prop · FW03195 · 1973-12-31 00:00:00 — Det bör, enligt dessa, tillkomma nämnden att närmareutforma systemet och tillämpa detta flexibelt med hänsyn lill kännedomen omexportören och hans produkter, berörda utländska marknader m. m. Premien börbestämmas med hänsyn till de varierande riskerna och med beaktande i övrigt avde viktigaste utländska institutens tariffer och erfarenheter. I de fall därosäkerheten i fråga om exportören eller marknaden motiverar det bör ovillkorliggaranti meddelas endast för tid efter definitivt godkännande, efter utgång avleveransgarantitid eller motsvarande. I andra fall kan det vara naturligt attutgå ifrån etl preliminärt godkännande, kombinerat med nägon säkerhet för leverans-gillhel.Slutligen bör nämnden kunna utfärda garanti med utgångspunkt från köparensöverlämnande av accepterade växlar eller motsvarande vid eller efter skeppning. Som allmänna fömtsättningar för ovillkorlig garanti tordeenligt nämnden böra uppställas, all kredittiden överstiger och altaffären har en inte helt obetydlig omfattning. Kompletteringsgarantin skallutställas tUl förmån för finansiär av svensk exportaffär, beträffande vilken isin tur utfärdats exportkreditgaranti avseende utlandsrisk. Normalt börfinansiären vara svenskt kreditinstitut, men möjlighet bör finnas att, omförhållandena motiverar det, utställa garantin till förmån för utländsktkreditinstitut. Skadereglering kommer enligt grunderna för nämndens verksamhetatt ske i svenska kronor. Den oviUkorliga garantin kommer att innebära skyldighetför nämnden att vid utebliven betalning från köparen av exportgodset eftervederbörlig karenstid till finansiären utbetala ersättning motsvarande exporlfordringen. Nämnden anser alt den skaU förbehåUa sig regressrättgentemot exportören. Denna kan ha varierande utformning men bör självfalletinnefatta ett åtagande från exportören gentemot nämnden att svara för leveransgiUhet.En sådan regressrätt innebär för nämnden möjlighet att från exportören fåtäckning för den ersättning som utbetalats tUl finansiären om del visar sig attleveransen i det enskilda fallet varit behäftad med fel. Regressrätten bör vidbehov utformas på sådant sätt, att betalningsskyldighet utlöses därestexportören ej förmår styrka att leveransen är gUl. () har bedrivit sin verksamhetunder en lång följd av år. Motiven till statlig exportkreditgarantigivning harfrån början varit att stärka den svenska exportens konkurrenskraft i ett lägedå statligt garanterade exportkrediter införs i så gott som alla med Sverigekonkurrerande industriländer. Då systemet tillkom tillmätteskonkurrensmotivet särskilt stor tyngd på grund av då rådandesysselsättningssvårigheter. har också andra skäl anförts, t. ex.handels- eller valutapoliliska. Verksamheten har setts över,reformerats och anpassats till förändrade krav och utvecklingen utomlands. Dennuvarande verksamheten baseras huvudsakligen pä riktlinjer antagna av . Viktiga delreformer genomfördes , då möjligheter skapades attbevilja garantier på särskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för u-ländernasekonomiska utveckling, s. k. u-garantier. Är infördes de s. k. långivargarantierna,som vanligen innebär garanti till förmån för lån som svenskt kreditinstitutbeviljar utländsk köpare i anslutning till en svensk exportaffär. Nämndens verksamhet har under är 1973 varit föremål föröversyn av en inom nämnden tillsatt särskild grupp. Härvid har hänsyn tagitstill den senaste internationella utvecklingen på området och tUl skildaönskemål från näringslivet. Översynen har resulterat i förslag till vissutvidgning av nämndens verksamhetsområde. Garantiverksamheten har under en följd av är ökat avsevärt i omfattning även om det alltjämt endast är avSveriges totala export som försäkras genom EKN-garantier. Totalramen förverksamheten har höjts . årsriksdag beslöt öka maximibeloppet för statens betalningsansvar från 5 tUl 7,5miljarder kr., varav 800 milj, kr. reserverats för u-garantier. Inom denna ramhar Kungl. Maj:t efter hand ställt erforderliga belopp tillexportkreditnämndens förfogande. Med hänsyn till utvecklingen under innevarande år och densannolika framlida utvecklingen av efterfrågan på garantier har exportkreditnämndenhemställt om vidgade ramar för verksamheten. Maximibeloppet för statens betalningsansvar Som framgår av exporlkreditnämndens framstäUning om ökningav maximibeloppet för statens betalningsansvar för exportkreditgarantierna haranspråken på garantiutrymmet särskilt för normalgarantierna (n-garantier)fortsatt att öka . Nämndens åtaganden för n-garantieruppgick tUl 7 442 milj. kr., varav 5 194 milj. kr. i formav garantiutfästelser och 2 248 milj. kr. i form av garantiförbindelser. Deltainnebär jämfört med läget en ökning av utfästelserna med och av förbindelserna . De sammanlagda n-garantiåtagandena, beräknadeenligt Kungl. Maj:ts föreskrifter, dvs. med utfästelser upptagna till avsitt belopp, uppgick till 4 845 milj. kr. Inom den avriksdagen medgivna ramen om . för n-garantier återstår 1 855 mUj.kr. Detta belopp kan i och för sig förefalla betryggande och synas medge tUlfredsstäUandeutrymme för verksamheten under närmast kommande år. Beloppet måste dock ställasi relation till ett antal myckel stora affärer, som enligt exportkreditnämndensbedömning kan antas övergå i förbindelser. Utrymmet för fortsatt garantigivningkan härigenom komma att minska kraftigt. Tendensen till ökat antal storaaffärer kan också väntas bestå. I fråga omu-garantier har 554 milj. kr. utnyttjats av den av medgivna ramen av800 milj. kr. om utfästelserna avräknas till av garantibeloppet, varförnära 250 milj. kr. Även beträffande u-garantierna gör sig emellertidsamma tendens gällande till en ökning av antalet stora affärer. Efterfrågan på exportkreditgarantier har fortsatt attstiga i sådan grad att ett ökat utrymme för garantigivning enhgt nämndensuppfattning är en förutsättning för en fortsatt garantiverksamhet enligtgällande riktlinjer. Nämnden föreslår därför att maximibeloppet för garanligivningenökas med ett totalt belopp av , varav 4,8 miljarder för n-garantieroch 200 milj. kr. Efterfrågeökningen förklaras dels av den allt störrebetydelse som krediter fått som ett konkurrensmedel i den internationellahandeln, dels av den svenska exportens kraftiga expansion under särskUtinnevarande och föregående år. Exporten beräknas sålunda komma att uppgå tUl ca53 för hela är 1973 innebärande en ökning mednära . i löpande priser . Den ökade andelen storaaffärer för vilka längre krediter ofta är en förutsättning understryker ocksåbehovet av större utrymme för kreditgarantier. Jag anser del nödvändigt att möjligheter skapas för enfortsatt ökning av kreditgarantiverksamheten. Jag förordar därför altrambeloppet höjs med det av exportkreditnämnden föreslagna beloppet 5 miljarderkr. Det för u-garantier reserverade beloppet bör därvidökas med 200 milj. kr. lill I miljard kr. Liksom bör del ankomma på Kungl. Maj:t att inomden av faststäUda totala ramen bemyndiga exporlkreditnämnden attbevilja garantier till erforderligt belopp. Utvidgning av exportkreditnämndens verksamhetsområde Enligt gällande riktlinjer läcker en EKN-garanti inormalfallet politiska och kommersieUa utlandsrisker som har sin grund iförhållanden i köparlandel eller hos köparen själv. I en rad med svensk exportkonkurrerande länder förekommer emellertid i något varierande formerovillkorliga garantier med syfte att särskilt underlätta exportens finansiering.Så är t. ex. fallet i övriga nordiska länder, flertalet , ,, och . Ifrågavarande garantier i dessa länderutgör oftast en komplettering till de exportkreditgarantier som endast avserutlandsrisker. Kompletleringsgarantin täcker rill skillnad från denunderliggande garantin sådana risker vid finansiering av en exportfordran somsammanhänger med fel eller försummelse hos leverantören av en vara eller densom tUlhandahåller en tjänsteprestation, t. ex. entreprenadgaranti, (exportör-eller leverantörrisk). Från näringslivets sida har framförtsönskemål om alt ovillkorliga finansieringsunderlättande kompletleringsgarantierskall införlivas med exportkreditnämndens normala garantiverksamhet. Önskemålenom en sädan utvidgning av nämndens verksamhet har bhvit starkare sedan mankunnat konstatera att tendensen pekar på allt längre kredittider videxportaffärer. Denna tendens är särskUt märkbar ifråga om exporten tillöststaterna och . De med de längre kredittiderna ökande behoven avextern finansiering och därmed sammanhängande växande krav frånkreditinstituten på exportörerna alt ställa erforderliga säkerheter har blivitsärskilt kännbara för de mindre och medelstora förelagen. I den framställning med förslag till införande avovillkorliga kompletteringsgarantier som exporlkreditnämnden gjort redovisasbl. a. en del nackdelar som är förenade med att det svenskaexportkreditgaranti-systemet saknar denna garantiform. Nämnden pekar sålunda påalt den omständigheten att utländska konkurrenter har tillgång lillovillkorliga garantier rubbar konkurrensförhållandet till nackdel för svenskexport. Även den regressrätt som kreditinstituten vanligenförbehåller sig gentemot exportören vid försäljning av en exportfordran angesinnebära Vid belåning av en sådan fordran måste dennaredovisas i balansräkningen, varvid kreditvärdigheten kan minska. Enytterligare nackdel består i det oklara rättsläge som ej sällan uppstår då enköpare gör gällande alt fel förelegat i leveransen och med denna motiveringfördröjer betalningen. Enligt exporlkreditnämndens bedömning kommer ovUlkorliga kompletleringsgarantieratt medföra ökade möjligheter till förmånligare finansiering av exportkrediter,vilket vid belåning kan väntas medföra lägre ränta och övriga kostnader förkrediter samt vid försäljning sannolikt bättre pris. Förekomsten avovillkorliga garantier kan även förväntas underlätta särskilt för de mindre ochmedelstora företagen att delta i sådana exportaffärer där kreditvillkoren utgörett viktigt konkurrensmedel. förordar därför altgarantiverksamheten utvidgas att omfatta ett system med ovillkorliga garantieravseende leverantörrisk lill komplettering av sedvanligaexportkreditgarantier. Nämnden tar i sin framställning till utförlig behandUngupp den väsentliga frågan från vilken tidpunkt en oviUkorligkompletteringsgaranti skaU gälla och kommer därvid även i övrigt in påutformningen av garantin. Fastän kompletteringsgarantierna enligt flera utländskagarantisystem gäller redan vid skeppning förordar nämnden i första hand attgarantin skall träda i kraft först sedan leveransen (eUer prestationen) godkänts,leveransgarantin gått ut eller motsvarande förhållande föreligger. önskat beakta de synpunkter som framförts och som går ut på att ettalltför tidigt övertagande av leverantörrisken skulle pålägga nämnden enriskbedömning som mera liknar den granskning som kreditinstituten måsteunderkasta sina kunder. Efter godkännande av leveransen är risken däremot mera Uksådan utlandsrisk som nämnden normalt har att bedöma. Endast för det fall attköparen accepterat växel eller lämnat ifrån sig annat löpande fordringsbevisanser nämnden att det kan vara lämpligt att utgå från en tidigare punkt iriskkedjan. Vid sådant förhållande torde nämligen köparens förpliktelse altinfria skulden till exportörens finansiär vara oberoende av eventuella fel ileveransen. Nämnden förordar dock all Kungl. Maj:t mot bakgrund av deninternationella utvecklingen begär bemyndigande att vid behov medgenämnden att vidga verksamheten att avse även kredit före godkännande avleverans eller motsvarande. En annanväsentlig fråga vad gäller utformningen av ovillkorliga kompletleringsgarantierrör täckningsgraden. erinrar därvid om att viss självriskför garantitagaren (leverantören) om är ett viktigt drag i gällandegarantisystem avseende utlandsrisk. Nämnden utgår från att normalt engarantitäckning intill gentemot finansiären skall tillämpas för de ovUlkorligakompletle-ringsgarantierna. Flerstädes utomlands förekommer dock system medsådana garantier med täckning av gentemot finansiär av export-, kredit,medan exportören har en viss självrisk. Mot denna bakgrund förordar nämnden att Kungl. Maj:t begär bemyndigande att medge nämnden alt tillämpa en täckningsgrad av gentemotfinansiären. Gentemot exportören skall nämnden bibehålla regressrätt. Jag villför min del framhålla att de skUda åtgärder som statsmakterna vidtar i exporlstimulerandesyfte är uttryck för en strävan att i möjlig mån skapa förutsättningar för attden för vår allmänna välståndsutveckling viktiga exportnäringen kan beredasförutsättningar att konkurrera på lika villkor med exportörer från andraländer. verksamhet utgör ett viktigt led i denna politik. Konkurrensen på exportområdet leder ibland tUl att olikaländer inför skilda former av statligt stöd av en sådan utsträckning och artatt behovet av samfällda aktioner för att begränsa dessa offentligastödåtgärder blir allt större. deltar aktivt och pådrivande inom deinternationella organ som har att behandla dessa frågor. Jag finner del angeläget att den internationella utveckUngenpå området noga följs och att garantisystemet fortlöpande överses och anpassastill lägets krav. Vid den översyn som exporlkreditnämnden företagit underbeaktande av skUda önskemål från näringslivet, har konstaterats att ettinförande av ett syslem för finansieringsunderlättande ovUlkorliga kompletleringsgarantierär en angelägen reform utan subventionskaraktär. Etl skäl härtill är all ensådan reform kan antas ha särskild betydelse för de mindre och medelstoraexportörernas utsikter att hävda sig på exportmarknaden. 1 likhet med exporlkreditnämnden anser jag att det finnsskäl att utvidga garantiverksamheten med finansieringsunderlättande garantier.Jag förordar därför att nämnden ges möjlighet att utfärda ovillkoriiga kompletleringsgarantiertill förmån för finansiär av exportkredit. Jag delar även nämndens uppfattning att systemet till en bönanbör begränsas att avse kreditrisk efter godkännande av leverans ellermotsvarande med möjlighet för Kungl. Maj:l att vid behov medge attifrågavarande garantier får gälla även tidigare. I fräga om garantiskyddet gäller att Kungl.Maj:t äger rätt att generellt medge en täckning av av garantibeloppet. Kungl.Maj:t bör ha rätt att vid behov medge att täckningen skall kunna utsträckas attgälla intill vad gäUer här ifrågakommande garanti-form. Det börankomma på Kungl. Maj:t all utfärda de närmare bestämmelser för tiUämpningenav ett system med ovillkorliga kompletteringsgarantier som anses erforderliga.Garantierna skall lämnas med förbehåll om regressrätt gentemot exportören.Såväl vid utformning av bestämmelserna som vid handläggning av enskildagarantiärenden enligt systemet bör särskild hänsyn tagas till att ett viktigtmotiv till införande av oviUkorliga kompletleringsgarantier är önskan altunderlätta de mindre och medelstora förelagens exportfinansiering och därmeddess möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden. Detta börexempelvis medföra att någon generell nedre gräns för en affärs storlek intebör föreskrivas. Under åberopande av det anförda hemstäUer jag, att Kungl.Maj:t föreslår all 1. medge attstaten tills vidare åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti förexportkredit lUl ell belopp av högst 12 , varav 1 000 000 000kr. reserveras för garantigivning på särskilt gynnsamma villkor vid export avbetydelse för ekonomiska utveckling, 2. godkänna deriktlinjer för den statliga exportkreditgaranti-verksamheten som jag i detföregående har förordat. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen alttill skall avlålas proposition av den lydelse bilaga till dettaprotokoll utvisar. GOTAB 73 5378 S 1973