prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Ekonomibyggnader m. m.. , etapp 11 Ekonomibyggnad och maskinhall Arbetsmetodik och teknik samt , nybyggnad Markvetenskap, nybyggnad av arbetshallar, växthus och näthall Kraftfoderfabrik, Lövsta Värmekulvert, etapp III Undervisningshus och aula Utökning av panncentral Försöksanläggning, Lövsta Växtodling, mikrokli-matstation m.m. Försörjningsanläggningar, etapp I , nybyggnad Mikrobiologi, om- och tillbyggnad Färstallar, Lövsta Frukt- och bärproduktion, lagerbyggnad Växthus och försörjningsanläggning och landskapsplanering, nybyggnader Lantbrukets byggnadsteknik, växthus trädgårdar, växthus Utbyggnad av vägar och parkeringsplatser samt åtgärder för niarkbehandling Djurstallar m. m., ny- och ombyggnad 1 545 Institutionslokaler, om- och tillbyggnad 6 500 Avloppsanordningar 300 Växthus, Stora Råby Förråds- och provningshall i , nybyggnad 512 5 870 2 930 5 970 2 930 5 945 2 838 2 770 1085 6 540 10 000 400 700 1 025 3 685 10 525 1750 1535 11 175 1855 1640 4 580 1 800 42 569 47 705 Reduceringav medelsbehovet Beräknad medelsförbrukning Prop.1973:1 Bilaga 11 158 Anslagsberäkning (1 000-tal kr.) Anslag /73 Riksstat Anslag /74 (förslag) 25 000 15 000 45 000 1972/73 40 000 ,1973/74 45 188 JaghemstäUer att Kungl. att till Byggnadsarbeten vid fordbruketshögskolor m. m. för /74 anvisa ett investeringsanslag av . IV: 7.Fiskerilånefonden. Ur fonden beviljar lån främst för inköp avbåtar och maskinell utrustning för yrkesmässigt fiske. Fiskerilån förnyetablering inom fisket lämnas endast om särskilda skäl föreligger. Lån får ejbeviljas till högre sammanlagt belopp än . eller, om särskilda skälföreligger, . Bestämmelser för lån ur fonden finns i kungörelsen(1971: 445) om statligt stöd till fiskerinäringen (ändrad 1972: 249). Ramenför utlåning från fonden har för budgetåren 1966/671972/73 utgjort 9 mUj. Enlåneram på oförändrat 9 milj. kr. bör tas upp för nästa budgetår. riksdag (prop. 1959: 1 bU. 30 p.7, prop. 1959: 125, JoU 1959: 22, JoU Mem 1959: 32, rskr 1959: 209) anvisade påtilläggsstat tUl riksstaten för /59 ettinvesteringsanslag av 5 milj. kr. till fiskerUånefonden för särskild utiåning iarbetslöshetsbekämpande syfte. Av anslaget återstår ett icke utnyttjat beloppav . Beloppet bör få disponeras som kapitaltillskott till fonden. förslag att återstodenav de medel som anvisats för särskild utiåning i arbetslöshetsbekämpande syfteskall utnyttjas som kapitaltillskott till fonden kan jag inte biträda. Enlåneram på oförändrat 9 milj. kr. bör tas upp för nästa budgetår. Härför behövsett kapitaltillskott till fonden av 2 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att tUl FiskerUånefonden för budgetåret1973/74 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 11 159 IV: 8. Lånefonden till främjande av beredningoch avsättning av fisk m. m. Ur fonden beviljar lånför sådan åtgärd inom fiskets berednings- och konservindustri som väsentligtunderlättar avsättningen av fisk eller förbättrar fiskarnas möjligheter attköpa förnödenheter. Bestämmelser för lån ur fonden finns i kungörelsen (1971:445) om statiigt stöd till fiskerinäringen (ändrad 1972: 249). Vid utgången /72 fanns i fonden ett odisponerat belopp av 679 000 kr.Amorteringarna beräknas tUl . för /73 och tUl 288 000kr. för /74. fanns ej avgjorda ansökningar om lån påsammanlagt ca 2 milj. kr. Tillskott till fonden behövs med 1 milj. kr. Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att Kungl. att till Lånefonden tillfrämjande av beredning och avsättning av fisk m. m. för /74anvisa ett investeringsanslag av . IV: 9. Fondeninrättades genom beslut av riksdag (prop. 1962: 23, JoU 1962: 5, rskr1962: 140), som för ändamålet anvisade ett investeringsanslag av 600 000 kr.Fiskare, som vid utövning av yrkesmässigt fiske fått fiskredskap skadade ellerförlorat fiskredskap samt till följd av skadan eller förlusten behöverekonomiskt bistånd för att kunna fortsätta med yrkesfiske, kan för dettaändamål erhåUa lån från fonden enligt bestämmelserna i kungörelsen (1962: 100)om fiskredskapslån (ändrad : 815). Lån beviljas inte till högrebelopp än som motsvarar av redskapens värde då de skadades eller gickförlorade. Lånebeloppet får inte överstiga . eller, om sökanden redanhäftar 1 skuld för fiskredskapslån, . minskat med skuldsumman. Utiåningen från fondenuppgick vid utgången av till ca . och vid utgången av år 1971till ca . medgivande till fortsatt disposition av anslagetnästa budgetår bör inhämtas. Om behållningen under fonden, ca ,bedöms vara otillräcklig bör fonden erhålla ett lämpligt avpassattillskott. 1973:1 Bilaga 11 160 Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp.Jag hemställer att Kungl. att till Statensfiskredskapslånefond för /74 anvisa ett investeringsanslag av200 . IV: A. Skogsväglånefonden. Lån utgår som statligtstöd till skogsvägbyggnad. Lån kan beviljas antingen separat eUer somkomplement tUl statsbidrag. Bestämmelserna återfinns i kungörelsen (1941:492)om lån från skogsväglånefonden (ändrad : 304). Ett relativt obetydligtbelopp innestår f. n på fonden. Under beräknas endastmindre belopp komma att inflyta i form av amorteringar. Någon förstärkning avfonden behövs ej. Skogsväglånefonden bör ersättas med en form av garantUån medtiUräckligt stor garantiram. Eventuella förslag från sittande utredningar bördock av\'aktas. Det för budgetåret1958/59 anvisade investeringsanslaget tUl fonden bör få användas /74 för det med anslaget avsedda ändamålet. Jag hemställer att Kungl. att medge att det /59 anvisade investeringsanslaget tUl Skogsväglånefonden /74 får användas för det med anslaget avsedda ändamålet. Fonden för förlag till statsverket VII: A. Lagring av jordbruksprodukter. Förfrämst erforderlig säsongmässig lagring av smör och köttvaror anvisades /71 ett investeringsanslag av 90 mUj. För utlånade medelerläggs ränta som motsvarar gällande diskonto med tiUägg av en halv procent. Anslaget bör under budgetåret1973/74 med oförändrat belopp få användas för det med anslaget avseddaändamålet. Jag biträder statens jordbruksnämnds förslag. Jag hemställer att Kungl. att medge att det för /71anvisade investerings- Prop.1973:1 Bilaga 11 i6l anslagetLagring av jordbruksprodukter under / 74 får användas för detmed anslaget avsedda ändamålet. VII: B. Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö. För att finansierainlösen av inhemsktoljeväxtfrö anvisades för /54 ett investeringsanslag av 50milj. För utlånade medel erläggs ränta som motsvarar gällande diskonto medtillägg av en halv procent. Anslaget bör under /74 medoförändrat belopp få användas för det med anslaget avsedda ändamålet. Jag biträder statens jordbruksnämnds förslag. Jag hemställer att Kungl. Maj :t föreslår att medge att det för /54anvisade investeringsanslaget Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö under budgetåret1973/74 får användas för det med anslaget avsedda ändamålet. VIII: 1. Statens jordbruksnämnds delfond: Lagring avjordbruksprodukter förberedskapsändamål. För att finansiera statens jordbruksnämndsberedskapslagring anvisades för /71 ett investeringsanslag av271 . Anslaget bör under /74 medoförändrat belopp få användas för det med anslaget avsedda ändamålet. Jag biträder statens jordbruksnämnds förslag. Jag hemställer att Kungl. Maj :t föreslår att medge att det för /71anvisade investeringsanslaget Lagring av jordbmksprodukter förberedskapsändamål under /74 får användas för det med anslagetavsedda ändamålet. IX: 6.Jordfonden. Fonden uppgår, sedan den för /73 tillförts 1 000kr., tiU . Fondens medel skall enligt beslut av användas för att bestrida lantbruksnämndernas Prop.1973:1 Bilaga 11 162 kostnaderför fastighetsförvärv i samband med åtgärder för yttre rationalisering påjordbrukets område. Av medlen får högst 20 milj. kr. användasför inlösen av sådana ofullständiga jordbmk, som ej behövs förrationaUseringsändamål, samt för inlösen av avflyttad renägares bostad ienlighet med vad som anförts i prop. 1971: 51. De sålunda inlöstafastigheterna redovisas på en särskild delfond. Medlen används vidare för investeringarpå de fastigheter som av kronan upplåts till sambruksföreningar i enlighet medvad som anförts i prop. 1972: 1 (bil. 11 s. 158). Fondenbör tillföras ett formellt belopp av . Den kassamässiga behållningen var vidutgången av / 72 45,3 milj. kr. Härav beräknas ca 25 milj. kr.vara disponerade genom bindande köpeavtal. Under innevarande budgetår stårsålunda ca 20,3 milj. kr. till förfogande utöver inflytande inkomster avfastighets-försäljningar m. m. Utvecklingen av inköps- ochförsäljningsverksamheten belyses av följande sammanställning (milj. Budgetår Inköp Försäljning m. m. Under /72 har inkomsternapå delfonden för inlösen av ofullständiga jordbruk överstigit utgifterna med238 . Jag vill i detta sammanhang redovisaytterligare uppgifter rörande inriktningen och effekten av nämndernas inköps-och försäljningsverksamhet. Rationaliseringsreserven uppgick vid slutet / 72 till sammanlagt 19 200 ha åker och 116 200 ha skogsmark.Under /72 inköpte lantbruksnämnderna 9 660 ha åker och 41 209 haskogsmark. Av förvärven låg av åkerarealen och69 % av skogsmarken i de egentliga jordbruksbygderna. Av försäljningama undersamma tid låg av åkerarealen och av skogsmarken i dessajordbruksbygder. I följande tabell anges hur summan avköpeskillingarna (118 milj. för de brukningsenheter som lantbruksnämndernaförvärvade under /72 procentuellt fördelar sig på olikastorleksgrupper. Effekten avlantbruksnämndernas försäljningar av jordfondsfastigheter belyses i följandesammanställning, där antalet brukningsenheter, som under /72fått tillskottsmark, har fördelats på åkerareal före tillköp. För varjestorleksgrupp anges medelarealen åker och skogsmark före resp. efter tillköp. I detta sammanhang bör också verkningarna av1965 års jordförvärvslag redovisas. Av följande sammanställning framgåromfattningen av de lagfarter, som beviljats för jordbruksfastigheter undertiden den 1 juU 1965den . Enligt lagen prövade förvärv (exkl. överlåtelsermellan juridiska personer) Fysiska personers förvärv personersförvärv personers överlåtelser Areal åker, ha Prop.1973:1 Bilaga 11 164 Från lagens prövning undantagna förvärv Släktförvärv, kommunförvärv m. m. Domänverketsförvärv överlåtelser Lantbruksnämndemas förvärv Beträffande juridiskapersoners förvärv har 85 sådana gjorts av företag, som bedriver förädlingeller distribution av jordbruksprodukter, 951 av företag som bedriver förädlingav skogsprodukter, 930 av exploateringsföretag och 681 av andra företag. Av deförvärv som skogs-förädlingsföretagen gjort har förvärvsegendomen i 496 falllegat i skogsbruksbygd eller i skogsbruksdomlnerad mellanbygd, medan egendomeni 205 fall legat i jordbruksbetonad mellanbygd och i 156 fall i område, somhänförs till jordbruksbygd. I 758 fall har skogsförädlingsföretagens förvärvinneburit en utvidgning av tidigare innehav i området. Av de fysiskapersonernas förvärv har 13 183 gjorts av yrkesverksamma jordbrukare. 7 707förvärv har avsett ej bestående brukningsenheter som inte behövs förrationaUseringsändamål. Beträffande förvärv, som undantas lagens prövning, harca 45 000 sådana ägt rum i form av släktförvärv omfattande en areal av ca421000 ha åker och 1494 000 ha skogsmark. I 3 155 fall har kommuner stått somförvärvare. Erfarenheten av denhittillsvarande tillämpningen av lagen har inte föranlett lantbruksstyrelsenavge förslag till några ändringar av denna. Lantbruksnämndemasinköps- och försäljningsverksamhet, som sker med anlitande av jordfonden, är avstor vikt för jordbrukets strukturrationalisering. Fonden har för budgetåret1972/73 tUlförts ett formellt belopp av . och uppgår tiU 277 milj. kr.De medel som finns odisponerade eller flyter in vid fastighetsförsäljningar m.m. beräknar jag räcka tUl för inköpsverksamheten m. m. under budgetåret1973/74. Anslaget bör därför föras upp med oförändrat . Jag hemställer att Kungl. att till Jordfonden /74 anvisa ett investerings-anslag av . Vad föredraganden sålunda med instämmande avstatsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. A. m. m. Jordbrukets rationalisering m. m. 15 Lantbruksstyrelsen 15 691000 18 Lantbruksnämnderna 96040 000 20 Kursverksamhet förjordbrukets rationalisering m. m. 21 Bidragtill jordbrukets rationalisering, m. m. 22 Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m. 23 Täckandeav förluster på grund av statlig kreditgaranti 1 000 000 26 Bidrag till särskUda rationaliseringsåtgärder iNorrland, m.m. 12 000 000 28 Odlings- ochbyggnadshjälp åt innehavare av vissa krono- lägenheter m. m. 29 Befrämjandeav husdjursaveln m. m. 30 Statenshingstdepå och stuteri: Uppdragsverksamhet 1000 31 Bidragtill statens hingstdepä och stuteri 632000 31 Särskihstöd åt biskötsel och växtodling 96000 32 Bidragtill Svensk matpotatiskontroll 120000 33 Restitutionav bensinskatt till trädgårdsnäringen 500000 34 Främjandeav rennäringen 630000 40 Kompensation för bensinskatt till rennäringen 200 000 44 Prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område 96000 000 46 Kostnader förberedskapslagring av livsmedel och foder- medel m.m. 37941 000 47 Stöd till jordbruketi norra 74000 000 47 Särskilt övergångsbidragåt jordbrukare, m. m. 48 Bidrag tillbokföringsverksamheten inom jordbruket 1218 000 49 Bidrag till permanentskördeskadeskydd 30000 000 49 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. 53 Bidrag till skogsvårdsstyrelserna 41240 000 56 Bidrag till skogsförbättringar 8000 000 60 Vägbyggnader på skogar i enskild ägo 15000 000 62 Åtgärder för ökadskogsproduktion i m. m. 63 Kursverksamhet för skogsbruketsrationalisering m. m. 66 Fiskeriintendenter m. m. 68 Främjandei allmänhet av fiskerinäringen 275000 69 Kursverksamhetpå fiskets område 305000 70 Bidragtill fiskehamnar m. m. 73 Isbrytarhjälpåt fiskarbefolkningen 20000 74 Restitution avbensinskatt tiU fiskerinäringen 1100 000 74 Särskiltomställningsstöd tiU fiskare, m. m. 3000 000 76 Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tUl fiske 1000 76 Kostnaderför fiskeutredningar i vattenmål m. m. 77 Ersättningtill strandägare för mistad fiskerätt m. m. 77 Fiskenundersökningsfartyg 6500 000 78 Bidragtill fiskare med anledning av avlysning av fiskevatten 1 000 80 Täckandeav vissa kostnader för köttbesiktning vid kontroll- 81 Statensveterinärmedicinska anstalt 15168 000 86 Anskaffande av viss laboratorieutrustning m. m. 86 Veterinärstaten 20728 000 87 Bekämpandeav smittsamma husdjurssjukdomar, m. m. 87 Bidragtill djursjukvård i vissa fall 600000 88 Veterinärinrättningeni 819000 Statenscentrala frökontrollanstalt: 89 Förvaltningskostnader 9933 000 90 Utrustning 60000 90 StatensväxtskyddsanstaU 7910 000 92Bekämpande av växtsjukdomar 150000 92 Statenslantbrukskemiska laboratorium 4160 000 97 Förvaltningskostnader 45339 000 100 Driftkostnader 10074 000 102 Försöksverksamheten 23 460 000 104 Lantbruksdriften vid försöksstationerna m.m. 1000 104 Förvaltningskostnader 15184 000 106 Driftkostnader 7406 000 108 Lantbruksdriftenvid försöksgården Skogshögskolan: 108 Förvaltningskostnader 16337 000 110 Driftkostnader 12427 000 112 Inredningoch utrustning av lokaler vid jordbrukets högskolor 119 Ersättningar till sakkunniga ibefordringsärenden, m.m. 300000 119 Jordbruksforskning '8 800 000 119 Stödtill kollektiv jordbruksteknisk forskning 1185 000 120 Bidragtill viss praktiskt vetenskapUg växtförädling 255 000 121 SkogUg forskning 3125 000 121 Stöd till kollektivforskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m. m. 122 Stöd till kollektiv skogsteknisk forskning 3300 000 122 BidragtUl Skogs-och lantbruksakademien 287000 1973:1 Bilaga 11 167 '23 514 000 130 Reseunderstödför studier m. m. 131 Bidragtill viss ungdomsverksamhet H, Miljövård m. m. 135 Ersättningarvid bildande av naturreservat m. m. 136 Vårdav naturvårdsområden m. m. Stöd tiU idrotten: 142 Stödtill kollektiv forskning inom miljövårdsområdet 143 Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdet, m.m. 144 Bidragtill kommunala avloppsreningsverk m. m. 146 Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. 148 Ersättningför vissa skador av rovdjur, m. m. 150 Servitutsnämnder, m.m. 150 Bidragvid förlust på grund av naturkatastrof m. m. 151 Bidragtill vissa intemationeUa organisationer m.m. 152 Ersättningför förvaltningen av vissa lånefonder 154 Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar Summa för driftbudgeten 1 280 836 000 155 Markförvärvför naturvärdsändamål, m. m. m. vid vissa för för- söksverksamhet disponerade jordbruksegendomar 220000 4220 000 Statensallmänna fastighetsfond 156 Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. 159 Lånefondentill främjande av beredning och avsättning av fisk m. m. 2900 000 Fondenför förlag till statsverket 161 Inlösenav inhemskt oljeväxtfrö Prop.1973:1 Bilaga 11 168 161 Statens j ordbruksnämnds delfond: Lagring av jordbruks produkterför beredskapsändamål Diverse kapitalfonder 161 Jordfonden Summa för kapitalbudgeten 52 121 000 Totaltför 1 332 957 000 Bilaga 12 till statsverkspropositionen 1973 Prop. Handelsdepartementetsverksamhetsområde omfattar förutom handelspolitik bl. a. exportfrämjandeåtgärder, pris-, konkurrens- och konsumentfrågor, ekonomiskt försvar samtpatent- och registreringsfrågor. Krigsmaterielinspektionen inom departementet kontrollerartUlverkning och utförsel av krigsmateriel. Under departementet hör de statsägdaföretagen och Aktiebolaget . Departementets budgetföreslås öka med 74,3 mUj. tUl 301 milj. kr. De förhandlingar som ägtrum i syfte att få till stånd en stor västeuropeisk marknad har slutförtsunder det gångna året. , och har den 1 januari1973 inträtt som medlemmar i de europeiska gemenskaperna. har liksomflertalet övriga EFTA-länder slutit frihandelsavtal med gemenskaperna. Den tredje sessionen medFN:s konferens för handel och utveckling () ägde rum under april-maj1972. Frågan om nya omfattandeförhandlingar för att minska hindren för världshandeln har förts framåt underår 1972. Inom intensifieras förberedelserna för sådana förhandlingar medbörjan . Överläggningar om det internationella betalningssystemetsutformning har fortsatt. Ett nytt förhandlingsforum har tillskapats i form avden s. k. tjugogruppen inom ramen för (). Viktigarehandelspolitiska frågor redovisas fortlöpande i handelsdepartementetstidskrift i handelspolitiken. Europeiska gemenskaperna (EEC, ) Förhandlingarna mellanSverige och de europeiska gemenskaperna har slutförts under det gångna året.Under februari och mars ägde överläggningar rum i särskilda arbetsgrupper förindustrivaror, jordbruksprodukter, konkurrensregler och skyddsklausuler m. m.samt frågor rörande den europeiska kol- och stålgemenskapen. 1973:1 Bilaga 12 2 överläggningarna redovisades vid ett möte mellanförhandlingsdelegationerna . Kommissionen utarbetade därefter enrapport rörande läget i förhandlingarna, vilken överlämnades till gemenskapernasministerråd. På grundval av tilläggsdirektiv från rådet återupptogsförhandlingarna . Två avtal, ett med den europeiska ekonomiskagemenskapen (EEC) och ett med den europeiska kol-och stålgemenskapen (),undertecknades i . I proposition 1972: 135föreslogs att godkänna avtalen samt att antaga vissa lagförslag somföranleddes av avtalen. Förslag om erforderliga ändringar i tullagstiftningensamt om bestämmelser rörande råvaruprisutjämning framlades i proposition 1972:143. Genom avtalen blir en del av en tullfri marknad för industrivarorsom omfattar samtliga EEC- och EFTA-länder samt . Fri tillgång till dennamarknad är av avgörande betydelse för möjligheter att uppnå en bättrearbetsfördelning och ett effektivare utnyttjande av resurserna. Avtalen skaparförutsättningar för ett stabilt och varaktigt samarbete mellan parterna baseratpå ömsesidigt förtroende. Genom bestämmelserna om utvecklingsbarhet öppnasmöjlighet att vidga och fördjupa samarbetet , om detta Ugger i bådaparters intresse. Avtalen innehåller inga bindningar som begränsarmöjligheterna för att bedriva en självständig utrikespolitik och attbevara neutraliteten. godkände avtalen (UU1972: 20, rskr 1972: 311), och avtalet med trädde i kraft den 1 januari1973. Ikraftträdandet av avtalet med har blivit fördröjt på grund av attratificeringsproceduren inom gemenskapen ännu inte kunnat slutföras. I samband medundertecknandet av avtalen inledde en omfattandeinformationskampanj för att sprida kännedom om avtalens innehåll. Genomannonser i pressen erbjöds allmänheten att utan kostnad beställa visstinformationsmaterial. I samband härmed distribuerades ca 35 000 exemplar , innehållande en redogörelse för avtalensamt preliminär svensk text till artiklarna i avtalet med . Ensammanfattning av avtalens innebörd publicerades iinformationsbroschyren "Klart EEC" som distribuerats i över 200 000exemplar. En koncentrerad information om avtalen har dessutom lämnats i form avannonser införda i landets alla dagstidningar. De fullständiga svenska texternatill avtalen och de därtUl fogade protokollen och bUagoma harhandelsdepartementet publicerat i boken . Europeiska friliandelssammanslutningen (EFTA) StorbrUannien och Danmarklämnade EFTA och inträdde som medlemmar i de europeiskagemenskaperna. Prop.1973:1 Bilaga 12 3 rigehar fyra , , och slutitfrihandelsavtal med gemenskaperna. har inlett förhandlingar om avtalmed gemenskaperna. Målsättningen för dessa förhandlingar är att avtalen skallvara klara att den ömsesidiga tullavvecklingen skallkunna inledas . Det till EFTA associerade harockså fört förhandlingar om frihandelsavtal med gemenskaperna. Avtalenparaferades av parterna men har ännu inte undertecknats. Alla EFTA-länder har understrukit sittstarka intresse att bevara den frihandel som redan uppnåtts inomsammanslutningen. kommer även i fortsättningen attsäkerställa frihandeln mellan de länder som kvarstår i EFTA. Frihandeln mellande kvarvarande EFTA-länderna å ena sidan samt och å denandra kommer i allt väsentiigt att bestå. De europeiska marknadsproblemen stod icentrum för intresset vid EFTA:s ministermöten i samt iWien . Vid mötet i uttryckte ministrarnafrån de länder som kvarstår i EFTA sin beslutsamhet att fortsätta det samarbetesom hade utvecklats sedan sammanslutningen trädde i kraft. EFTA kommer även iframtiden att främja handeln mellan sina medlemmar. Som ett viktigt led idessa strävanden ingår ansträngningarna att avskaffa de icke-tariffärahandelshindren. Arbetet inom EFTA har under det gångnaåret främst varit koncentrerat dels på att finna lösningar för att bevarafrihandeln mellan utträdande och kvarvarande EFTA-stater, dels på att anpassaorganisationen till den nya situation som uppstår när två medlemmar utträder.De ändringar i som föranleds härav avser bl. a. EFTA:sursprungsregler som anpassas till det system som finns i EFTA-ländernas avtalmed EEC. Ändringarna avser vidare vissa procedurfrågor, exempelvis reglerna ommajoritetsröstning. Det interna EFTA-samarbetet harytterligare utvecklats. a. har en fortsatt avveckling skett av sådanaicke-tariffära handelshinder som orsakats av tvingande tekniska ochadministrativa föreskrifter. Sålunda har överenskommelser träffats omömsesidigt godkännande av provningsresultat för jordbruksmaskiner ochtraktorer samt gasapparatur. En konvention rörande kontroll och märkning avädelmetallvaror har undertecknats. har deltagit med observatöreri ett antal möten på expertnivå. 1973:1 Bilaga 12 4 Arbetet inom detnyupprättade nordiska ministerrådet har varit koncentrerat till det handlingsprogram,som ministerrådet vid 20:e session iHelsingfors uppmanades utarbeta för att stärka och utveckla det nordiskasamarbetet. Vidare har arbetet gällt organisationen av det nordiskaregeringssamarbetet. förslagtill handlingsprogram presenterades vid ett gemensamt möte med de nordiskastats- och samarbetsministrarna samt presidium i den21 . Det framlagda programmet avser det framtida nordiskasamarbetet på industri- och energipolitikens, regionalpolitikens,miljöpolitikens och transportpolitikens områden. a. bildandet av en nordisk fond för teknologi och industriell utveckling,som skall tillföras sammanlagt 50 milj. sv. kr., varav 10 milj. vid starten.Sveriges bidrag till fonden för /74 4,5 milj. kr. föreslåsbli anvisat under trettonde huvudtiteln.