prop · FW0354 · 1973-12-31 00:00:00 — Ett projektsöker precisera mål för vuxenutbildningen raed sikte på en eventueU läroplanför vuxenutbildningen. Ett antal projekt, raer eUer mindre fast knutna till LIV-projektetbildar en enhet. Till den hör bl, a, projekten kommunalvuxenutbildning och Studieval och studiegång. Dettredje området innefattar frågor om rekrytering, uppsökande verksamhet ochsaraordning inom vuxenutbildningen. Delta område består av ett relativt stortantal projekt, bl. a, inforraation och vägledning, samordnande rekryteringsåtgärderoch utnyttjandet av folkhögskolans internat. Olikaminoritetsgruppers behov beaktas i bl, a, projekt rörande läs-ochskrivsvårigheter för vuxna utvecklingsstörda, kartläggning av vuxnahandikappades studiesituation och konstruktion av modeller för undervisning av invandrarfarailjer.En pedagogisk arbetsgrupp för undervisning av vuxna psykiskt utvecklingsstördahar föreslagits. Inomfolkbildningens oraråde har föreslagils en arbetsgrupp för studium av samladundervisning m, m, vid folkhögskola och en undersökning av studiecirkeln sorapedagogisk funktion. Enligt skrivelsen bör dessutom vägledande studieplaner förstudiecirkeln utarbetas. Förupplysningsstudier om alkohol och narkotika utvärderas informationsmedia ochframställs läromedel. Prop.1973: 54 35 BibUotekensinformation och sociala verksamhet bl, a, vid ungdomsvårdsskolorna behandlas iett antal mindre projekt. Allrasist bör nämnas att det pågår ett arbete med att bygga upp ett informationssystemför elever i vuxenutbildning samt en utvärdering av effekterna av undervisningsmetodernai engelska för vuxna. () har i skrivelse den 22 noveraber 1972 inkomrait med en redogörelse förutveckling och utredningsläge på vuxenutbildningens område inom UKÄ:s verksamhetsoraråde, 3.2.1 Vidgattillträde till högre utbildning Iskrivelsen läranas en redogörelse för bl, a, den försöksverksarahet med vidgattillträde till högre utbildning för personer som fyllt och varit yrkesverksamraaminst vilken bedrivits fr, o, ra, höst-terrainen 1969, Antalet inskrivnavid filosofisk fakultet är totalt 4 591 personer. De fördelas på de olika terrainernaenligt följande: 653, 573, höstterrainen1970 1 025, 750, 966 samt vårterminen 1972624, Pedagogikär det ämnesområde som attraherat de flesta studerande under alla terminerförsöksverksamheten bedrivits. De beteendevetenskapliga ämnesområdena hargenomgående samlat förhållandevis raånga studerande liksom företagsekonorai. Bestämraelsernaom vidgat tUlträde till högre utbildning gäller även de yrkesinriktadestudiekurserna. Dessa studiekurser har visat sig alltmer attraktiva för destuderande som skrivs in raed stöd av bestämraelserna ora vidgat tillträdetill högre utbildning, Vårterrainen 1972 valde sålunda av de studerande idenna kategori en yrkesinriktad studiekurs, Avskrivelsen fraragår vidare alt UKÄ har i uppdrag att planera försöksverksamhetmed nya former för distribution av högre utbildning, UKÄ har därvid att utgåifrån förslag i frågan som väckts av U 68 och som innebär försök raed bl, a, s,k, systematiserad decentraliserad universitetsutbildning. För denna gäller sararaaregler för tillträde sora till annan decentraUserad utbildning. Också dennautbildning är i princip öppen för sådana vuxna studerande sora annars ej harbehörighet till universitetsstudier. Försöksverksamhet bedrivs fr, o, ra,/71 i , och , 1973: 54 36 UKÄhar låtit genomföra en utvärdering av första årets försöksverksamhet. Vadbeträffar utbildningsbakgrunden för de studerande sora inskrevs höstterminen1970 hade inskrivits raed stöd av kungörelsen för vidgat tillträde tUlhögre utbildning och hade fått dispens från gällande behörighetsvillkor.Dessa uppgifter kan järaföras raed det antal studerande sora inskrivits viduniversitetet i på ovannämnda särskilda grunder, , Antaletstuderande i systematiserad decentraliserad utbildning utan tidigarebehörighet lill universitetsstudier är således förhållandevis Utet, Ungefär enferatedel av de studerande förvärvsarbetade järasides med studierna, Hälfien avdessa dvs, av samtliga studerande arbetade mer än 15 tiraraar pervecka, 3,2.3Övrig försöksverksamhet UKÄ:suppdrag att planera försöksverksamhet raed nya forraer för distribution avhögre utbildning omfattar även ett projekt med kombination av självinstruerandemateriel och muntlig undervisning samt ett projekt med kombination avstudiecirkel, självinstruerande materiel och videoband. Det sistnämndaprojektet sora prioriterats av UKÄ igångsattes vid början av höstterrainen 1972och orafallar under innevarande budgetår 150 studieplatser. Utbildningen avsergrundkurser ora 20 poäng inora ämnesområdena nationalekonomi och engelska.Grundkurserna anordnas i samarbete raed i och högskolan iLinköping samt med sex korarauner och fyra studieförbund. Verksaraheten riktar sig iförsta hand tUl sådana vuxna studerande sora norraalt inte söker sig till högreutbildning och sora ofta saknar, hell eller delvis, gymnasial förutbildning. Påolika sätt har denna inriktning kommit till uttryck i försöksverksamhetensuppläggning. Beträffande behörighet att delta i utbildningen och rätt attinskrivas som studerande vid universitet och fakultet gäUer samma regler soraför decentraliserad utbildning på högst 20 poängs nivå, UtbUdningen är alltsåöppen även för vuxna utan tidigare behörighet till reguljära universitetsstudier.Vid urval bland sökande till ett begränsat antal platser lämnas företräde åtäldre sökande särat åt sökande raed ofullständig eUer utpräglat praktiskgymnasial utbildning. Studiecirkeln har valts sora studieforra för den lokala verksarahetenpå kursorterna, alltså den studieforra som från sin tillkorast varit anpassadtill de vuxnas speciella förhållanden. Undervisningen är förlagd tUl kvällstideller veckoslut för att möjliggöra deltagande av förvärvsarbetande. Rekryteringentill utbildningen har skett genom studieförbunden. Studierna bedrivs soradeltids- eller fritidsstudier i långsararaare studietakt än den viduniversiteten normala, vilket innebär att grundkurser om 20 poäng fördelas påtvå terminer. Prop.1973: 54 37 Utöverlokala kurser eller cirklar anordnas s, k, inlensivkurser under veckoslut.Dessa kurser skaU om raöjligt anordnas sora internat och kan förläggas tillannan plats än kursorten, Avskrivelsen framgår också att antalet statsbidragsberättigade universitetscirklarunder /72 uppgick till 1 598 och antalet deltagare till 24 370.Universitetscirklarna kan antingen följa ett universitets lokala studieplanför en viss studiekurs eller vara obundna av sådana studieplaner. Av-ovannämndatotalantal utgjorde 858 antalet studieplansbundna cirklar resp, 13 610 antaletdeltagare i sådana cirklar, Isamband med att antalet studieplansbundna cirklar ökat kraftigt under senare århar också frågor rörande möjligheterna till och forraerna för tillgodoräknandeav studieresultat från sådana externa kurser tilldragit sig ökaduppmärksamhet. Flera universitetsmyndigheter har med hänvisning härtill fäst UKÄ:suppmärksamhet på dessa problem, UKÄ komraer att tillstäUauniversiteten, studieförbunden ra, fl, en diskussionspromemoria rörande universitetscir-kelverksamheten.På grundval av bl. a, svaren på denna PM räknar UKÄ med att klarare och merenhetliga riktlinjer för denna verksarahet Skall kunna åsladkoramas i vadavser ovan angivna frågor. 3.2.5 Samarbetsorgan mellan universitet och folkbildningsorganisationer Av UKÄ:sskrivelse framgår också att den arbetsgrupp med representanter för SÖ, , som har till uppgift att bevaka samplaneringsfrågorrörande universiteten och folkbildningsorganisationerna (SAMSUS), i sinrapport universitetsutbildning (1969) har föreslagit särskUdasamarbetsorgan vid universiteten för att vara studieförbunden behjälpliga med etableringav kontakter med universitetsinstitutionerna för anskaffning av lärare tilluniversitetscirklar och föreläsningar, utarbetande av studieplaner ra, ra. Medanledning härav och UKÄ:s anslagsframstäUning för /72 har påvissa orter de föreslagna samarbetsorganen inrättats. Sådana inrättades nämndabudgetår vid universiteten i och , Innevarande budgetår harytterligare ett samarbetsorgan inrättats även vid i , 3.3Kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbildning Komraitténför försöksverksamhet med vuxenutbUdning (FÖVUX), som tillkallades , hartiU uppgift att systeraatiskt pröva och utvär- 1973: 54 38 deraåtgärder för att undanröja de hinder, som utestänger vuxna med kort ochbristfällig ungdomsutbildning från att delta 1 vuxenutbUdning, Verksamhetenbedrivs i form av studiecirklar, dit deltagarna rekryteras genom uppsökandeverksamhet. Avsikten är alt förvärva erfarenheter som kan komraa det fortsattareformarbetet på vuxenutbUd-ningsområdet till godo, så att de kortutbildade,lågavlönade och kultu-reUt sämst lottade ges möjlighet att utnyttja deutbildningsresurser samhället ställer till förfogande. Bakgrundentill försöksverksamheten är en skrivelse från LO och ABF till utbildningsdeparteraentel,i vilken det framhölls al,t vuxenutbildningen i de forraer den dittUlsbedrivits i första hand kommit de yngre och relativt välutbildade till godo, LOoch ABF föreslog därför en försöksverksamhet, sora skulle rikta sig till de ulbildningsraässigtsärast gynnade. Syftet angavs vara alt genora flexibla studieforraer och olikaslags studiesliraulerande åtgärder försöka nå de vuxna som hade kort ochbristfällig utbildning och på grund av geografiska, ekonoraiska, sociala ochpsykologiska skäl inte deltog i vuxenutbildning. Underdet första försöksårel 5970/71 uppsöktes anställda på arbetsplatser(industrier och vårdinstitutioner) på ett tiotal orter i landet av fackligastudieorganisatörer, som försökte rekrytera till studier i något av ämnenasvenska, engelska, maleraatik eller samhällskunskap. Arbetsplatsernarepresenterade arbetsrailjöer av olika slag (tung industri med skiftgång,arbetsplatser sora domineras av kvinnlig arbetskraft saml sådana belägna iglesbygd). De uppsökta, som i allmänhet hade sex-eller sjuårig folkskola soraenda grundutbildning, fick välja vUket ämne de önskade läsa och de kundedessutom välja mellan olika studievillkor (studier på delad arbetstid ochfritid, studier på fritid med . i stimulansbidrag samt studier på fritidutan stimulansbidrag). Studierna liksom studieraaterialen var kostnadsfria, Dessutorautgick studiestöd som ersättning för av studierna betingade extra kostnaderför resor, måltider och barntillsyn samt för inkomstbortfall på grund avförlorat extraarbete. På varje ort startades tolv cirklar, en för varje ämneoch studievillkor. Avde 3 962 personer sora kontaktades i den uppsökande verksamheten ville 2 074,dvs, , delta i studierna. Variationen var emellertid stor mellan de olikaorterna, bl, a, beroende på hur stor del av de anstäUda som uppsöktes. På deorter där studieorganisatörerna av olika skäl endast hade liUfälle att uppsökaen mindre del av de anställda, vände de sig sannolikt i första hand tillsådana, som de bedömde som mera benägna att anmäla sig. Därigenom blev andelen studieintresseradestörre på dessa orter än på de orter där studieorganisatörerna kontaktade enstörre del av de anställda, däribland även sådana som kunde bedömas som mindreintresserade av att delta. Bland andra faktorer som inverkade på rekryteringsresullatenkan näranas studieorganisatörernas olika Prop.1973: 54 39 uppläggningav uppsökandet samt variationen i arbetstider, arbetsmiljöer, förhandsinformationra. m. på de olika orterna. De som inte varintresserade av alt delta närande oftast som orsak, all fritiden var alltfördyrbar för att användas till studier, att de hade andra intressen och villeumgås med familjen hellre än att studera eller att de över huvud taget varmycket upptagna på sin fritid. Några ansåg också att de var för gamla för attstudera. Av dera som önskade deltai studiecirklarna ville de flesta, , läsa engelska i första hand, raedan önskade läsa raateraatik, svenska och samhällskunskap iförsta hand. (Suraman överstiger beroende på att de uppsökta kunde önskamer än ett ämne i första hand.) De flesta, , ville helst läsa på fritid medstimulansbidrag, medan föredrog att studera delvis på arbetstid. Denminsta andelen, sora önskade det senare studievUlkoret, fanns bland dekvinnliga anställda på vårdinstitutionerna, sora av hänsyn till arbetskararaternainte ansåg sig kunna lärana arbetet under arbetstid. Ett mindre antaldeltagare, , viUe läsa utan stimulansbidrag, oftast raed motiveringen attde inte ville känna några förpliktelser, (Även här överstiger summan 100 %beroende på att man kunde önska mer än ett studievillkor i första hand,)Deltagarnas uppgifter ora vad i studieorganisatörernas arguraentering, soralockat till deltagande, antyder att det var av underordnad betydelse vilkaargument som använts. Det avgörande var att raan över huvud taget blivituppsökt, Alla de 2 074 personer somanraält sig till studier kunde på grund av de begränsade resurserna inteberedas plats i FÖVUX-cirklar, utan ungefär hälften av de anraälda erbjödsdärför studier i vanlig cirkelverksamhet, 1 098 personer uttogs lill FÖVUX-cirklar.Av de uttagna fullföljde två tredjedelar kursen, infann sig inte tillcirkelstarten och avbröt studierna. Andelen uttagna som aldrig kom och andelenstudieavbrytare var alltså sararaanlagt , I cirklarna utan stimulansbidraguppgick den till , i cirklarna med stimulansbidrag till och icirklarna på delad arbetstid och fritid till av deltagarna. För ungefären tredjedel av fallen visar uppföljningen av intervjuerna att det varomöjligt för ifrågavarande personer alt börja i cirklarna. De övriga angavolika praktiska skäl, men i många fall föreföll osäkerhet och andrapsykologiska anledningar ha haft stor betydelse. Frånvaron var ungefär likaomfattande för de olika studievillkoren. Cirklarna läste i genomsnitt 51 studietimraarunder det första försöksåret, av deltagarna hade endast folkskola sora grundutbildning och uppgav altde inle bedrivit några studier sedan de avslutade sin obligatoriska skolgång.Trots att de flesta deltagare alltså saknade studievana, planerade av dematt fortsätta sina studier, Ibetänkandet (SOU 1973: 9) Fortsatt uppsökande verksarahet för Prop.1973: 54 40 cirkelstudier inom vuxenutbildningen redogörs förverksamheten under det andra /72, Liksom under del första åretvar syftet även nu alt pröva och utvärdera åtgärder för att undanröja studiehinderbland kortutbildade vuxna. Huvuddelen av verksaraheten gällde också under detandra året vissa utvalda arbetsplatser på ett tiotal orter i landet, däranställda uppsöktes av fackliga studieorganisatörer, sora försökte rekryteradera till cirkelstudier i något av äranena svenska, engelska, matematik ellersamhällskunskap. På tre av de orter som deltog under det första åretbedrevs försöksverksarahet även . Verksamheten, vilkenomfattade samraa arbetsplatser sora föregående år, avsåg dels tidigare FÖVUX-dellagare,vilka erbjöds möjlighet att bedriva fortsatta studier, dels dem som tidigareavböjt deltagande i FÖVUX, vilka nu fick ett förnyat erbjudande. Under del första året omfattade verksamheten endastförvärvsarbetande personer och ingen uppdelning gjordes efter slag avarbetstid, utan anställda med dagtidsarbete och skiftarbete deltog i sammagrupper. genomfördes därutöver särskilda försök blandanställda inom industrin och sjukvården med tre- och fyrskift eUer koraphceradetjänstgöringsscheman. För dessa kategorier prövades en särskilt tillrättalagdstudieorganisation. Dessutom utvidgades verksamheten tUlall även omfatta hemarbetande kvinnor och anställda vid skyddade verkstäder. Följande målgrupper och orter ingick i det andra åretsförsöksverksamhet, /, FÖVUX-del tagare Sammanlagt tio cirklar i , och , På dessa orter erbjöds de som dellog i FÖVUX-cirklar underdet första året fortsatta studier i samma ämne eller i någol av de andra treämnena. De studievillkor som tillämpades var studier på fritid utanstimulansbidrag i , studier på fritid med stimulansbidrag i ochstudier på delad arbetstid och fritid i , 2, De som inte ville delta i FÖVUX Sararaanlagt 13 cirklar i , och , På dessa orter omfattade verksamheten personer som avolika skäl avböjde medverkan . De tre studievillkoren fördeladesslumpmässigt på dem som skulle uppsökas, så att studieorganisatörerna erbjödvar och en som kontaktades ett i förväg faststäUt studievillkor, 3- Skiftarbelare inom industrin Sararaanlagt tolv cirklar i , och , Prop.1973: 54 41 På dessa orter gällde försöksverksarahelen skiflarbetandearbetare och tjänstemän inom industrin med tre- och fyrskift. Dessa erbjödsstudier i huvudsak på frilid utan stimulansbidrag, men med ledighet frånarbetet vid de tillfällen då cirkelsammankomsten inföll på arbetstid. Sammankomsternaförlades till en bestämd tid oberoende av om dellagarna arbetade eUervar lediga. Härigenom kom studierna oftast all bedrivas på fritid, men igenomsnitt var tredje eller var fjärde gång inföll de på arbetstid, Personal med schemalagd arbetstid inomvårdsektorn Sammanlagt tolv cirklar i , ochNorrköping, På dessa orter berördes sjukvårdspersonal avförsöksverksamheten. StudieviUkoret var detsamma som för skiftarbetarna inomindustrin, dvs, studierna ägde i huvudsak rum på frilid, men när cirkelsamraankomsteninföll på arbetstid fick deltagarna ledigt för att delta i cirklarna, Sammanlagt 19 cirklar i , , ,, och . På dessa sex orter, valda så att de representerade treolika ortstyper, uppsöktes hemarbetande kvinnor i vissa bostadsområden. Debostadsområden, som försöksverksamheten skulle gälla, utvaldes i samråd raeddet medverkande studieförbundets lokalavdelningar. En föratsättning var atturvalet skulle beslå av områden med en stor andel kortutbildade hemarbetandekvinnor. Inom varje bostadsområde fördelades studievillkoren slurapraässigt påde olika adresserna (portgångarna), så alt en tredjedel av de uppsökta erbjödsstudier raed stimulansbidrag och en tredjedel studier utan stimulansbidrag. Entredjedel uppsöktes inle alls, ulan tjänade som kontrollgrupp, Anställda vid skyddade verkstäder Sammanlagt 16 cirklar i /, och , Pä dessa orter omfattade försöksverksamheten de anställdavid fyra skyddade verkstäder. Studievillkoren var fördelade på orterna, så attde uppsökta i /skulle erbjudas studier på delad arbetstid och fritid,de i studier på fritid utan stimulansbidrag och de i studier påfritid med stimulansbidrag. Som framgått ovan var studievillkoren det andra åretbestämda på förhand för de olika målgrupperna. De deltagare sora studerade raedstimulansbidrag erhöll vardera , ora de hade varit närvarande minst 70 %av studietiraraarna och de som studerade på delad arbetstid och fritid läste istort sett halva tiden på arbetstid och halva tiden 1973: 54 42 påfritid utan löneavdrag för den tid de använt tUl studier. Dessutom utgickstudiestöd som ersättning för av studierna betingade extra kostnader förresor, måltider och barntillsyn samt för inkomstbortfall på grund av förloratextraarbete. Studierna och studiematerialen var kostnadsfria för deltagarna. och intervjuer insamlades uppgifter om deltagarna, de personer som inleville delta, de personer som aldrig kom till någon sammankomst eller som avbrötstudierna under verksamhetsåret samt studieorganisatörerna och cirkelledarna m,fl, Införden uppsökande verksamheten utvaldes de studieorganisatörer, som skulle verkapå arbetsplatserna, av resp, fackförening i samråd med den lokala ABF- eller TBV-avdelningen,De studieorganisatörer, sora skulle arbeta i bostadsområdena, utvaldes av ABF:slokalavdelningar. Studieorganisatörerna på varje försöksort deltog i endagskon-ferenserför information och lokal planläggning. Därefter startade den uppsökandeverksamheten. Uppgiften för de sammanlagt 52 studieorganisatörerna var liksoraföregående år att genora uppsökande verksamhet under arbetstid påarbetsplatserna resp, dörrknackningskampanj i bostadsområdena rekrytera såmånga som möjligt inom resp, målgrupp till studier. De uppsökta skulle vara raellan25 och , ha sex- eller sjuårig folkskola som enda grundutbildning och ihuvudsak inte tidigare ha deltagit i vuxenutbildning. Studieorganisatörernafick genora kora-mittén ersättning motsvarande i genomsnitt en veckasarbetsförtjänst. Andelensom önskade delta bland de kontaktade i de olika målgrup perna var följande: Desom tidigare inle ville delta i FÖVUX Personalmed scheraalagd arbetstid inora vårdsektorn Detbör observeras, att undersökningsresultaten från statistisk utgångspunkt inlekan generaliseras tUl att gälla andra orter, arbetsplatser och bostadsoraråden,eftersora undersökningen orafattat ett begränsat antal individer ochslumpmässigt urval i huvudsak inle förekommit. Det finns emellertid skäl antaatt de undersökta arbetsplatserna och bostadsområdena inte alltför mycketskiljer sig från andra sådana av liknande slag, och att en verksarahet under samraabetingelser på liknande arbetsplatser och i liknande bostadsoraråden skulle gei huvudsak likartade resultat, studieorganisatörernakände till de uppsöktas situation och kanske t, o, ra, var personligt bekanta raeddem, förefaller de helt naturligt Prop.1973: 54 43 attha nått bättre resultat än annars. De tendenser til! negativa samband mellanandelen uppsökta och andelen som önskade delta, som konstaterats i föregåendeårs försöksverksamhet, var vidare mindre tydliga under delta år. När det gäller resultatenav den uppsökande verksamheten var variationen mellan målgrupperna och ävenmellan orterna, beroende på lokala förhåUanden, ibland påtaglig. Någragenomgående tendenser kan emellertid iakttas. Intresset av att delta avtog i aUmänhetmed stigande ålder, I de målgrupper där såväl raän sora kvinnor ingick varmännen oftast något mer intresserade än kvinnorna. Skillnaden torde dock i huvudsakkunna förklaras med speciella förhållanden i försöksverksamheten.Studieintresset sjönk för några grupper med stigande familjeinkomst, vilketkan förklaras med att båda vuxna i familjen förvärvsarbetade eller att någonhade extraarbete. Vidare önskade ofta de raed ett eUer två heraraavarande barndelta i större utsträckning än de som saknade barn. Det bör emellertid noteras,att intresset ofta åter var lägre bland dem som hade tre eller flera heraraavarandebarn. Det förefaller också, sora ora bristen på fritidssysselsättningarutanför tätorterna gjort personer raed längre resväg mer intresserade än andra.De kontaktade, som endast hade sex- eller sjuårig folkskola som grundutbildning,var i allmänhet mera benägna all vUja delta än dem med längre grundutbildning.Denna skUlnad är eraellertid naturlig raed hänsyn tUl försöksverksarahetensinriktning. När det gäller studieintresset med hänsyn tUl tidigare erfarenhetav vuxenutbildning är tendenserna oklara. De sora inte ville delta i studiernauppgav oftast sora orsak, att de kände sig för gamla för att studera, StudieviUkorensoch studiestödets rekryterande effekter har undersökts. Att skiftarbetarna ochpersonalen med schemalagd arbetstid fick möjlighet att gå ifrån arbetet dåcirkelsammankomsten inföll på arbetstid, visade sig som väntat ha avgörandebetydelse för deras möjlighet all delta i studierna. Däremot hade stimulansbidraget,t. ex, bland hemarbetande kvinnor, knappast någon rekryterande effekt.Studiestödet, i detla fall koUektivt anordnad barnpassning eller ersättning förbarntillsyn, hade dock stor betydelse för de hemarbetande kvinnornas beslutatt anmäla sig till FÖVUX. För övriga grupper hade studiestödet liten elleringen betydelse. Desom var intresserade av att delta i fick vid kontakten raedstudieorganisatörerna ange vilket änme de ville studera av de fyra sora erbjödsgenom FÖVUX, Totalt sett var engelska, liksom under det första försöksåret, detmest önskade äranet. Matematik kom på andra plats och därefter samhällskunskapoch svenska med sins-eraeUan ungefär lika stor frekvens. 1973: 54 44 Inoravissa av de målgrupper där FÖVUX bedrev uppsökande verksamhet, fanns ävenunder fler som vUle delta i FÖVUX än som av resursskäl kundeberedas plats i försöksverksamheten. Urvalet av de deltagare som skulle få läsainom FÖVUX:s ram skedde slumpmässigt bland alla som ville delta.