prop · FW03120 · 1973-12-31 00:00:00 — Någonanledning att härvid göra skillnad raellan överlåtelser genora gåva och genoraköp, byte eller därraed järaförliga fång anser koramittén inte finnas. Komraitténanser däreraot att möjUgheten att flytta över skattskyldigheten för utfallandebelopp på annan genom alt insätta denne som förraånstagare bör kvarstå. Denna raöjlighetär eraellertid begränsad till faU där utbetalning av motsvarande belopp kunnatdras av hos försäkringstagaren som kostnad eller periodiskt understöd. Samraarätt att flytta över beskattning för utfallande belopp sora nu kan erhållas genoraatt förraånstagare insätts bör eraellertid inle raedges vid överlåtelse avförsäkring. raedgivande att med ändrad skattskyldighet överlåta försäkringtiU den som försäkringsägare kan lämna avdragsgillt periodiskt understöd tiU,skulle näraUgen öppna raöjligheter till opåkallade skallelällnader. sådanöverlåtelse godtas skulle den nye ägaren kunna sälla in den ursprungligeägarens raake sora förraånstagare. Härigenorn skulle effekten i reaUteten bliatt belopp sora UtfaUer på grund av försäkring beskattas hos maken till den soraursprungUgen tecknat försäkringen. Detta innebär ett genomförande av entransaktion liknande den som i det föregående angetts inte kunna accepteras. VisserUgenkan invändas alt i del fall förraånstagare insätts och denne beskattas, hinderinte föreUgger för denne att lämna periodiskt understöd till försäkringsägarensmake, därvid samraa situation kan anses uppkomma. Komraittén understryker eraellertidden väsentliga skillnaden meUan de båda fallen. Erhåller maken beloppet som förraånstagarefår del karaktär av A-inkomst med särbeskaltning som följd. Om beloppetutbetalas som periodiskt understöd, utgör det B-inkomst och beskattas »påtoppen» av andre makens inkoraster. Ivissa speciella situationer finns eraellertid enligt kommitténs mening anledningalt godta att skattskyldigheten för utfallande belopp övergår på nye ägarenvid överlåtelse av P-försäkring. Det gäller då äganderätten övergår tiU annanpå grund av försäkringsägarens död. Vidare bör så vara fallet om försäkringenövergår till annan genom bodelning till följd av boskillnad, hemskillnad elleräktenskapsskillnad och försäkringens ursprunglige ägare därefter är berättigadtill avdrag för periodiskt understöd lill den nye ägaren av försäkringen. Häravföljer aUtså att om P-försäkring byter ägare genom bodelning under beståendeäktenskap så skaU skattskyldigheten för utfallande belopp ändå Ugga kvar på dentidigare ägaren. Detsamma blir faUet ora annan än försäkringsägarentillskiftas försäkring vid bodelning och separation mellan makarna men dessasenare åter flyttar samman. A andra sidan bör man enligt kommittén kunna godtaatt den nye ägaren blir skattskyldig för utfallande belopp om försäkringenöverlåts genom utmätning, ackord eller konkurs. Undervissa omständigheter bör vidare enligt kommitténs mening godtas att skattskyldighetenför utfallande belopp övergår till heraraavarande barn om barnet vid bodelningpå grund av ene raakens död tillskiftas del av efterlevande makes P-försäkring.Så bör emeHertid vara fallet endast ora P-försäkringen med hänsyn till boetstillgångar i övrigt måste tas i anspråk för barnets laglott. För att klarläggaförhållandena i dessa fall kan krävas utredning av sådan orafattning ochsvårighetsgrad att den inte torde kunna ske vid taxeringen i första instans.Med hänsyn härtill och då endast få fall av detta slag kan tänkas uppkommaanser komraittén det ändaraålsenligt att förvärvaren anses skattskyldig förstefter särskUt medgivande. Enligt komraittén kan även andra dispensfaU länkas.Kommittén föreslår som dispensmyndighel. Komraitténpåpekar också att en kedja av överlåtelser av en och samma försäkring kanförekomma. Avgörande för vem som skah skatta för utfallande belopp skallgivetvis även i sådant faU vara huruvida tidigare Överlåtelser är av sådankaraktär att de kan godtas enligt vad som sagts i det föregående. Har en ägareöverlåtit försäkringen till annan fysisk person ulan att skattskyldigheten för utfaUandebelopp övergått på den nye ägaren skaU inte den omständigheten att den nye ägarengenora en i sig godtagbar överlåtelse avhänder sig äganderätten till annanfysisk person eller insätter förraånstagare inverka på skatiskyldigheten förutfallande belopp. Komraitién åskådliggör skattskyldigheten för UtfaUandebelopp genom följande uppställning, där A är den ursprunglige ägaren och B, Coch D senare ägare i nämnd ord- ning.Överlåtelser sora inte raedför ändring i skattskyldigheten betecknas med ochöverlåtelser efter vilka den nye ägaren blir skattskyldig med +. I exeraplenförutsätts att den ursprunglige ägaren A lever när den senaste ägaren D lyfterpensionen. Koraraitténanser vidare alt den skattskyldighet sora skall åvUa resp. ägare bör begränsas tiUbelopp sora svarar raot den preraiebetalning han fullgjort. Ompremiebetalningen inte var helt fullgjord före den första överlåtelsen börförsäkringen kunna uppdelas i fribrev, svarande mot de olika ägarnas premiepreslationer.Varje sådan del av försäkringen kan betraktas som en frislående försäkring dären enda person har betalat samtliga och därför räknas såsora ursprungUgägare i förhållande lill senare överlåtelser. Ifråga ora försäkringar som överlåtits före pubUceringen av koraraitténs proraeraoriaanser koraraittén att den sora är ägare av försäkringen vid publiceringen den8 deceraber 1972 skall anses skattskyldig för utfallande belopp ora inledärefter sker sådan överlåtelse sora enUgt det föregående kan föranledaövergång av äganderätten. Däreraot bör andra överlåtelser som kan varaföranledda av innehållet i proraeraorian inte föranleda ändradbeskattningssituation även ora de genomförs före den föreslagnalagstiftningens ikraftträdande. Speciella regler bör dock enligt kommittén gäUaför försäkring sora tecknats något av åren 19701972 och för vUkenförsäkringsägarens raake erlagt hela eller huvudsakliga delen av premien. Somtidigare angetts bör enligt komraitléns raening den av raakarna som fåttavdraget i princip beskattas för UtfaUande belopp. För att inte premiebelalandemake skall undgå beskattning efter överlåtelse av försäkring till andre makenföreslår kommittén att överlåtelse av sådana försäkringar raellan raakar undanlasfrån huvudregeln att den som efter överlåtelse äger P-försäk-ring vidpubliceringen av proraeraorian skall anses skattskyldig för utfallande belopp.Anledning kan dock i vissa fall finnas att överlåta försäkring för vilkenförsäkringsägarens make betalt premierna till andre maken. Är premiebetalningeninte avslutad finns visserUgen möjligheten med fribrev eller överflyttning avförsäkringen på premiebetalaren till den del den raotsvaras av återståendepremiebetalningar. emeUertidframstå som naturligt för makarna att överflytta äganderätten för hela försäkringenpå premiebelalande maken. Kommittén anser därför att möjlighet bör finnas förägaren att med överflyttning av skattskyldigheten som följd överlåta försäkringpå sin make om denne erlagt tidigare . Enligt kommittén bör docköverlåtelse för att få denna verkan ske . Överlåtelseav P-försäkring tid juridisk person Somtidigare angetts gäller särskilda bestämmelser för det fall att P-försäkringunder försäkringstagarens livstid överlåts tiU annan juridisk person änpensionsstiftelse. Dessa bestämmelser innebär att försäkringstagaren vid sådanöverlåtelse beskattas för ett belopp motsvarande försäkringens värde vid lidenför äganderättens övergång. Bestämmelsernaom beskattning vid överlåtelse av P-försäkring till annan juridisk person änpensionsstiftelse avser närmast att hindra gåvor av t.ex, engångsbetalda P-försäkringartill juridiska personer sora är fria från inkomstskalteplikt. Då försäkringefter sådan överlåtelse synes ha förlorat sin karaktär av pensioneringsinstrumenthar samraa påföljder ansetts böra inträda vid överlåtelse som när P-försäkringändras till K-försäkring, Komraitténpåpekar att bestäramelsernas utformning medför beskattning i vissa fall därdetta inte torde ha avselts. Härvid syftar koraraittén på de överlåtelser av tiänslepensionsförsäkringarsora sker från anställda till deras arbetsgivare eller arbetsgivare emellan. Tjänstepensionsförsäkringmedddas antingen åt den anställde eller ål arbetsgivaren såsom försäkringstagareoch ägare till försäkringen. I det senare fallet insätter arbetsgivaren den anstäUdeoch dennes anhöriga som förraånstagare regelmässigt genom oåterkalleUga förmåns-tagareförordnanden.I båda fallen betalar arbetsgivaren premien för försäkringen eller åtminstonedel därav. Ärden anställde försäkringsägare kan han av flera skäl önska överlåtaförsäkringen till sin arbetsgivare. Kommittén påpekar alt om gift anställd ärförsäkringsägare och äktenskapet upplöses genom skilsraäs-sa hans make har anspråkpå hälfien av försäkringens värde till följd av giftorätt. Överlåts däremotäganderätten till arbetsgivaren är försäkringen fredad från anspråk från andremaken i händelse av skilsmässa. Vidare gäller att om den anställde ägerförsäkringen och den anställdes make avlider hälften av försäkringens värde viddödsfallet ingår i den avlidnes kvarlåtenskap och blir arvsbeskattad. Vad som tUlfallerförraånstagare enligt tjänstepensionsförsäkring är däreraot fritt frånarvsskatt. Slutligen kan framhållas att om en av den anstäUde ägd Ijänstepensionsförsäkringär ställd att tillfalla efterlevande make såsom förraånstagare och den anstäUdesbarn inte får full täckning för sin laglott ur boel eller andra försäkringar, lillvilka de kan vara förmåns- tagare,maken kan bli nödsakad att avstå från en del av tjänstepensions-försäkringen. Enligtkomraittén kan även överlåtelse av tjänstepensionsförsäkring från tidigarearbetsgivare till ny arbetsgivare koraraa i fråga. Detär enligt komraittén uppenbart att lagstiftaren inle avsett att avskattningskall ske när Ijänstepensionsförsäkring överlåts tiU arbetsgivare som ärjuridisk person och avsikten är att försäkringen även efter överlåtelsen skalltjäna pensioneringssyfte. Vid anställds överlåtelse av pensionsförsäkring tillarbetsgivaren är det inte fråga om någon verkUg överföring av försäkringen, efiersomöverlåtaren förbehåller sig och sina efterlevande rällen liU utfallande belopp.Med hänsyn härtiU finns enligt koraraitténs mening inga motiv för en avskattningi samband raed överlåtelsen. Det är vid delta ställningstagande väsentligt atthålla i minnet bl.a. all den anstäUde kommer alt beskattas för utfallandebelopp även ora hans arbetsgivare är ägare till försäkringen. Det fiskalaintresset är härigenora tillgodosett, Komraittén påpekar vidare att det fåranses hka omotiverat alt arbetsgivare, sora tecknat P-försäkring för anstäUdoch överlåter försäkringen tUl dennes nye arbetsgivare, skall betala inkorastskattför försäkringens värde. Koraraitténsförslag i denna del har i huvudsak tillstyrkts eller läranats utan erinran av fierlaletreraissinstanser. Bland de invändningar mot enskilda punkter i förslaget som fraraförsav dessa instanser kan näranas att några uttalar sig för ett bibehållande av avdragsrätlenför preraier för makes efterlevandepensionsförsäkring samt för redan tecknade försäkringar.Vidare framförs önskemål om undantagsbestämraelser för faktiskt sarabeskattade.Några instanser anser att avdragsrätlen bör slopas även för för P-försäkringarsom ägs av barn. Komraitléns förslag avstyrks av nio remissinstanser. Demotiverar sitt ställningstagande frärast med att frågan inte bör lösas förrän1972 års utredning av skattesystemet ra. m. tagit stäUning tUl beskattningen avde faktiskt sarabeskattade. Länsstyrelsemai , , och samt liksomTCO tillstyrker helt förslaget eller lämnar del utan erinran. Fråganom bibehållen avdrågsrätt för preraier för raakes efterlevande-pensionsförsäkringtas upp av bl. Bolaget anser all försäkringar sora endast orafallarefterlevandepension kan undantas ulan att syftet med lagstiftningen åsidosätts.Sädan pension kan inte utfaUa förrän den ena maken avUdit varför någon inteavsedd skallevinst är utesluten raakarna emellan. Försäkringsskydd i form av efterlevandepen- sionkan visserligen ordnas raed den premiebetalande maken som försäkringstagaretill de försäkringar som erfordras. Enligt Folksara kan emellertid ett sådantarrangemang innebära vissa nackdelar. Makarnas hemmavarande barn kan sålundainte vara förraånstagare raed skattskyldighet tUl belopp som utfaller om denicke preraiebetalande raaken dör först. pekar i detta sammanhang ocksåpå försäkringsbehovet för personer som sararaanbor under äktenskapsliknandeförhållanden. i ell sådant faU endast mannen förvärvsarbetar är det enUgtFolksam motiverat att kvinnan är försäkringstagare till efterlevandepensionsförsäkringpå mannens liv för att inte riskera att halva pensionen går till barns laglott.För ett bibehållande av avdragsrätten i fråga om efterlevandepensionsförsäkringaruttalar sig också bl. a. försäkringsinspektio nen och . Förslagetatt avdragsförbudet skall gälla även i fråga om redan tecknade försäkringarhar mött erinringar från några håll. KF kan sålunda inte tillstyrka förslaget iden mån det gäller försäkringar tecknade före den dag kommitténs förslag offentiiggjordes,eftersom det kan medföra ekonomiska nackdelar för de berörda. RSV ifrågasätterom inte förslagets tillbakaverkande kraft borde begränsas till försäkringarsom tecknats efler ingången av . Enligt RSV kan det näraligen inte medfog göras gällande att försäkringar, som tecknats års skattereform, tillkoraraithuvudsakhgen av skatteskäl. Kammarrätteni har i och för sig inte något att erinra mot alt avdragsrätlen för preraieför raakes pensionsförsäkring slopas. Karamarrätten avstyrker emellertidförslaget tiU den del det avser försäkringsägarens rätt att utnyttjapremieavdrag även i annan kommun än hera-ortskoraraunen och i vissa fall underen sexårsperiod. Kamraarrätten anser att förslaget i denna del innebär en ytterligarekoraplicering av skattereglema som är betänklig. Kommitténsförslag beträffande lagstiftningens ikraftträdande kritiseras av . a. i de fall ena makenhittills varit premiebetalare och andra maken ägare till en P-försäkring står iallmänhet flera olika vägar till buds för berörda farailjer sora vill upprätthåUaförsäkringsskyddet. Det möter slora svårigheter att ur livförsäkringsbolagenstotala bestånd, omfattande flera railjoner försäkringar, leta fram depensionsförsäkringar som berörs av kommitténs förslag och snabbt ge berördakunder adekvat information och service. 1973 komraerpremier för vissa berörda försäkringar att erläggas. Förbundet finner detdärför mycket angeläget att beträffande försäkringar tecknade före år 1973nuvarande regler ora avdrågsrätt bibehäUes för inkoraslårel 1973. Härigenom vinneserforderligt rådrura för kontakt mellan försäkringsgivare och försäkringstagareoch för vidtagande av erforderUga åtgärder. Någraav de reraissinstanser sora i princip godtar koraraitténs förslag frarahåUeratt det bör skapas förutsättningar, för tUlgodoseendet av berättigade behov avförsäkringar för makar som faktiskt sambeskattas. Sådana synpunkter redovisarbl. a. , , och . Någrainstanser har berört frågan om avdragsrätten för preraier för omyndiga barnsförsäkringar. LO anser att det saknas skäl bibehålla denna avdragsrätt. Ensådan avdragsrätt innebär att förbudet mot periodiskt understöd till annansundervisning eller uppfostran kan kringgås. vänder sigmot kommitténs uttalande att gällande åldersspärrar för P-försäkring torde varatillräcklig garanti för missbruk av avdrag för för orayndiga barnsförsäkringar. Den åldersspärr som gäller för P-försäkring anknyter till denförsäkrades ålder då pensionen börjar utgå. Försäkringsbolagen tillämparemellertid den självpåtagna begränsningen vid tecknandet av P-försäkring, sorainnefattar ålderspension knuten till annat liv än försäkringstagarens, attäven försäkringstagaren skall ha fyllt innan pensionen börjar utbetalas.Inspektionen ulgår från att kommittén i det fortsatta arbetet överväger ensådan ändring av gällande beskattningsregler, att den av bolagen nu friviUigttillämpade åldersspärren inarbetas i dessa. i anserockså att vissa ändringar i förslaget är påkallade med hänsyn lill denkvarstående avdragsrätlen i fråga om omyndiga barns försäkringar.Länsstyrelsen pekar bl. a. på möjligheten för förälder att teckna försäkring påeget Uv och sedan överlåta försäkringen på barnet. Riksförsäkringsverketredovisar närraast en tveksam inställning till förslaget att slopa avdrågsrättför makeägd försäkring och anför bl. Verket meddelar frivilligpensionsförsäkring i två ohka former dels för temporär ålderspension, dels förlivsvarig ålderspension. Genom inbetalning av avgifter tUl frivilligpensionsförsäkring hos verket erhåller den, på vars liv pensionsförsäkringenhar tecknats, rätt till pension för egen del. Det finns alltså ingen möjlighetatt teckna egen pensionsförsäkring hos verket på annans liv såsom t. ex.änkepension. Verkets pensionsförsäkring kan inle heller överlåtas. Kommitténsförslag innebär att raöjligheten att trygga hemmavarande makes pensioneringgenom inbetalningar till verkets frivUliga pensionsförsäkring skulle komraaatt begränsas. Verket anser att en eventuell ändring av skattelagstiftningen idenna del inte bör tillärapas på inbetalningar sora gjorts innan den föreslagnalagstiftningen trätt i kraft. Kommitténsförslag har nästan genomgående avstyrkts av de remissinstanser som företräder näringsUvet. SAFoch ställer sig avvisande till förslaget. De erinrarom att skatteulredning har att raed förtur behandla fråganora faktiskt sarabeskattade makar och anser det mot denna bakgrund intelämpligt att del nu görs provisoriska arrangemang som ingriper i makarnasbeskattning. Om raan i likhet med koraraittén anser att föreliggande fråga ärav så väsentlig betydelse att raan inte kan avvakta slälhiingstagandena från1972 års skatteutredning bör i vart fall ingrepp inte göras i annat änuppdelningen raellan A- och B-inkomster. Ett genomförande av komraittéförslagetskulle medföra att skattelagstiftningen skulle bli än mer koraplicerad och än raeravlägsna sig från tidigare godtagna principiella riktiinjer. Under alla oraständigheterbör försäkringar som tecknats års lagstiftning antogs liksora deförsäkringar sora raake ägt under före äktenskapets ingående äveni fortsättningen följa nuvarande bestämmelser. Detsamma bör gälla förförsäkringar med livsvarig pension eller efterlevandepension. Likaså bör vidfall av s. k. faktisk sambeskattning rätt till avdrag föreligga för premiersom inte överstiger halva nettointäkten av förvärvskällan i fråga. Även LRF ärav den meningen alt man inte på sätt föreslagils bör lösa en delfråga, som ären följd av övergången till individuell beskattning, innan frågan ora defaktiskt sambeskattade lösts. Förbundet delar koraraitténs raening att den närraasttill hands liggande raetoden att lösa den föreliggande frågan är att ändra påinkomstsidan så att till A-inkomst hänförs endast pension som härrör frånarbete. Enligt förbundets uppfattning utgör denna metod enda sättet att skaparättvisa med nuvarande systera raed A- och B-inkorast. Beskattningav belopp som utfaller på grund av P-försäkringar tecknade åren 19701972 Förslagetora särbehandUng av försäkringar tecknade åren 19701972 avstyrks av så gottsom saratUga reraissinstanser. Härvid pekas genomgående på att förslagetmedför alltför stora tillärapnings- och kontrollsvårigheter. Ätskilligainstanser anför också principiella skäl raot en lagstiftning raed retroaktivverkan. LO och TCO anser sig i huvudsak kunna biträda kommitténs förslag. RSVgodtar förslaget med viss raodifiering. Verket anser att endast ålderspensionsförsäkringartecknade och slutbetalda 1972 bör orafattas av förslaget.Någon anledning att göra skUlnad raellan livsvariga och teraporäraålderspensioner anser verket inte finnas. Enligt verket ingriper man med ensådan lösning mot de raest flagranta fallen av oraotiverade skattelättnader ochbegränsar arbetet på kontrollsidan. Verket föreslår att konlrollsysteraet utforraasså alt taxeringsmyndigheterna eller 1974 kan utreda vem avmakarna som kan antas bli skattskyldig för belopp som sederraera utfaUer p. g.a. de berörda försäkringarna. Försäkringsbolagen bör därför åläggas att underår 1973 till taxeringsmyndighetema lärana uppgift ora saratliga berördaförsäkringar. Taxeringsrayndighelema får därigenora raöjlighet att raed ledning av raakarnas deklarationer utreda vera avraakarna sora åtnjutit avdrag för preraierna. Uppgift härora läranas tillförsäkringsbolagen sora åläggs att i kontrolluppgifter pensionenutfaller ange vem av makama sora är skattskyldig för utfallande belopp. Kritikenraot det av koraraittén föreslagna konlrollsysteraet riktar sig främst mot detförhållandet att taxeringsmyndigheterna sedan deklarationsmaterialet förstörtsär hänvisade till laxeringslängderna för sin bedömning. Flera instanser serhäri en risk för att bestämraelserna drabbar olika och frarastår somorättvisa. Sådana synpunkter framförs bl. a. av advokatsamfund.Svenska försäkringsbolags riksförbund och . Flerainstanser, bl. a. , uttrycker oro för det merarbete förslaget medför förtaxeringsnämnderna i framliden och anser att det kan leda till att angelägnaregranskningsuppgifter eftersatts. Kammarrätteni anser alt förslaget innebär ovanligt stora svårigheter när detgäller den praktiska tillämpningen. Först och frärast synes kontroll- och bedömningsuppgiflenförutsätta alt taxeringsorganisationen har förhåUandevis ingående kunskaper omgäUande skalle- och andra regler beträffande pensionsförsäkringar. En särskildsvårighet ligger säkerligen i ställningstagandet till rekvisilet huruvidaförsäkringsägarens make åtnjutit avdrag "till övervägande dd" föravgifterna under ifrågavarande år. Särskilt svårbedömda synes de fall bli, därömsom ena, ömsom andra maken betalt lill pensionsförsäkringen eller därett flertal försäkringar kommer med i bilden. Det stora fierlaletinstanser anför också principiella skäl mot en lagstiftning med tillbakaverkandeeffekt. De synpunkter som härvid framförs ansluter sig i huvudsak till vadledamöterna anfört i sin reservation. Flera instanser,bl. Svenska revisorsainfiindet, och anser alt kommittén inle redovisatgodtagbart underlag till stöd för sitt påstående alt ifrågavarande försäkringartillkommit huvudsakligen av skatteskäl. Överlåtelse av P-försäkring till fysisk person Det helt övervägande antalet remissinstanser godtarkommitténs förslag i huvudsak. Del gäller bl. a. länsstyrelserna i ,, och samt liksom TCO och KF.Tre instanser anser dock att ändrad lagstiftning i ämnet bör anstå lill dessfrågan om beskattning av periodiskt understöd lösts. Ett parinstanser förordar andra lösningar. LO framhåller sålunda alt koramitiénsförslag förutsätter ett system för kontroll av om pensionsförsäkring byttägare och anser del tveksamt om ett förmodligen administrativt betungandekontrollsystem är raotiverat raed hänsyn till del ringa antalet överlåtelsersom förekommer. LO ifrågasätter därför rät- ten att överlåta pensionsförsäkringar i andra fall än desom enligt koraraitténs förslag fortfarande skulle raedföra en överflyttningav skattskyldigheten. LRF finner förslaget aUtför korapliceral ochsvåröverskådligt frärast genom kopplingen raellan avdrag för ochbeskattning av utfallande belopp. Frågan om vilka överlåtelser som skall medföra övergång avskattskyldigheten och den därmed sammanhängande dispensfrågan tas upp av någrainstanser. Föreningen auktoriserade revisorer hävdar att överlåtelse till denförsäkrades arbetsgivare bör godtas i skatlesamraanhang även i det fallarbetsgivaren är fysisk person. anser attöverlåtelse av tjänstepensionsförsäkring från arbetsgivare till arbetstagare,t. ex. i saraband med att anställningen upphör, bör medföra övergång avskattskyldigheten. Förbundet föreslår därför alt överlåtelse p, g, a.anställningsförhållande medlas i uppräkningen av godtagbara överlåtelser ilagtexten. Kammarrätten i finner det befogat att riksskatteverketskall kunna meddela dispens men anser att verkets beslut bör kunna överklagastill skaltedomstolarha.