prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — I närslutna bUaga B harriksrevisionsverket intagit en av ämbetsverket med ledning av från vederbörandemyndigheter infordrade uppgifter upprättad sammanställning över det beräknadeutfallet av driftbudgetens inkomstsida för innevarande budgetår. Enligt dennaberäkning skulle de på driftbudgeten uppförda inkomsttitlarna kunna väntaslämna en inkomst av 52 264 milj, kr, mot i riksstaten beräknat 54 558 milj,kr. Inkomsterna på titelnskatt på inkomst och förmögenhet m, m, beräknas nu understiga det i riksstatenupptagna beloppet med 2 500 milj, kr. Anledningen härtill är främst enuppjustering av överskjutande skatt och en nedjustering av kvarstående skatt.Vidare har inkomstantagandet nedjusterats. Beslut om ändradepreliminärskatteskalor fr. o. m. 1973 och ökat skattebortfallsbidrag ianledning av skattereform minskar likaledes inkomstema på titeln.Bland övriga inkomsttitlar räknas med högre inkomster än i riksstaten förmervärdeskatt med 300 milj. kr. och för tobaksskatt med 54 milj. kr. Högre inkomsterän i riksstaten räknas även bl. a. för pensionsmedel med 78 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 milj.kr., för tipsmedel med 13 milj. kr. och för med 15 mUj.kr. Lägre inkomster än i riksstaten räknas för bl. a, fordonsskatt med 60 mUj.kr., aUmän arbetsgivaravgift med 150 milj. kr. och med 69 milj. kr. Utvecklingen av skatteunderlaget verksamhetsåren19621971 Av väsentUg betydelse för bedömande avden framtida utvecklingen av statens inkomster är att analysera förändringarnaav fysiska och juridiska personers inkomster. lämnarfördenskull här först en återblick på utvecklingen av dessa inkomster, sådanade kommer till uttryck i taxeringsstatistiken. I tabellen på s. 7 har sammanställtsuppgifter om den till statlig inkomstskatt (inkomst- och förmögenhetsskatt)taxerade inkomsten enligt de av taxeringsnämnderna verkställda taxeringarna och dess förändringar för olika grupper av skattskyldiga underverksamhetsåren 19621971 (motsvarande taxeringsåren 19631972). Av tabellen framgår, att den totalataxerade inkomsten undergått en stegring medsammanlagt . Utvecklingen har varit väsentligt olikartad för fysiskapersoner (inklusive oskifta dödsbon och familjestiftelser), för svenskaaktiebolag m. fl, samt för övriga skattskyldiga. Den första grappen övei-vägeremellertid starkt till sitt absoluta belopp. På grund härav blir utvecklingenav densamma i stort sett avgörande för utvecklingen av den taxerade inkomsten idess helhet. Den taxerade inkomsten för fysiska personer har successivt stigitmed sammanlagt , varav ökningen uppgår till ,Den kraftiga ökningen sammanhänger med att kommunalskatten fr, o, m, 1972 årstaxering är avdragsgill vid statlig taxering. Utvecklingen försvenska aktiebolag, m. fl. har varierat betydligt . Dentaxerade inkomsten för ligger nivå. sammanhanget mindre betydelsefulla gruppen övriga skattskyldiga (vissaekonomiska föreningar, ideella föreningar m, fl,) uppvisar en ökning . För en mera ingående analys avutvecklingen av det vid taxeringen tiU statlig inkomstskatt uppnåddataxeringsresultatet hänvisas tUl tabellen på s, 89, vilken lämnar upplysningrörande de senaste sex taxeringarnas uppskattade inkomster av olikaförvärvskällor jämte utnyttjade avdrag. Nämnda tabeU visar att den sammanräknadenettoinkomsten för fysiska personer m.fl. till största delen, , består avinkomst av tjänst eller tUlfäUig förvärvsverksamhet. Därnäst i betydelse kommerinkomst av rörelse med och inkomst av kapital med . Inkomstav tjänst har ökat kraftigt under den i tabellen redovisade Utvecklingen av taxerad inkomst för olika grupper avskattskyldiga under verksamhetsåren19621971 (taxeringsåren 19631972) sexårsperioden.Betydande avtalsmässiga lönelyftrungar i föreiung med löneglidning och ökatantal inkomsttagare har medfört en kraftig stegring av lönesumman under 1966.För inkomst av tjänst redovisas nänmda år en inkomstökning på . Ar 1967och 1968 medförde en nedgång i ökningstakten, då inkomstökningen staimade på6,6 resp. . Vid jämförelse mellan åren måste observeras att fr. o, m, 1968års taxering tUl statiig inkomstskatt endast ingår personer, för vilkabeskattningsbar inkomst föreligger. Vid jämförelse mellan 1967 och 1968 årstaxeringar skall därför inkomst av tjänst vid taxering uppjusteras medca 1 000 milj. kr. Vid en uppjustering av inkomst av tjänst eiUigt 1968 årstaxering med detta belopp erhålls en ökning av års taxering.Inkomståren 1969 och 1970 blev ökningstakten 8,9 resp. . Mellan 1970 och1971 ökade uikomst av tjänst . Det bör dock observeras attdeklarationspliktgränsen höjts från , tiU . samt attfolkpensionärernas kommunala bostadstillägginte längre är deklarationspUktiga, vUket kan antas ha reduceratinkomst av tjänst 1971 med mellan en halv och en procent. Beträffande inkomst av jordbraksfastighetredovisas minskade inkomster för åren 19661969. ökadeinkomstema av jordbraksfastighet med 3,6 resp. . Det kan i detta sammanhangförtjäna påpekas att antalet inkomsttagare med inkomst av jordbruksfastighetutvisat en fortgående minskning. Inkomst av kapital visar storaprocentuella förändringar . För nämnda årredovisas ökningar med 12,4, 23,9 resp. 19,5. Inkomstökningarna torde främst haorsakats av höjda ränteinkomster. sjönk däremot mkomst avkapital till följd av den successivt sänkta räntenivån. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen ©"ro aé' >t"oo" vo''r»rr~ n vn rs -l--t- -1- -h \ -h 4--h ro o o Ov Os oC r- r-T Ov" .-h" I-I- I -I- I oo,rvj, os r-i" fs" r-" -i- I I .-1 *- - + + + ++ + ++ + + + H- + ++ + ++ + + + + *n ro. o VI .- 1H K ., n .. vo"r-"ro'' r- in ro vo I I -f -1-4- -f -1--I- -I-4--I- -1- p.rvcT .-t oC 1- o- ro" -f I -f I -1- 1-1- -1- -HTf o_cs_ 'T, cs'r-oo'cr oo' ro'oo" 4- I -(--1- -t- -l--i- -I- + oo o o, "n 00 ro'oo"r-vo'' vT -l--h-l-+ -H- -h I 4- + -H -I- -H- in y r - 1-H r ro oo fn M vo_os_ cn'ov* vo vo os os rs ro o »o os Os -1 vo r- oo fS vo o 00 os rtoaö ro >0o O »n »N vo f«l * 1, "V os''vo''rf t- vo f»5 os os Ov "-1* vo' oo Ov vo * t~ 00 1 vo vo,o "" ö'«'. *''t-T os »o os vo rs ro ro w-j Tf o ro r ro rs lo r--rs T* vd'fo'os'* ro" tf) r-r~ ooT-( ro r roo «* tfl noe»-ivo rJ_pr-_ vo_ ''rf. oovo t Ov lO oo w-l M -H 1/ rnoo oo" cT r-- o\ 00 oCr*'*i"Oo'vr i-TfT" oC m 00 00 o r-'00' Tt" oo'"/ oC H i*-i ""k 00 t* o\ -H-fs" o" oo vo o » oo fS_oo_ m ""fs"oo' Tf Q r) 00 fS 00 t 00 Tf «or-_ vo vo'ov'r--" m' vo Ov os o oo Tt os tfl -H vo - tfl rscxjroov" S CO m o vo vo_ru-i_ M Os''«'vo'' tf) vo tf) o TJ, »o o vo oo ro rN o « vo .-I «1 n - vo rs ro vo fS CO fS Ov t- tf) vo OO ro ro vo vo vo o ro 1 " vo .-I Tf e "-I - c " 60 c u. > ca :ca « ca u - d "> O o .9 60 Ö 5 d 2 Ö >. ca -3 ,c li I.: Ul d 'S t/i Os''r ° rvfr-,''o' ro' vo' 00 o» cN r oo oo vo r, vo r ev CJ * ro rj1 oo t-;_JS, 2 :> " a c " S " i d SI- .2o o d :o = rt M .M .y, ca 1-, .C .4 I? 00 Os ro Tf usdrSoo fo' Os Tf Os u n oo_r) T_ vo in'00'00'fff H H o .I V) H T-, V~» C WO Os, Ov Tf 00" vo" oo_o<5, -H, r-, ir)''t- ro* rf »n Os Tf tf) 5.;. 2a 2 ca ~3 o I <~-ir~C3S ov ro O CO (N 00 co_oo. os r~ r) oo t ro vo -H'Tf vo' ©'ro' l- ro'o'm" tfT r-to «/-!r< I -f I -H I -f -h-t- I H-4- -1- ri "O o oo'o'oCvo' vo'©* Tf ro - ri -f II -I--f r-< r-_ I- VO 00 O 00, U-T-'--! r-Tcjv* «" o'o'vo' i-T .1 -H < .-H .H T. -I- i -1- +-h + -t-+ -l--f + 4- ** --H Tf ov_o vo ro Ö'r-'o'ro' rf -\-+ + --f + + ro 0,0 Ui O so es" TfOv_-Hro_ vo'ts'ro'o' 4- + -H+ + r-'rr esi r~< r-, r--_ Tf'u-r ts'oo" cjCt--*' oö" + 4- 4-4--F 4- r--Tf_ vo vTfT vo" w-i oo OO vo ro"oo' vo_ro_ oyso, r,-'vcr cv©'co' vo* ra in,oc3, r-WT,o o, o'>o' o'io' 1- (Njco,r- vo,os, os vo''o"r»T "-" tfT vo_ 'T, -<' 00 00 r- riov" r) fS r4 m w-j 3! ( tS o >o t-- n oo ro 'iCS'vo'ov" n Tf m os (/(/ r-i 1T v fSTt rn O \o OOCSVO_Tf_ Ov 60, "t * Os"ro"ro'ro'oT cTos rf -COTffO ,--tS OO ri" TT Tf --aCcN u-iso Os r) t- ro vo c-"ö' vo Tf Tf t 0 1. vo d"o"Tf /-> Os »o .-1 ro 00 00 Os ro -H O CO CO_tf)t-_ oCtcjs' |-~ CO i-~ os n ro 00 00_ Tf'-' 00 vo t Tl-_Ov_ 00'w-r Tf 0 Tf t- Tf tf)r-_ Os'vo"-<" 00 -H r- w-i 1-1 «n CN vo ro fS f~ 1 OSTi'/T, oCvrTt-T Tf 00 os « t M r)_vo_ .-TrW 00 00 o"r~" 1/-1 0 »i, .-< ra tf) 0 0 n t~-" iri,vo vo oc3'r--'vo Ov -H , oo_ro_ ro crf O-Qs" Ui M oo_Tt>/-> oo"o'vo" ro Ov 0 ro * vo uiO m f r- ra 0_v0_ co'-' 1-.. to ro T-H vo T-( S ca 1/1 vriga s komst jordbr annan a S" a 2 S "O . ca ca,> p S ,5? r ;:a J |ME_gVU.- . fl) "- .ijla " -1*" 73 CO _ _. u v.. - a P C ' O O O :0 - " u o :jj .y"S 60 d 3d S S d c-H d -!ca M)'?u. n ca S "O ' > J<! ffi?- CO ca ca 5" c '2 13 is 'S. iEBäll"c5?< h5 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 Avdragen för imderskott i förvärvskäUahar visat en fortgående ökning under hela den i tabellen redovisade perioden.Ökningen torde väsentligen vara att tillskriva inverkan av höjda räntekostnaderför fastighetsägare. De allmäima avdragen utgjordes fram t. o.m, 1970 tUl större delen av kommunalutskylder. Därnäst i betydelse kommerförsäkringsavdrag av olLka slag och de yrkesarbetande levinnornasförvärvsavdrag. Som framgår av tabellen har det sammanlagda beloppet avallmänna avdrag m, m, för fysiska personer stegrats oavbrutet fram t. o, m,1970, Den betydande stegringen av de allmänna avdragen under verksamhetsåret1966 sammanhänger främst med schabloiuseringen av kommunalskatteavdraget ochhöjningen av förvärvsavdraget, I följande tabeller (12) meddelas vissaresultat av den statistik över inkomstfördelningen, som utarbetats avstatistiska centralbyrån. Ifrågavarande statistik omfattar fr, o,m, taxering en registrering av alla som avlämnat självdeklaration.Registrering av inkomstbelopp fr, o, m, taxering sker dock endast närden taxerade inkomsten uppgår till , mot tidigare . Som enföljd av den skattereform som trädde i kraft har den årligainkomststatistiken lagts om. I samband härmed har man valt den sammanräknadeinkomsten (dvs. summan av de olika inkomstslagen vid den statiiga taxeringen) tUl inkomstbegrepp.Skillnaden mot det tidigare använda inkomstbegreppet, sammanräknadnettoinkomst, är att underskott i förvärvskälla inte dras från inkomstsumman.Statistiken upptar dessutom uppgifter om ålder, kön och civilstånd. Tabell 1 visar antalet inkomsttagarefördelade efter inkomst och civU-stånd. Av tabellen framgår bl. a, att antaletfysiska personer som avlämnatsjälvdeklaration uppgick tUl 5 572 614 (föregående år var motsvarandeantal 5 473 057), Tabell 2 omfattar den aktuellabefolkningen , Gifta samboende personer redovisas som enenhet. Det bör observeras att icke gifta personer som beskattas enligt reglerför gifta inte ingår i kategorien gifta. 'Vidare redovisas gifta ej samboendebland övriga, "Vad angår aktiebolagens inkomster,lämnar tabellen på s, 89 vissa upplysningar. Av denna framgår bl. a. attinkomst av rörelse m. m. naturligt nog är den helt dominerande inkomstkällan.Tabellen visar också, att, tUl följd av under vissa år ganska betydandeförändringar i de avdragsgiUa kommunalskattemas belopp, utvecklingen av nettoinkomstoch taxerad inkomst icke är helt paralleU, Det kan i detta sammanhang påpekas,att bolagen i betydande utsträckning utnyttjat möjligheterna att göraavdragsgUla avsättningar tUl investeringsfonder för konjunkturutjämning. Vid1972 års taxering fanns dessutom möjligheten att utnyttja ett extra avdrag förmaskininvesteringar. Inkomsttagarna fördelade efter inkomst ochcivUständ () Inkomst ej registrerad 36 350 5 000 9 999 10 000 14 999 15 000 19 999 20 000 24 999 25 000 29 999 30 000 34 999 35 000 39 999 40 000 49 999 50 000 59 999 60 000 79 999 80 000 99 999 18 209,< (tkr.) (tkr.) Anm. Ickemantalsskrivna -f skattskyldiga som salcnar hemortskommun i riket ingår ikolumnen "SamtUga inkomsttagare". Medel- och medianinkomst ärberäknade exkl. "Inkomst ej registrerad". Av tabellen framgår att vid taxeringvisade bolagens samlade taxerade inkomst en minskning . Undernärmast föregående taxeringsår redovisades en minskning . Utvecklingen av skatteunderlaget verksamhetsåren 1972,1973 och 1974 Den allmäima inkomstutvecklingen är avgörandeför de direkta statsskatternas avkastning och är även i väsentlig månbestämmande för de indirekta skatternas avkastning liksom för de statligaaffärsverkens inkomster. Beträffande beräkningen avskatteunderlagets utveckling samt de första månadernaav är det lämpligt att verkställa särskilda kalkyler för å ena sidanfysiska personer och å andra sidan aktiebolag. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Gifta samboende samt övriga fördelade på inkomstklasserår 1<>71 () ende, båda har ende, en har Inkomst ej registrerad 9 012 5 000 9 999 Paret utgör enhet. Beräknat exkl. "Inkomst ej registrerad". "Vad först angår skatteunderlagetför fysiska personer bestäms utvecklingen, som närmare framgår avsammanställningen på s. 89, väsentiigen av förändringarna i inkomst av tjänsteller tUlfällig förvärvsverksamhet. Den totala lönesumman härrörande fråninkomst av tjänst påverkas dels av de avtalsmässiga uppgörelserna mellanarbetsmarknadens parter, dels av ändringar av den totala sysselsättningen ilandet och dels av den s. k, löneglidningen. harkonjunkturinstitutet bedömt, att ökningen av den totala lönesumman bliromkring och . har valt att grundasina beräkningar på bedömning och således i sinaberäkningar utgått från att förvärvskällan inkomst av tjänst exklusivepensioner för kommer att visa en ökning iförhållande till 1971. Pensionerna antas öka . Bilaga 2 inkomstberäkning 13 förutomav priskompensationen, som beräknas svara för ungefär hälften av ökningen,också uppräknats med dubbla pensionstillskott. Summa inkomst av tjänst beräknassammanlagt öka . För harriksrevisionsverket räknat med en ökning på8,av inkomst av tjänst vilket således är något högre än den av konjunkturinstitutetantagna lönesummeöknmgen. SkUlnaden är av teknisk natur och förklaras av attej deklarationspliktiga inkomster, som ingår i lönesumman, beräknas uppgå tillsamma belopp båda åren och drar därför ned ökningstakten av lönesumman jämförtmed de deklarerade inkomsterna i inkomst av tjänst. Med hänsyn tUl att avtalför 1974 inte föreligger och att inte bedömt löneglidningoch sysselsättningseffekter har verket valt att schablonmässigtskriva fram inkomstema , Fysiskapersoners inkomst av jordbraksfastighet som för utgjordenära av deras sammanlagda inkomst har antagits bli oförändrad meUan 1971och 1972, Under föratsättning om bifall avpropositionen 1972: 120 om övergång till bokföringsmässig redovisningav jordbraksfastighet fr. o. m. taxering kan inkomsten antagas sjunkamed meUan 1972 och 1973. Under det efterföljande verksamhetsåret förväntasinkomstema ligga kvar på oförändrad nivå. Inkomstav annan fastighet än jordbraksfastighet har hittUls svarat för mindre än 1 %av fysiska personers sammanlagda mkomst. har räknat med enökning av , för såväl 1972 och 1973 som 1974. Inkomstav rörelse svarade 1971 för av fysiska personers inkomster.Riksrevisionsverket har med hänsyn till konjunkturutvecklingen antagit enökning av mkomster av rörelse . För 1973 och 1974har räknat med en schablonmässig ökning av . 1971 var de fysiska personernas inkomstav kapital av deras sammanlagda inkomst. Kapitalinkomstema förväntas liggakvar på samma nivå 1972 som 1971. har antagits en stegradinkomstökning med 5 resp. . Vid bedömningen avutvecklingen av aktiebolagens taxerade inkomster har haft tillgång tUl statistiskacentralbyråns taxeringsstatistik och verkets egen enkät om förväntadetaxeringsutfall. Avstatistiska centralbyråns statistik framgår utveckhngen av samtiiga aktiebolagstaxerade inkomster år för år. Redovisningen kommer riksrevisionsverkettillhanda i oktober året efter verksamhetsåret. Underhösten 1972 gjorde ämbetsverket en enkät, där bolagen tillfrå- Prop.1973:1 Bilagal Finansplanen 14 gadesom sina taxerade inkomster imder innevarande och föregående verksamhetsår.Enkäten tUlsändes ett urval av ca 1 500 bolag. ResiUtatenav de senaste årens taxeringsutfall ävensom enkäten med bolagen i november 1972framgår av nedanstående sammanställning: "Verksamhetsår Taxerad mkomst. Ökning från före- mkr gående år, % 1967 3 092 4-5 1968 3 653 4- 18 1969 3 836 4-5 1970 3 805 - 1 1971 2 810 -26 1972 (enkät) .. 4-32 Riksrevisionsverketbedömer att bolagens taxerade inkomster för kommer att ligga över 1971 års.Bolagen har i sina svar ej kunnat ta hänsyntiU de a"viserade höjningar av investerings-avdraget fr. o. m. den1 . Enkätundersökningens resultat har sålunda dragits ned från 4- tUl -+- . För de två följande verksamhetsårenhar antagits att bolagens taxerade inkomster ökar med 10 respektive , dvs.de extra investeringsavdragen föratses upphöra fr. o, m, . Resultatet av riksrevisionsverketsinkomstberäkning återges i den härvidfogade tabellen (bilaga C) med specifikation av inkomsterna på driftbudgetenför /74. Beträffande de för /74beräknade beloppen för de säi-skUda inkomsttitlarna får riksrevisionsverketanföra följande. Bilaga 2 inkomstberäkning 15 DRIFTBUDGETENS INKOMSTER A. Skatter, avgifter,m. Skatt på inkomst, förmögenhet och rörelse Skatt på iid(omst och förmögenhet m. m. Riksstatstitelnuppförs i riksstaten med det belopp som kan beräknas utgöra statens behållnainkomst av under budgetåret inflytande inkomst- och förmögenhetsskatt samtavgifter för folkpensioneringen. Denna beräkning intar en särställning iförhållande tUl beräkningen av övriga riksstatstitlar på grund av att titeln ärett samlingskonto för redovisningen av den allmänna skatteuppbörden. Skatteroch avgifter debiteras på de slutliga skattsedlarna var för sig men uppbärsgemensamt. Som brattoinkomst på titeln redovisas iförsta hand vad som i enlighet med gällande uppbördsförfarande inflyter i formav preliminär skatt, fyllnadsbetalningar, kvarstående skatt, tillkommande skattoch indrivna restantier. Uppbördsförfarandet förutsätter även uppkomsten av s.k. överskjutande preliminär skatt, och utbetalningen av denna redovisas somutgift på titeln. Som utgifter på titeln redovisas vidarede restitutioner av skatt som föranleds av taxeringsändringar m, m. De största utgifterna på titeln är deutbetalningar av kommunalskattemedel som länsstyrelserna enligt särskilt givnaregler har att göra tUl kommunema på grand av att kommunalskatterna ingår i densamfällda statligt administrerade skatteuppbörden. Av samma skäl utbetalasfrån titeln medel motsvarande avgifter av olika slag som ingår iskatteuppbörden. Den större delen avsocialförsäkringsavgifterna uppbärs av praktiska skäl enligt alternativametoder på så sätt att avgifterna för större arbetsgivare direkt debiteras avriksförsäkringsverket, medan avgifterna för mindre arbetsgivare debiteras påskattsedeln. Oberoende av om socialförsäkringsavgifter sålunda debiteras direktav eller ingår i skatteuppbörden har man ansettredovisningen böra passera över förevarande skattetitel. Till följd härav ingåräven uppbörden av socialförsäkringsavgifter från "direktdebiterade"arbetsgivare Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen på titelns inkomstsida och utbetalningarna tiUde allmänna försäkringskassorna m. m. bland titelns utgifter. Ett undantagfrån denna princip är direktdebiterade tUläggspensionsavgifter som interedovisas över titeln. Till de särskildainkomsterna på titeln hör sjömansskatten och bland utgiftema ingår deomföringar till andra riksstatstitlar som enligt särskilda regler skall görasifråga om vissa till beloppet relativt obetydliga skatter, som ingår i denallmänna uppbörden. De in- och utbetalningar resp, omföringar somredovisas på titeln har sammanfattats i följande uppställning: Kvarståendeskatt (jämte ränta) Avgifter fråndirektdebiterade arbetsgivare tUl sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring ochbyggnadsforskning (arbetsgivaravgifter) Viss ersättning frånaUmänna pensionsfonden Eventuell återföring avmedel från allmänna sjukförsäkringsfonden Överskjutande skatt (jämte ränta) Utbetalningar tUl deallmänna försäkringskassorna Utbetalning tUl allmänna pensionsfonden (skattedebiterade avgifter och egenavgifter) Allmän arbetsgivaravgift (skatte-debiterad) Annuiteter på förskottför avlösning av frälseräntor Eventuell avsättning avmedel tiU allmänna sjukförsäkringsfonden SkUlnaden mellan titelnssammanlagda inkomster och utgifter utgör den nettoinkomst för statsverket, sommotsvarar den i budgetredovisningen upptagna inkomsten på tUeln, Nedan följer en genomgångav de skatter och avgifter som ingår i slutlig skatt. Därefter behandlasuppbördssystemet och de poster som finns redovisade på titeln skatt på inkomstoch förmögenhet m. m. Bilaga 2 inkomstberäkning 17 Slutligdebitering av skatter och avgiftersom berör in ko ms ts k a t te ti t e I n Debiteringen av de olika skatterna ochavgiftema framgår av debetsedeln för slutlig skatt. De skatter och avgiftersom finns specificerade på debetsedeln är: Skattereduktion(fr. o. m. ) Statliginkomstskatt för fysiska personer Statliginkomstskatt utgår enligt förordning den 26 juU 1947 (ru: 576). EiUigtförordning (nr 163) om ändring i förordningen om statliginkomstskatt bestäms inkomstskattens grundbelopp fr. o, m. taxeringenligt en enda skatteskala, avsedd för alla kategorier fysiska personer.Grundbeloppet utgör av den beskattningsbara inkomsten, om denna inteöverstiger . Vid högre beskattningsbara inkomster än . utgårskatten enligt en progressiv skattesats, vilken är maximerad till för dendel av den beskattningsbara inkomsten som överstiger . Enligt förordningden (nr 375) om ändring i förordningen om statiig inkomstskattutgör fr. o. m. taxering grimdbeloppet av den beskattningsbarainkomsten om denna inte överstiger . Den progressiva skatteskalan förinkomster meUan 15 000 och , har även justerats jämfört med tidigare.För den del av den beskatt-nuigsbara inkomsten som överstiger . är skattenalltjämt maximerad tUl . Enligtlag (or 162) om ändring i kommunalskatte-lagen med motsvarande tUlämpning vid taxering tUlstatiig skatt enligt förordning (nr 163) utgårgrundavdrag fr. o. m. för varje individ.Grandavdrag medgives med . under förutsättning att den skattskyldigestiU statiig inkomstskatt taxerade inkomst uppgår till högst . Om dentaxerade inkomsten överstiger detta belopp reduceras grundavdraget Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 18 Enligt denna avtrappningsregel utgår såledesinget grundavdrag när den taxerade inkomsten överstiger . Tillämpningen av en enda skatteskala ochindividuella grundavdrag innebär individuell beskattning. Principen omsambeskattning tillämpas dock i ett avseende, nämligen vad avser beskattningenav kapitalinkomster överstigande , dvs, i huvudsak inkomst avfastighet, tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Härvid gäller att förgifta som båda haft taxerad inkomst skaU beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbarB-inkomst beräknas. Med A-inkomst avses inkomst av tjänst, utom periodisktunderstöd, inkomst av jordbraksfastighet och inkomst av rörelse. Med B-inkomst,eller kapitalinkomst, förstås övriga inkomster. Vid skatteberäkningen avB-inkomsten påförs dessa inkomster den av makarna, som har den högstaA-inkomsten. EnUgt förordning (nr 163)om ändring i förordningen om statUg inkomstskatt avskaffas rätten att vid denstatUga inkomsttaxeringen göra avdrag för skatt fr. o. m. Enligt förordning den 9 aprU 1965 (nr 71)gäller att vissa kategorier skattskyldiga med hemmavarande barn under 16 årmedgives förvärvsavdrag. Enligt lag (nr 162) om ändring ikommunalskattelagen föratsätter rätten till förvärvsavdrag dels förekomsten avhemmavarande barn och dels att inkomsten utgörs av A-inkomst, dvs,inkomst av tjänst, utom periodiskt imderstöd, inkomst av rörelse ellerjordbraksfastighet. För gifta gäller härvid att båda makarna skall haA-inkomst, Förvärvsavdrag medgives fr. o, m, taxering avinkomst av tjänst eller rörelse, dock högst , och med , ifråga om inkomst av jordbraksfastighet. Avdraget medgives den av makarna somhar den lägsta A-inkomsten, Om gift skattskyldig med minderårigt bam haftA-inkomst av jordbraksfastighet eller rörelse och maken utfört arbete iförvärvskällan, får den skattskyldige åtnjuta förvärvsavdrag med värdet avmakens arbetsinsats, dock med högst . För ensamstående med hemmavarandebarn och A-inkomst medgives förvärvsavdrag av inkomst avtjänst, jordbraksfastighet eller rörelse, dock med högst .