prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — a. på mätnings- och kartsidangentemot kommunerna, förslaget välmotiverat och förordar att detgenomförs. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta om styrelsenssammansättning. Promemorians förslag om att den nuvarandekartverkskommissionen skall avvecklas isamband med omorganisationen har inte mött några erinringar hosremissinstanserna. Ett par remissinstanser har föreslagit att kommissionenskall ersättas av ett särskilt kartråd. Även jag anser att kommissionen böravvecklas. Jag är inte beredd att nu ta ställning till om ett särskilt kartråd behövs. Jag vill emellertid som min mening framhållaatt det är väsentligt att försvarets intressen i kartverksamheten inommyndigheten kan bli företrädda på lämpligt sätt. För chefen för verket bör inrättas enordinarie tjänst med beteckningen p. Verkschefen bör ingå i styrelsen somordförande. Förställningstagande till frågan om i vilken utsträckning centralt stationerad fältpersonal bör föras över tillregionala organ behövs ytterligare undersökningar. Som i promemorian utan gensaga frånremissinstanserna har föreslagits börcentralorganets organisation bygga på en uppdelning efter ärendenassakliga natur. Fyra huvudenheter föreslås, en administrativ enhet. 1973:1 Bilaga 14 110 enfastighetsenhet, en kartenhet och en prodiiktionsenhet. Indelningen godtas i allmänhet av remissinstanserna.Lantmäteristyrelsen anser emellertid att vissa justeringar bör göras.Styrelsen tiUstyrker förslaget i vad avser enheterna för administrationoch produktion. Inrättandet av de två andra enheterna finner emellertidstyrelsen vara diskutabelt, främst av de skälen att erforderliga kontaktvägarmellan de olika fackområdena lämpUgen bör gå mellan underenheterna och attämnesområdena för de två huvudenheterna blir så omfattande att det är svårt attsom chefer för dessa få personer somfullständigt behärskar hela ämnesområdena. Fackenheterna bör därför inteinordnas i större enheter utan direkt underställasverksledningen. För att tillgodose kraven på en smidig beslutsordning ihandläggningen av ärenden, samordning av viktigare frågor mellan fackenheternaoch samlade kontakter utåt är den bästa lösningen enligt lantmäteristyrelsen att en särskUd tjänst som överdirektörinrättas. Ett par remissinstanser uttrycker tveksamhet till en uppdelningav kartfrågorna mellan en kartenhet och en produktionsenhet. Med anledning av vad lantmäteristyrelsenhar anfört vill jag framhålla att påtagliga samband finns mellan deverksamheter som enligt promemoriansförslag avses ingå i resp, enhet inom fastighetsenheten mellanfastighetsbildning, fastighetsregistrering och fastighetsvärdering, inomkartenheten mellan geodesi, fotogrammetri och kartografi, Lantmäteristyrelsens uppfattning att en lämpligsamordning av verksamheterna skulle motverkas genom att de förs sammantill avdelningar kan jag inte dela. En sådan ordning är i stället enligt minmening med hänsyn till verksamhetemas omfattning den mest ändamålsenliga. Huvudenheternainom centralorganet bör vara avdelningar. Inom huvudenheterna bör enligtpromemorian en underindelning ske på följande sätt. Inom administrativa enhetenbör finnas enheter för verksamhetsplanering, ekonomiärenden ochpersonalärenden. Fastighetsenheten bördelas in i enheter för fastighetsbildning, fastighetsvärdering ochfastighetsregistrering. Inom kartenheten bör finnas en enhet för geodesi ochdatabehandling, en enhet för fotogrammetri och en enhet för kartografi. De uppgifter som utförs inom den nuvarande mUitär-enhetenvid kartverket anses kunna antingen organiseras i en fristående enhet vid sidanav de tre nämnda eller föras in under den kartografiska enheten. Den organisatoriska indelningen inom produktionsenheten har föreslagits ske efter behandlingsställen,huvudsakligen enligt produktionsprocessen för den allmännakartläggningen. Promemoriansförslag möter i allmänhet inte några mer principieUa invändningar frånremissinstanserna. Avvikande synpunkter anförs huvudsakligen i detaljfrågor. Jag uppfattarde förslag beträffande enheterna inom administrativa avdelningen somlantmäteristyrelsen fört fram närmast som en fråga om ändrade benämningar påenheterna och kan ansluta mig till styrelsens förslag. Jag kan också biträdastyrelsens me- Prop.1973:1 Bilaga 14 111 ningatt en särskUd utvecklingsenhet för frågor som hänger samman med det nyafastighetsregistret t. v, skall finnas inom centralorganet. Jag delarstatskontorets uppfattning att långsiktig planering, samordning av denstatliga kart- och fastighetsbildningsverksamheten med bl. a. kommunernaslantmäteriverksamhet och annan övergripande utrednings- ochplaneringsverksamhet blir väsentliga uppgifter inom den nya organisationen.Dessa uppgifter bör så långt möjligt hållas samman och ingå i den föreslagnaenheten för planering. De nära sambanden mellan de uppgifter som sålundatillkommer denna enhet och sådan planeringsom måste bedrivas i fråga om personal och ekonomi m, m, vid enheterinom den administrativa avdelningen bör enligt min mening föranleda attenheten organisatoriskt knyts tUl denna avdelning. Vad överbefälhavaren anförtom totalförsvarets intressen i kartverksamhetenleder enligt min mening tiU slutsatsen att en särskild försvarsenhetbör finnas inom centralorganet. Också i detta fall bör enhetens inplacering avgöras utifrån de samband som finnsmellan enhetens uppgifter och verksamheter vid andra enheter inomcentralorganet. De uppgifter som börankomma på försvarsenheten, såväl planering som sekretessgranskning m, m,,talar för att enheten organisatoriskt nära anknyts till de enheter inommyndigheten, inom vilka frågor om kart-planering och kartproduktion handläggs.Försvarsenheten bör enligt min mening ingåsom en självständig enhet i kartavdelningen. Genom föreskrift iinstruktion eller på annat lämpligt sätt bör läggas fast att chefen förförsvarsenheten skall vara föredragande inför verkschefen i viktigare frågorsom faller inom enhetens ämnesområde. Enligt planer som föreligger skall inomlantmäteristyrelsen finnas en för demyndigheter som skall omlokaliseras till gemensam redovisningscentral. Denna central bör knytastill den administrativa avdelningen. Detförslag till indelning inom avdelningarna som jag sålunda förordar innebärsammanfattningsvis följande. Administrativa avdelningen bör bestå av en allmänenhet, en ekonomienhet, en planeringsenhet och en redovisningscentral. Inom fastighetsavdelningen bör finnas enfastig-hetsbUdningsenhet, enregisterenhet, en värderingsenhet och en utvecklingsenhet. Inom kartavdelningen bör finnas en geodetisk enhet, en fotogrammetriskenhet, en kartografisk enhet och en försvarsenhet. Indelningen inomproduktionsavdelningen bör ske efter behandlingsställen. Inom centralorganet bör också finnas ettrevisionskontor, i organisatoriskt avseende direkt underställt verkschefen. Dennya organisationen bör träda i funktion , Jag avser attsenare föreslå Kungl, Maj:t att en särskild tillsättningsnämnd utses för defrågor om tjänstetUlsättnlng som uppkommer i samband med omorganisationen.Beträffande avtalsbara anställnings- och arbetsvUlkor avser jag att ge statensavtalsverk det förhandlingsuppdrag sombehövs. c c OJ OJ nj 60 m 2 - flj I-. I" l-l J5 I' O) Ci ort Js tn tn Z J 0>' Prop.1973:1 Bilaga 14 113 I samband medomorganisationen kan det bli nödvändigt att föra tjänster på övergångsstat ochvidta andra övergångsåtgärder. bemyndigande att vidta sådanaåtgärder bör därför inhämtas. Under åberopande av detanförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår att 1. godkänna de i detföregående förordade riktlinjerna för omorganisation av kartverksamheten m.m., 2. bemyndiga Kungl. Maj:tatt inrätta en ordinarie tjänst för verkschefen med beteckningen p samt fyraextra ordinarie tjänster som chef för avdelning, 3. bemyndiga Kungl, Maj:tatt vidta de övergångsåtgärder som behövs i anledning av omorganisationen. I den statligalantmäteriorganisationen ingår som lantmäterimyndigheter lantmäteristyrelsen,överlantmätarmyndigheterna och fastighetsbildningsmyndigheter. Syftet med destatUga insatserna inom lantmäteriområdet kan sammanfattas på följande sätt, A, Att under beaktandeav samhällets krav på en lämplig disposition av landets jord skapa ett ändamålsenligt fastighetsbestånd genom att bilda nya fastigheter för bebyggelse, etablering av företag m, m,, genom att förbättra fastighetsbeståndet för exploatering och sanering av be byggelseområden, för rationalisering av jordbruk och skogsbruk m, m. samt genom att tillskapa sammanslutningar eller annan samverkan mel lan fastigheter, B, Att tUlrättaläggaoklarheter rörande fastighetsbeståndet genom att avgöra frågor om fastighetsindelningens beskaffenhet och om servitut samt genom att verkställa äganderättsutredningar. C, Att tillhandahålla dataom den fasta egendomen, D, Att medverka isamhällsbyggandet i övrigt bl, a, genom att biträda kommuner i mätningstekniska och liknande arbetsuppgifter, Lantmäteriet tillhör deområden som ingår i utrednings- och försöksverksamheten med programbudgeteringinom statsförvaltningen. Följande programindelning gäller t, v, förlantmäteriet, 1, Tillsyns-, rådgivnings-och remissverksamhet 2, Förrättnings- ochuppdragsverksamhet Medel tUl lantmäteriet tas upp under följandefyra anslag, 2, Lantmäteriet:Förrättnings- och uppdragsverksamhet 3, Lantmäteriet: Bidrag tUlförrättnings- och uppdragsverksamhet 4, Lantmäteriet: Utrustning 8 1973.1 saml. Anslag nr 1 är ettförslagsanslag som finansierar verksamheten i program 1. Anslag nr 2 är ettförslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp på . Under anslagetredovisas kostnader och intäkter för program 2, Som intäkt under anslagetredovisas dels fakturerade avgifter, dels ianspråktagna medel frånbidragsanslaget (nr 3), dels värdet av utförda men ännu ej faktureradeprestationer. Intäkter som svarar mot komplementkostnader levereras in till ensärskild inkomsttitel på riksstaten. Anslag nr 3 är ett förslagsanslag med tvådelposter avseende a, statsbidrag tillsakägares kostnader för lantmäteriförrättningar m, m, b, kostnader som beror påatt nedsatt lantmäteritaxa tUlämpas på vissa ärenden m. m. Anslag nr 4 är ettreservationsanslag, som skall finansiera lantmäteriets investeringar iutrustning m. m. Anslag nr 2 får i principinte belastas. För att lösa tiUfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblemför förrättnings- och uppdragsverksamheten samt för att tills vidaretillgodose behov av rörelsekapital disponerar lantmäteriet en rörlig kredit iriksgäldskontoret på 20 milj. kr. 1971/72Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Programmet Tillsyns-, rådgivnings- ochremissverksamhet Programmet omfattar verksamhet avmyndighetskaraktär, i huvudsak följande. Inom lantmäteristyrelsen föreskrifter,råd och anvisningar för lantmäteriverksamheten, utvecklingsarbete rörandemetodikfrågor, frågor om fastighetsregistrering samt utredningar m. m. åtdomstolar och administrativa myndigheter. Inom överlantmätar- ochfastighetsbildningsmyndigheter biträde åt domstolar, medverkan i eller biträdeåt andra statliga organ samt kostnadsfri service åt statliga och kommunalaorgan. 1971/72 Utfall 1972/73 Budget 1973:1 Bilaga 14 115 Verksamheten inomprogrammet föreslås få bedrivas med i stort sett samma inriktning och i samma omfattning som under budgetåret1972/73. Löne- och prisomräkningen påbefintliga resurser har beräknats till , 0-altemativetinnebär för lantmäteriets del att den kostnadsfria rådgivning m. m, som lämnasåt statliga och kommunala organ måste skäras ner. Med hänsyn till att behovetav sådan service från lantmäteriets sida ökat motsätter sig styrelsen att ensådan åtgärd vidtas. Enligt föreliggande planer för genomförande av den avstatsmakterna beslutade fastighetsregisterreformen skall överföringen avregisterinnehållet tiUADB-läsligt medium ske med hjälp av minidatorer, stationerade på några ställeni landet. För överföringsarbetet avses två arbetsgrupper organiseras /74, Kostnader härför beräknas till , Omlokaliseringenav lantmäteristyrelsen till väntas medföra stor personalavgång under årenföre flyttningen. För att allvarliga störningari verksamheten ej skall behöva uppstå bör vissa tjänster dubbleras under enövergångstid. Lantmäteristyrelsen bedömer att 18 tjänster bör dubblerasunder /74, Detta medför en kostnad om , I enlighet med en av upprättadpreliminär plan för redovisningsverksamhetenäskar lantmäteristyrelsen medel för anslutning av kartverket till styrelsensredovisningscentral. Styrelsen hemställer vidare om inrättande av en tjänst iCr 1. I samband med attny fastighetsbildningslagstiftning införts har lantmäteristyrelsengenomfört en omfattande kursverksamhet förlantmäteriets personal. Verksamheten har till viss del finansieratsgenom anslag. För innevarande budgetår har för ändamålet anvisats 514 000 kr.Denna kursverksamhet är i huvudsak avslutad. Anslaget för /74kan räknas ned med det nämnda beloppet. Jag räknar det sammanlagda medelsbehovetunder anslaget till . Jag har därvid beräknat bl. a, ytteriigare570 . för arbetet med det nyafastighetsregistret och . för dubblering av tjänster. Jaghemställer, att Kungl. att till Lantmäteriet:Myndighetsuppgifter för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 14 116 Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet 1971/72Utgift O 1972/73 Anslag 1 000 1973/74Förslag 1 000 Programmet Förrättnings- och uppdragsverksamhet Programmet omfattar den del avlantmäteriverksamheten för vilken utgår ersättning till statsverket enligtlantmäteritaxan. Taxan är i princip avsedd att täcka lantmäterietssjälvkostnader för verksamheten. Viss del av verksamheten är docksubventionerad och finansieras med driftbidrag. 1971/72 Utfall 1972/73 Beräknat Kostnader Intäkter' Resultat Driftbidiag 95 650 000 95 650 000 95 650 000 95 650 000 Utvecklingen ochsammansättningen av det till verksamheten under programmet utgående driftbidraget och anslaget Lantmäteriet:Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet beräknas bli följande. 1972/73 Anvisat 1972/73 Beräknat 1 000-tal kr. m. m. på att nedsatt lant- på vissa ärenden m. m. skott 1971/72 Prop.1973:1 Bilaga 14 117 Ungefär hälften av lantmäterietsförrättningsverksamhet berör bostadsbyggnadssektorn.En stor del av verksamheten avser fastighetsbildningsåtgärder som syftar tUl sanermg av befintliga tätbebyggelseområden ellerexploatering av nya markområden för permanentbebyggelse. Under de senaste årenhar genom lantmäteriets försorg omkring 20 000 fastigheter förpermanentbebyggelse bUdats . Med hänsyn tUl det av statsmakterna faststäUda bostadspolitiska programmet bedömer lantmäteristyrelsenatt efterfrågan på denna typ av tjänster blir minst lika stor under de närmasteåren. Antaletnybildade fastigheter för fritidsändamål har uppgått tUl omkring 17 000 fastigheter perår. Lantmäteristyrelsen bedömer att lantmäteriet under de närmaste årenanlitas för att handläggafastighetsbildningsfrågor i samband med fritidsbebyggelse och vissaplaneringsfrågor i anslutning härtill i samma omfattning som . Inom ramen för jord- och skogsbruketsrationalisering har inom lantmäterietunder perioden 19691971 avslutats fastighetsrationaliserings-företag avstörre omfattning som berört omkring 6 700 brukningsenheter om sammanlagt . /72 pågick sådanaföretag berörande omkring 4 200 brukningsenheter om sammanlagt 276 000hektar. Verksamheten inom jord- och skogsbrukssektorn med mera vittsyftandefastighetsblldningsåtgärder bedöms komma attkräva något ökade resursinsatser. Verksamheten med uppordnandet av fastighetsförhållandenai genomäganderättsutredningsförrättningar bedöms komma att omfatta omkring 40 000hektar . Avde på statsverkets bekostnad bedrivna laga skiftena i beräknastvå, om sammanlagt , bil slutförda innevarande budgetår. Härefteråterstår att slutföra fyra större skiften berörande sammanlagt 37 000 hektar.Dessa beräknas bli slutförda åren 1975, 1976, 1978 och 1980. Verksamhetenför att tillrättalägga oklarheter rörande fastighetsbeståndet genom att avgörafrågor om fastighetsindelningens beskaffenhet har varittämligen . Anledning saknas till antagande att det under de närmasteåren skall inträffa någon väsentlig förändring av efterfrågan på dessatjänster. Lantmäteriets arbetsbalans har under åren1970 och 1971 minskat med omkring 13 100ärenden och uppgick till 26 000 ärenden . Antaletinkomna ärenden var 39 500. Motsvarande siffra för var 38 246. Beträffandeverksamheten inom programmet förrättnings- och uppdragsverksamhet kommer det Uksom att vara en ambition från lantmäteristyrelsenssida att i första hand utan väntetider effektuera 1973:1 Bilaga 14 118 fastighetsbUdningen avseende permanent bostadsändamål,industriändamål ochavseende jord- och skogsbrukets rationalisering samt andra ärenden som utgörled i en från allmän synpunkt angelägen investering. Detta innebär attförrättningar av angivet slag om icke särskilda skäl föranleder till annat .normalt tas upp till handläggning inom efter det ansökan kommit in.Styrelsen bedömer det som möjligt att härutöver, genom ett fortsattrationaliseringsarbete och ökad användning avtekniska hjälpmedel, inom ramen för nuvarande personalresurser nedbringaärendebalansen med 3 000 å 4 000 ärenden . Differensen mellan kostnader och intäkterför förrättnings- och uppdragsverksamhetenuppgår för /72 till , vilket motsvarar 4,av kostnaderna. Härtill kommer ett kvarstående underskott om 1 478 000 kr.från /71. Lantmäteristyrelsen framhåller att underskottet helttorde vara föranlett av åtgärder i sambandmed omorganisationen samt införandet av ny fastighetsbildningslagstiftning,vilket sammantaget inneburit synnerligen genomgripande förändringar för berördpersonal. Styrelsen föreslår att medel anvisas under bidragsanslaget förtäckande av underskottet. Verksamheten finansieras till övervägandedel genom att avgifter tas ut av sakägare och uppdragsgivare. För viss del avverksamheten utgår dock statligt bidrag genom anslag. Under /72 har det uppståttett underskott i verksamheten. Som lantmäteristyrelsen anfört torde dettahänga samman med att genomgripande förändringar genomförts i verksamheten underbudgetåret. Jag anser i Ukhet med styrelsen att underskottet, sammanlagt , bör täckas med anslagsmedel. har tagit ställningtill grunderna för taxesättningen ochstatsbidragsgivningen i lantmäteriverksamheten (prop. 1971: 170, CU 1971: 32,rskr 1971: 322), I samband därmed fastställdes delvis nya principer förtaxesättningen. Syftet med den taxereform som beslutades var att nå en bättre anpassning av avgifternatill den nytta de enskUda förrättningarna medför för fastigheterna. Detförutsattes att reformen skulle genomförassuccessivt. En ny lantmäteritaxa (1971: 1101), utgörande en förstaetapp i översynen, har utfärdats med ikraftträdande , Arbetenpågår med att förbereda en andra etapp. Arbetena kan beräknas resultera iomläggning av taxesättningen för ytterligare delar av verksamheten /74. Jag räknar med att en viss del av degenerella subventioner som alltjämt utgår i enlighet med de principer somgällt i tidigare taxor skall kunna avvecklas i samband med omläggningen.Driftbidraget torde således kunna räknas ned i viss mån. Jag beräknar behovetav medel tUl 1973:1 Bilaga 14 119 sådana kostnader som beror på att nedsattlantmäteritaxa tUlämpas på vissa ärenden m, m, till 6 milj, kr,, varav 2,3milj, kr, avser sådan skiftesverksamhet i som bedrivs helt påstatsverkets bekostnad. Min beräkning av dettotala medelsbehovet framgår av sammanställningen. Hemställan angående anslaghärför gör jag under nästa punkt. förevarande anslag bör tas upp endast medett formellt belopp. Jag hemställer, att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att till Lantmäteriet:Förrättnings- och uppdragsverksamhet för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- ochuppdragsverksamhet 1971/72 Utgift 17308 115 1972/73 Anslag 8000 000 1973/74 Förslag 10 686 000 Med hänvisning till vadjag anfört under anslaget Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhetberäknar jag medelsbehovet under anslaget tUl . Jag hemställer, att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att till Lantmäteriet:Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet för /74 anvisaett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 1892725 Reservation 1093164 1972/73 Anslag 1150 000 1973/74 Förslag 1000 000 Under förevarande anslagtas endast upp utrustningsföremål med anskaffningsvärde av minst 10 000 kr.Anskaffningar med lägre värde hänförs till driftutgifter, Lantmäteristyrelsenberäknar behovet av medelstUldelning till . I förteckningen överföreslagna anskaffningar redovisar styrelsen elektrooptiskalängdmätningsinstrument (. ), automatisk ritutrustning (,),förnyelse av flygbUdsarkiv (.) samt telefonväxlar och visskontorsutrustning (. Prop.1973:1 Bilaga 14 120 Behovet av medel förutrustning inom lantmäteriet bör bedömas mot bakgrund av det förslag om sammanslagning av lantmäterietoch kartverket till en gemensamorganisation som jag förordat i det föregående. Utrustningsbehov som kanberäknas bli tillgodosedda genom utrustning som finns vid kartverket börunder budgetåret täckas på annat sätt än genom inköp. Jag beräknar medelsbehovet för utrustning främst regionala och lokala enheters behov till 1 milj. kr. Jaghemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att till Lantmäteriet: Utrustning /74 anvisa ett reservationsanslag av . Kartväsendet tillhör de områden som ingåri utrednings- och försöksverksamheten med programbudgetering inomstatsförvaltningen. Följande programindelning gäller t, v. för verksamheten. ProgrammetAllmänna kartarbeten indelas i följande delprogram a) Gemensamekonomisk och topografisk kartläggning b) Separattopografisk kartläggning m. m. c) Revidering avekonomiska kartor d) Revidering av topografiska kartor m, m. Medel tiU kartverket anvisas underföljande anslag. Anslag nr 1 är ett reservationsanslag som skallfinansiera program 1. Anslagnr 2 är ett reservationsanslag som skall finansiera program 2. Anslag nr 3 ärett förslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp på . Underanslaget redovisas kostnader och intäkter för program 3, Intäkter som svararmot komplementkostnader levereras in till särskild inkomsttitel på riksstaten.Anslag nr 4 är ett reservationsanslag som skall finansiera kartverketsinvesteringar i utrustning m, m. A.nslag nr 3 får i princip inte belastas. Föratt lösa tillfälliga eller säsongmässiga Ukviditetsproblem föruppdragsverksamheten samt för att tills vidare tillgodose behov avrörelsekapital disponerar kartverket en rörlig kredit i på 1milj, kr. 1973:1 Bilaga 14 121 1971/72 Utgift 29154 797 Reservation 15 315 315 1972/731 Anslag 30 215 000 1973/742Förslag 15 934 000 " Avser tiden 1974-01-011974-06-30 Programmet omfattar helakarUäggningsproceduren, dvs. geodetiska, fotogrammetriska och kartografiskaarbeten fram t. o. m. reproducer-bara tryckoriginal, ett för varje tryckfärg.Härtill kommer kostnadema för tryckning av de allmänna kartorna. Vidare ingår iprogrammet flygfotografering och bildframställning för kartläggningens behovsamt geodetiska riksnätsarbeten och internationella geodetiska projekt. 1971/72» 1972/73» 1973/74= Avgår intäkter under anslaget 1 191 000 27 521000 1 497 000 30215 000 17 178 000 575 000 16 749 000 815 000 ' Avser verksamhetsåret1972. »Avser tiden 1974-01-011974-06-30. Planeringen av deallmänna kartarbetena syftar i princip till att åstadkomma en till landetsbehov så nära anpassad kartläggning som möjligt. Planeringsverksamhetensammanfattas i perspektivplaner, tidigare kallade långtidsplaner, årsvisaarbetsplaner och i de årliga anslagsframställningarna. redovisarbudgetförslag i form av ett basförslag och ett nollförslag. Avvägningen avresurserna inom basförslaget innebär i korthet följande. Nyframställningen av deekonomiska och topografiska kartorna fullföljs och avslutas år 1978.Försöksarbetena med översiktskartor i skalorna 1 : 250 000 och 1 : 500 000fortsätts med sikte på utgivning fram . Revidering av ekonomiskakartan, som påbörjats , fortsätts med utgivning av reviderade kartbladfr. o. m. . Kombinerad grundlig och partiell revidering av topografiskakartan utförs med sikte på utgivning av 9 resp. 55 blad .