under sådana omständigheterom någon dämpning kan väntas komma tUl stånd i Förenta statema före utgången av1973 samt hur markerad en fortsatt återhämtning kan väntas bli i ochJapan. Den bedömning som gjorts innebär förFörenta statemas del att totalproduktionen 1973 skulle öka något snabbare än1972 eller . Stora ökningar av de sociala bidragen i slutet av 1972liksom betydande skatteåterbetalningar torde medverka till atttillväxttakten för den privata konsumtionen hålls relativt väl uppe. I sammariktaing pekar det förhållandet att sysselsättningsökningen 1973 väntas bliför- 3 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 34 hållandevisstor, vilket återverkar på lönesummans tillväxt. i slutet av1972 stöder en optimistisk bedömning av den privata konsumtionstillväxten. Påinvesteringssidan finns det visserligen skäl att räkna med en viss minskning avbostadsbyggandet , men för övriga privata investeringar väntas expansionenfortsätta. Allt efter som kapacitetsutnyttjandegraden i företagen stigerföratses industriinvesteringarna därvid spela en mera framträdande roll.Investeringsenkäter indikerar exempelvis att industrinsinvesteringar 1973 skulle bli en starkare stimulansfaktor för ekonomin än någotav . Lagerinvesteringarna väntas hkaledes komma in i ettmera expansivt skede. Mot bakgrund av den förhållandevis svaga utvecklingen avlagren 1972, är det tänkbart att lagercykeln kommer att visa ett mycket starktuppsving 1973. Även på den externa sidan är utsikternaför tämligen gynnsamma för . Volymeffekterna påutrikeshandeln av dollardevalveringen väntas sålundasuccessivt komma att tillta i styrka och för bli avsevärt störreän 1972. Härtill kommer att efterfrågan i flera avnämarländer fömtses ökakraftigt och att kostnadsutvecklingen i 1972 och 1973 framstårsom mycket gynnsam vid en internationell jämförelse. Under sådana förutsättningarväntas en kraftig förstärkning av den externa balansen i fasta priser räknatinträffa 1973. Detta kan väntas få positiva effekter på bl. a.investeringsutvecklingen, men torde framför allt komma till uttryck i handels- och bytesbalansutvecklingen. Ensådan vridning av den amerikanska externa balansen kommer däremot att fåen dämpande inverkan på efterfrågetillväxten i och . Sammanfattningsvis framstår en fortsattsnabb produktionstillväxt i 1973 som trolig. Visserligen kanden ekonomiska politiken av bl. a. prisstabilitetshänsyn väntas få en merarestriktiv prägel än och möjligen kan den privatakonsumtionsefterfrågan komma att dämpas efter hand, men ändå framstår de farhågorsom framförts om en snar avmattning i ekonomin som överdrivet pessimistiska. Industri- och lagerinvesteringarna vilka ligger sent i konjunkturcykeln föratses nämligen blitUlräckligt starka för att produktionstillväxten skall hållas uppe även , Härtill kommer att de expansiva effekterna på ekonomin avden externa balansen kan väntas tillta i styrka under loppet av året. Vidaretorde även vid en viss åtstramning av finanspolitiken denna kunna bibehålla enstunulerande nettoeffekt. Under sådana omständigheter framstår inte risken fören markerad avmattning som särskilt stor. Konjunktumtvecklingen i den japanskaekonomin vid ingången av 1973 tyder på att en betydande expansion är att väntadet framförliggande året. Liksom 1972 fömtses den privata konsumtionen,bostadsbyggandet och de offentliga investeringama stå för huvuddelen av efter- 1 Preliminär nationalbudget 35 frågetillväxten.Även lagerinvesteringarna väntas öka kraftigt och därvid komma att utöva ettexpansivt inflytande på såväl den inhemska produktionen som på importen,Lagerinvesteruigarna skulle ännu vid ett rätt betydande omslag i positivriktaing 1973 ligga på en tämligen blygsam nivå jämfört med tidigare. Med ettfortsatt lågt kapacitetsutnyttjande inom vissa nyckelindustrier 1973 förutsesdäremot industri-investeringama i likhet med 1972 uppvisa en svag utveckling.Detta torde komma att gälla även . En prognos för Japansutrikeshandel är förknippad med betydande osäkerhetsmarginaler. a. att bedöma vUka effekter de tämligen omfattandeutrikeshandelsåtgärdema exportbegränsningar ochimportiiberalisering kan komma att få på handeln. Det har här fästs en vissvikt vid att dylika åtgärder tidigare från japansk sida givit ett förhållandevissvagt resultat. En annan viktig frågeställiung är hur framträdandevolymeffektema av revalveringen kommer att bli 1973 i relationtill efterfrågeutvecklingen å ena sidan i den japanska ekonomin och å andrasidan på olika avsättningsmarknader. Även om volymeffektema av revalveringenkan väntas leda till andelsförluster för exporten kanske framför allt iFörenta staterna torde tillväxten av exportvolymen likväl öka markant tillföljd av den ökade aktiviteten i avnämarländerna. Också för importen förutsesen kraftig ökning av tillväxten. Totalt väntas dock detta inte innebära någonstörre minskning av handels- och bytesbalansöverskotten. Sammanfattningsvisskulle en sådan utveckling av de olika efterfrågekomponenterna innebära att bmttonationalprodukteni kan väntas öka med 10 å , eller något mer änkapacitetstillväxten i ekonomin. Även vid utgången av 1973 skulle vid en sådanutveckling betydande överkapacitet i synnerhet inom vissa industrisektorer föreligga i den japanska ekonomin, Konjunkturatsikterna för 1973framstår vid ingången av året som tämligen gynnsamma.