prop · FW03174 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop.1973:174 Kungl.Maj:ts proposition till angående förenklad handläggning avskolbyggnadsärenden m. m.; given . Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver ulbildningsärenden, föreslå att bifalla det förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. UnderHans Maj:ts Min allernådigste Konungs och sjukdom: Idebatten om skolan uppmärksammas ofta frågan om avvägningen mellan centralt,regionalt och lokalt inflytande, I propositionen framhålls att utvecklingenentydigt gått mot ett ökat inflytande för kommunerna. har enrad åtgärder genomförts i syfte alt ge kommunerna och deras skolstyrelsermöjlighet att spela en mer aktiv roll för skolan och dess utveckling. Bestämmelsernaom skolbyggande är ingående och detaljerade. Bl, a, gäller mycket preciseraderegler för handläggningen av skolbyggnadsärenden. Dessa bestämmelser har ihuvudsakliga delar utformats före kommunsammanläggningarna. Genomsammanläggningarna har skolstyrelserna numera större resurser för skolplaneringoch för skolans verksamhet i övrigt . Detlokala ansvarstagandet beträffande byggnadsarbeten för det allmännaskolväsendet föreslås därför utvidgat. Vidareföreslås en förenkling av handläggningsordningen av skolbyggnadsärenden.Lokalbehovsprövningen som görs av länsskolnämnden beträffande grundskolanöverförs tUl kommunerna. Det förutsätts att kommunerna Uksom nu sker utnyttjarskolöverstyrelsens pedagogiska ochtekniska expertis i en frivilliig skissgranskning. Vidare föreslås att denstatliga avsyningen av skolbyggnader upphör samt att flertalet handlingar somnu åtföljer ansökan om statsbidrag slopas. Även beträffandehandläggningsordningen av ombyggnadsarbeten föreslås en förenkling. Med hänsyn till den storaomfattningen av skolbyggnadsverksamheten är det av stor vikt att allamöjligheter till kostnadsbesparingar tillvaratas. Det förutsätts att ingakostnadsökningar kommer att uppstå med anledning av de framlagda förslagen. Bestämmelsernaföreslås träda i kraft , Utdragav protokollet över utbUdningsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenteni statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, ASPLING, , , , , , Chefenför utbUdningsdepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om förenklad handläggning avskolbyggnadsärenden m. m. och anför. 1* 1973. 1968: 129 (s. 70) underströk min företrädare det angelägna i attkommunerna och deras skolstyrelser skuUe få spela en mer aktiv roll för skolanoch dess utveckling. En rad oUka åtgärder har därefter genomförts med syfte attvidga kommunernas beslutanderätt över skolan, senast på grundval av prop.1972: 14 (UbU 1972: 8, rskr 1972: 97). Inomutbildningsdepartementet har initiativ tagits till ett nytt statsbidragssystemför skolbyggnader. Med biträde av expertis från ochLandstingsförbundet har utarbetats en diskussionspromemoria angående ettstatsbidragssystem för skolbyggnader utformat som hyresbidrag per elev och år(Ds U 1970: 12). Remissyttranden har avgetts av (),() och , och servicekommillén,i efter yttranden från länsskolnämnden ochskoldirektören i , i efter yttrandenfrån länsskolnämnden, , och kommuner samt Luleåstad , , läns landsting och Västernorrlandsläns landsting, länsskolnämnden i efter yttranden frånskolstyrelserna i , , och samt skolchefen i ;länsskolnämnderna i och , kommunalnämnden i ,stadskollegiet i , kommunalnämnden i , drätselkammareni , kommunalnämnden i , , kommunalnämndernai och , drätselkammaren i och drätselkammaren i ,kommunalnämnden i , drätselkammaren i och skolstyrelsen i Undersäker,i (LO), ()och akademikers centralorganisation (). Redogörelse fördiskussionspromemorian och remissyttranden däröver torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. SÖ har i skrivelse den 22november 1971 vidareutvecklat ett i yttrandet över nyssnämnda promemoria aktuaUseratförslag om förenkUng av handläggningen av skolbyggnadsärenden. Över skrivelsenhar yttranden avgetts av RRV, , länsskolnänmdsutredningen.Svenska kommunförbundet. Hyresgästernassparkasse- och byggnadsföreningars riksförbund (HSB), () och . SÖ har med skrivelse den 1mars 1972 överlämnat förslag till vissa författningsändringar som påkallas avsistnämnda förslag. Vidare har , Lärarnas riksförbund.Svenska facklärarförbun- detoch i gemensam skrivelse hemställt om författningsändring ivad gäller yttrande över skissritningar. Däröver har yttranden avgivits den 30maj 1972 av SÖ och av . I skrivelse den 30 januari1967 har SÖ inkommit med förslag till enhetliga bestämmelser för statsbidragtill kostnaderna för uppförande av elevhem m. m. för elever i bl. a.grundskolan, gymnasieskolan m. fl. I skrivelse den 4 november1970 angående riktlinjer för planering av specialskolan har SÖ bl, a, hemställtom att bestämmelserna i stadgan (1961:210) för elevhem inom det obligatoriskaskolväsendet (ändrad : 87) i tillämpliga delar även skall gällaelevhem för specialskolans elever. Slutligenhar skrivelse inkommit från föräldragmppen för 'barn med ryggmärgsbråckangående integrering av rörelsehindrade barn i , I skrivelsenframförs bl, a. krav på att anskaffandet av alla tekniska hjälpmedel iskolorna blir en statlig angelägenhet. Yttranden har avgetts av SÖ ochsocialstyrelsen. Bestämmelserom handläggning av ärenden angående byggnadsarbeten för det aUmännaskolväsendet återfinns i skolsladgan (1971:235, ändrad senast 1973:678), ikungörelsen (1957:318) om statsbidrag till byggnadsarbeten inom det allmännaskolväsendet (ändrad : 355), i kungörelsen (1936: 202) angåendestatsbidrag tiU skolhemsbyggnader och deras inredning, i kungörelsen (1945:594) angående statsbidrag tiU skolhem för lärjungar vid högre skolor och tiUavlöning av föreståndare vid dylikt skolhem (ändrad : 354), i brevden tUl SÖ angående vissa bestämmelser om statsbidrag till sjuksköterskeskolor(ändrat ) samt i regleringsbrev för /74avseende investeringsbidrag. Tillledning vid planering av skolbyggnadsföretag har SÖ utfärdat anvisningar (SÖ:sskriftserie 20). Itmankommun verkställer ny-, till- eller ombyggnad av skolhus skall SÖ ha prövatlokalbehovet. Om skolhuset är avsett för enbart eller förgrundskolan jämte särskolan prövas dock lokalbehovet av länsskolnämnden.Bestämmelsen gäUer antingen kommunen ämnar söka statsbidrag eUer ej. Innankommun begär lokalbehovsprövning skall den undersöka det föreUggandebehovet av skollokaler samt på grundval därav uppgöra förslag tilllokalprogram. Efterprövning av lokalbehovet lämnar länsskolnämnden resp. SÖ kommunen uppgift om delokaler, som förklarats erforderliga. När lokaler anskaffats genom nybyggnadeller tillbyggnad anges även det antal kvadratmeter nettogolvyta som bör liggatill gmnd för statsbidragsberäkningen. Sedankommunen erhållit beslut i behovsprövningsärendet uppgörs skissritningar tillbyggnadsföretaget. Kommunen skaU vid upprättande av skissritningar gelänsläkaren, skolläkaren och den berörda skolpersonalen tillfäUe att yttra sigom ritningarna. Skissritningarnaskall granskas av SÖ avseende den pedagogiska funktionsdugligheten ochbyggnadsekonomin. Beträffande lokal i skolanläggning som är avsedd enbart förgrundskolan skall granskning ske endast om kommun så begär. 2.1.3 Handläggningvid ansökan om statsbidrag Ansökanom statsbidrag skall upprättas enUgt av SÖ fastställt formulär och inges tiU länsskolnämnden. Tillansökningen fogas bl. a. huvudritningar, uppgifter om kommunens ekonomiskaförhållanden samt översikt över beräknade kostnader för byggnadsföretaget. granskat de i ansökningshandlingarna lämnade uppgiftema skallnämnden med eget yttrande insända handlingama till SÖ. I de faU då det ankommerpå länsskolnämnden att pröva lokalbehovet och det gäUer lokaler i ny- ochtillbyggnad skall nämnden till sitt yttrande foga en förteckning över dels påhuvudritningarna upptagna lokaler och ytor, dels av länsskolnämndenslutgiltigt behovsprövade ytor. Beslutom statsbidrag meddelas av SÖ i vad avser skollokaler och inventarier. VidSÖ:s genomgång av ansökningshandlingarna granskas och bedöms den beräknadekostnaden för byggnadsföretaget med utgångspunkt i kommunenskostnadsberäkning. Härvid beräknar SÖ kostnaden för statsbidragsberättigade skoUokalersamt till byggnadsföretaget hänförUga kostnader för utvändiga ledningar ochplanering, vilka skaU avräknas från investeringsramen. Statsbidragetsstorlek fastställs av SÖ. Härför erfordras faststäUande dels av nettogolvytan,dels av bidragsunderlaget. Vidombyggnad samt vid ändrings- och reparationsarbeten bestämmer SÖbidragsunderlaget i varje särskilt fall på grundval av de av kommunenberäknade kostnaderna. I förekommande fall ges även på stalsbidragsstadiet råd omplanering m. m, till kommunen. Någon ingående granskning av huvudritningarnakan dock ej påräknas, Sedan byggnadsföretaget utförts, skall i närvaro av ombudför kommunen avsyning förrättas av en av länsskolnämnden förordnad representantför skolväsendet och en av utsedd byggnadssakkunnig. Vid avsyningsförrättningskall de ritningar som företelts i statsbidrags-ärendet vara tillgängUga, Överförrättningen skall föras protokoll, varvid särskilt skall antecknas ombyggnadsföretaget bUvit ändamålsenUgt utfört samt om inventarier och audivisuellutrustning, lill vilka statsbidrag beviljats, blivit anskaffade. Vidare skaUantecknas om någon del av statsbidraget enligt förrällningsmännen bör hållasinne. Protokollet sändes in tiU länsskolnämnden. Harstatsbidraget bestämts på grundval av beräknade kostnader för lokaler ellerinventarier, skall ritningar, räkenskaper och andra handlingar varatillgängliga. När protokollet skickas till länsskolnämnden skall räkenskapernaoch övriga handlingar bifogas, beslutar om byggnadsförelagetsgodkännande. Statsbidraget kan komma att nedsättas om t, ex,byggnadsföretaget utförts med mindre bidragsberältigad netlogolvyta än den lillvilken statsbidrag beviljats, I yttrande Över utbildningsdepartementetsdiskussionspromemoria angående ett statsbidragssystem för skolbyggnaderutformat som hyresbidrag per elev och år (Ds U 1970: 12) framhöll SÖ att enförenkling av skolbyggnadsärendena borde kunna genomföras utan alt ifrågasattaförändringar i övrigt av statsbidragssystemet avvaktas, SÖ har i skrivelse vidareutvecklatett i yttrandet över nyssnämnda promemoria aktualiserat förslag om förenklingav handläggningen av skolbyggnadsärenden, Enligt SÖ:s uppfattning är lokalbehovsprövningens syfteatt ge stadga och underlag för den vidare utvecklingen av byggnadsfrågan. Genomlokalbehovsprövningen kan kommunen redan före sitt beslut om bygge uppskatta kostnadernaför företaget och planera finansieringen därav. Dessutom erhålls genombehovsprövningen överblick över skolsektorns byggnadsbehov såväl regionalt somcentralt, SÖ framhåUer att skolväsendet är en angelägenhet,och 1** 1973. att den primära framräkningen av lokalbehovet bör ankommapå kommunen även avseende lokaler för gymnasieskolan, SÖ har utarbetat anvisningarsom gör det möjligt för kommunerna att utreda och beräkna gymnasieskolanslokalbehov. Den statliga lokalbehovsprövningen föreslås åvila länsskolnämndeni stället för SÖ, Enligt SÖ:s uppfattning har skissgranskningen tiU syftealt på ett förberedande stadium av byggplaneringen, då det ännu är möjligt ochlämpligt alt genomföra behövliga ändringar av kommunernas byggnadsförslag, gekommunen tillfälle all utnyttja SÖ:s samlade pedagogiska och tekniska expertisför erhållande av råd både om funktion och ekonomi. Frivillig skissgranskning för sker för nära2/3 av antalet byggen, SÖ konstaterar alt kommunerna alltså ansett del varaväsentligt med den service som lämnats av SÖ, Väsentliga besparingar harmöjliggjorts genom granskningen, SÖ föreslår att skissgranskningen blir obligatorisk menenbart av rådgivande karaktär såväl för som för gymnasieskolan.Kravet på huvudritningar m. m, vid ansökan om investeringsbidrag kan i gengäldslopas, 2.2.3 Handläggning vid ansökan om statsbidrag Ansökan om statsbidrag föreslås väsentligt förenklad genomatt kravet på vissa bilagor slopas. Kommunerna bör ensamma svara för atterforderliga föreskrifter iakttas. Uppgift om t, ex. beräknad kostnad förbyggnadsföretaget och kommunens ekonomiska ställning kvarstår dock. Med ledningav SÖ:s anvisningar skall kommunen själv beräkna nettogolvytan. SÖ bör som hittiUs fastställa bidragsunderlaget, bl. a.med kommunens uppgift om nettogoKytan som utgångspunkt. Även statsbidragsbeloppetsstorlek bör fastställas av SÖ, Den av kommunen beräknade kostnaden för byggnadsföretagetgranskas och bedöms nu av SÖ. Kommunens beräkning bör enligt förslaget istället kunna godtas såväl avseende kostnaden för statsbidragsberättigadelokaler som för utvändiga ledningar och planering. SÖ har utarbetatanvisningar till ledning för kommunerna. I det fall kostnaden för bidragsberättigade lokaleruppskattas bU högre än vad som är förenligt med god hushållning kommer SÖ äveni fortsättningen att utröna orsakerna härtill och låta framställningen omstatsbidrag vila i avvaktan på att kommunen vidtar kostnadssänkande åtgärder. SÖ har prövat flera alternativ för en förenkling avhandläggningsordningen vid ombyggnadsärenden, SÖ förordar för sin del ettalternativ som bygger på att kommunen själv med ledning avanvisningar från SÖ beräknar bidragsberättigade kostnader. Kravet påspecificerad kostnadsberäkning bortfaller därmed. SÖ anser statlig avsyning ej längre vara behövlig omskissgranskningen blir obUgatorisk, Kommun bör dock vid ansökan om ulbetal-ningsbeskedlill länsskolnämnderna lämna uppgift om eventuella avvikelser från den netlogolvyta,som fastställts som underlag när statsbidraget bestämls eller om eventuelltdärefter minskad omfattning av byggnadsarbetena, I undantagsfall kan länsskolnämndenkomma att anse det nödvändigt att besiktiga lokalerna för att rätt kunna bedömahur mycket statsbidragsbeloppet skall minskas. Detta bör ske under enklareformer än den nuvarande avsyningsförrättningen. Sammanfattningsviskonstaterar att de föreslagna förenklingarna medför att ett större ansvar än f, n, läggs på kommunerna, vilket SÖ anser vara rikligt, SÖ avser att lämna kommunerna utförliga anvis ningar och råd. Anvisningarna bör dock kompletteras med kurser och konferenser för information åt kommuner, länsskolnämnder och pro jektorer, ' framhåller, att mer långtgåendeåtgärder för att ge skolans huvudmän större inflytande över skolbyggnadsverksamhetenoch skapande av enklare handläggningsordning för skolbyggnadsärendenförutsätter ett helt annat statsbidragssystem än det nuvarande, RRV anser att SÖ;s förslag medför sådana förskjutningar avansvarsfördelningen, när det gäller skolbyggnadsfrågorna, att det kan ifrågasättasom inte förslaget bör prövas i samband med övriga pågående utredningar inomområdet. Denadministrativa ordning som SÖ föreslår för skolbyggnadsärendena synes knappastge SÖ och länsskolnämnderna tillräckliga möjligheter att fullgöra de i verksinslruklionernaoch i 3 § statsbidragskungörelsen (1957: 318) särskUt markerade uppgifternaalt följa kostnads-utveckUngen inom skolväsendet. Enligt förslaget skullekostnaderna för skolanläggningarna komma att bedömas endast påplaneringsstadiet. Någon uppföljning av de faktiska kostnaderna skulle däremotinte komma i fråga, Samma förhållande skulle även gäUa i vad avser skolanläggningarnaspedagogiska funktioner. Dessa begränsningar i SÖ:s och läns-skolnämndernas möjUgheteratt följa kostnadsutvecklingen synes tveksamma mot bakgrund av att SÖ:shittillsvarande insatser när det gäller kostnadsfrågorna torde ha varitsärskilt betydelsefuUa inom skolbyggnadsområdet. har tidigare uttalat ett stortintresse för att en kraftigt förenklad handläggning av skolbyggnadsärendenaåstadkommes. Det är enligt förbundets mening nödvändigt att handläggningsordningenbUr sådan att kommunerna har anledning känna det fulla ansvaret för skolbyggandetoch dess ekonomiska konsekvenser. finner det alltså vara erforderligt attlängre gående åtgärder vidtas för förenklingar av de bestämmelser som reglerarskolbyggandet. Syftet är alt uppnå en högre grad av ändamålsenlighet inyttjandet av samhällsresurserna genom att skapa väsentligt större lokal frihetoch ett ökat kommunalt ansvar för verksamheten. Förbundet anser att vissa av SÖ:sförslag bör genomföras i förenklingssyfte. vill i nuvarande läge inte kommenterade olika ddförslagen i SÖ:s skrivelse utan föredrar alt avvaktautredningsarbetet om statsbidragssystemet samt länsskolnämndsutredningen.Förbundet har emellertid i princip ingen erinran mot att vissa kortsiktigtverkande förändringar genomförs. , Svenska , , ochSvenska byggnadsentreprenörsföreningen har tillstyrkt SÖ:s förslag utan att närmarekommentera det, Länsskolnämndsutredningenlar ej ställning till SÖ:s förslag om nya regler för lokalbehovsprövningen.Beslut i decentraliseringsfrågan bör ej fallas förrän den regionalaskolmyndighetens framtida ställning och uppgifter klarlagts. RRV har ingen erinran och framhåller att ävenorganisationsgranskningen bör decentraliseras. hyser tvekan beträffandelämpligheten i att lägga nya uppgifter på länsskolnämnderna i avvaktan på länsskol-nämndsutredningensförslag. RRV haringet att invända i princip mot förslaget om att skiss-granskning skall bliobligatorisk även för grundskolelokaler. Det föreslagna obligatoriet bör även orafattaen förhandsgranskning av upprättade programhandlingar i den måntotalentreprenad skall tillämpas. De problem som sammanhänger medstatsbidragsgranskningen vid tolal-entreprenader bör utredas närmare. anser däremot att skissgranskningbör vara frivillig beträffande såväl som gymnasieskolan. tillstyrker vad gäller handläggningsordningenSÖ:s förslag om att huvudritningar och vissa andra bilagor slopas samt föreslårytterligare förenkling av handläggningsordningen. Utredningen föreslår attvissa smärre bidrag inarbetas i det allmänna byggnadsbidraget. SÖ bör ejkontrollera att kommunerna fullgör sina förpliktelser enligt gällandebyggnadslagstiftning. Utredningen anser att ytterligare förenkUngar kangöras. lingenbör följas upp genom bearbetning av i efterhand lämnade uppgifter om deslutliga kostnaderna. Då SÖ:sförslag enligt RRV innebär en förskjutning av ansvars- och befogenhetsfördelningenmellan statliga och kommunala myndigheter bör förenklingar av diskuterad artkombineras med en stark schablonisering av statsbidraget. Enligt RRV börhithörande frågor övervägas ytterligare, inte minst vad avser den internakontrollen. tillstyrker SÖ:s förslag. Sedanlång tid tillbaka har diskussion pågått om uppgiftsfördelningen mellan statligaoch kommunala organ när det gäller samhällsverksamheten i stort. Den tUlkalladelänsberedningen har bl, a. alt överväga uppgiftsfördelningen mellan stat ochkommun saml mellan primär- och sekundärkommuner inbördes. Också i debatten omskolan uppmärksammas ofta frågan om avvägningen mellan centralt, regionalt ochlokalt inflytande, UtveckUngenunder senare år har entydigt gått mot ett ökat inflytande för kommunerna. Såsomunderströks av min företrädare i prop, 1968: 129 (s, 70) är det angeläget attkommunerna och deras skolstyrelser får spela en mer aktiv roll för skolan ochdess utveckling. En rad åtgärder har också genomförts i detta syfte. Resultatetav vissa pågående utredningar, såsom länsskolnämndsutredningen, utredningen omskolan, staten och kommunerna (SSK) och utredningen om skolans inre arbete, kankomma att innebära ytterligare steg i denna riktning. Inomutbildningsdepartementet har med biträde av expertis från och diskussionspromemoriaangående ett statsbidragssystem för skolbyggnader utformat som hyresbidrag perelev och år (Ds U 1970: 12). Idirektiven för SSK-ulredningen framhålls, att uppgiften alt undersökamöjligheterna för ett vidgat lokalt ansvarstagande för ochgymnasieskolan inte kan isoleras från formema för statens bidragsgivning tillkommunerna. Vidare anges i direktiven: »Om ansvaret för skolfrågorna i vadavser ekonomi och organisation inom givna ekonomiska ramar till betydande delförs över till kommunerna, bör detta förutsätta en omprövning avstatsbidragssystemets utformning. En viktig uppgift för de sakkunniga bördärför vara att föra vidare det arbete med statsbidragssystemet som utförtsinom ». Enligt direktiven bör de sakkunniga därvid utgåfrån en oförändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun, Iavvaktan på att nämnda utredningsarbete slutförs, är jag inte beredd attbiträda (SÖ:s) förslag om ändrade statsbidrags-regler förelevhem eller de krav på ökat statiigt engagemang som föreslagits av föräldragmppenför barn med ryggmärgsbråck, Isamband med arbetet rörande statsbidragssystemet aktualiserades frågan om enförenkling av handläggningen av skolbyggnadsärenden, I sitt yttrande överpromemorian framhöll SÖ bl, a, att en förenkling av handläggningen torde kunnagenomföras utan att ifrågasatta förändringar i övrigt av statsbidragssystemetbehövde avvaktas. I en särskild skrivelse har SÖ därefter lagt fram förslagtill en sådan förenkling. Skolanbetraktades tidigare som en institution vid sidan av samhället. Denna syn haralltmer försvunnit. Genom samordning av olika sam-hällsaktiviteter med skolanutgör skolväsendet alltmer en aktiv dd av samhället och en angelägenhet föralla. Det är därför naturligt att skolbyggandet tilldragit sig ett stortintresse. Under mer än två årtionden har ett omfattande pedagogisktutvecklingsarbete inom området bedrivits av SÖ, andra centrala myndigheter,och en rad enskilda kommuner. Syftethar främst varit att söka förena kraven på god skolfunktion ochbyggnadsekonomi. Skolbyggnadsinvesteringarnainom det allmänna skolväsendet har legat på enmycket hög nivå. Detta beror bl. a. på skolväsendets genomgripande omdaning medåtföljande nya krav på undervisningens innehåll samt på den omfattande befolkningsomflyttningenunder . Investeringarna i skolbyggnader uttryckta iberäknade investeringsramar utgjorde /651973/74sammanlagt ca 6 000 milj, kr. Medhänsyn till den stora omfattningen av skolbyggnadsverksamheten är det av storvikt alt alla möjligheter till kostnadsbesparingar tillvaratas. Jagförutsätter att inga kostnadsökningar kommer att uppstå för stat och kommun medanledning av de förslag jag lägger fram i det följande, SÖ bör även framdelesnoga bevaka kostnadsutvecklingen på skolbyggnadsområdet, Skolbyggandet reglerasingående i gällande författningar. Bl, a. gäller mycket preciserade regler förhandläggningen av skolbyggnadsärenden. Dessa bestämmelser har i huvudsakligadelar utformats före kommunsammanläggningarna. Genom sammanläggningarna harskolstyrelserna numera större resurser för skolplanering och skolans verksamheti övrigt . Jag anser det därför angeläget och möjligt att nu vidgadet lokala ansvaret ifråga om byggnadsverksamheten för det allmännaskolväsendet. Vidare anser jag i likhet med SÖ, att nuvarande handläggningsordningav skolbyggnadsärenden väsentligt bör förenklas. utbildningsutskott(UbU 1972: 2) har också tidigare uttalat sig för en sådan förenkling.Handläggningsordningen har tidigare i väsentliga delar fastställts avriksdagen. Jag anser dock att Kungl. Maj:t bör bemyndigas att i fortsättningenmeddela erforderliga bestämmelser om handläggningsordning.Jag avser senare att föreslå Kungl, Maj:t bestämmelser i huvudsakligöverensstämmelse med följande. Enligt vad jag erfarit ligger mina förslag i detföljande också väl i linje med läns-skolnämndsutredningens kommande förslag. Enligt nuvarandebestämmelser får etl byggnadsförelag för gmndsko-lans räkning inte sättasigång, innan länsskolnämnden prövat lokalbehovet. Denna prövning skall skeinnan ritningar upprättas, TiU ledning för prövningen har SÖ utarbetatsärskilda lokalnormer, Länsskolnämn-dens prövning läggs till grund för SÖ:sbeslut om statsbidrag. Dessanormer möjliggör en tämligen exakt beräkning av kommuns lokalbehov vid olikaskolorganisationer. Lokalbehovsprövningen bör därför kunna föras över tillkommunen. I ärenden om statsbidrag bör det åligga SÖ att ta ställning tilllokalbehovet.