prop · FW03183 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Majtts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående godkännande av avtal mellan och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet;given . Kungl,Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtandetUl föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att godkänner ett mellan och Kenyaingånget avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter påinkomst och förmögenhet. Efterratifikation avses avtalet bli tUlämpat första gången vid taxering. 1 1973.1 saml. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på Stockhobns slott . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , . ChefenfÖr , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännande av avtal mellan Sverigeoch för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomstoch förmögenhet och anför. Maj:t beslutat att avtalet mellan ocb förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhetskulle undertecknas, har det undertecknats för del avbeskickningschefen i . Den30 slöts mellan och ett avtal för undvikandeav dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffandeinkomstskatter. Avtalet godkändes av (prop. 1949: 196, BeU 1949: 33,rskr 1949: 212) och tUlämpades första gången vid taxering (SFS 1949: 523och 524). Genomnoteväxling utvidgades avtalet med några jämkningar tUl vissadåvarande brittiska territorier, bland dem (SFS 1959: 462). Sedan Kenyablivit självständigt , har avtalet tUlämpats 1 förhållandetmellan och tUl dess det efter uppsägning från sida upphörtatt gälla vid utgången av är 1972 (SFS 1972: 475). Förhandlingarom ett nytt avtal mellan och inleddes och avslutades iNairobi . Vid sistnämnda tillfälle nåddesöverenskommelse om ett på engelska språket avfattat avtal mellan ochKenya för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på uikomst ochförmögenhet. Avtalsförslagetjämte svensk översättning remitterades till kammarrätten i ochriksskatteverket. 1 anledning av ett par påpekanden i remissvaren harskriftväxling ägt rum med vederbörande kenyans-ka myndigheter. Enighet hardärvid nåtts om vissa ändringar i förslaget. En del av de framförda anmärkningarnahar därigenom kunnat beaktas. Det sålunda ändrade förslaget jämte en svensköversättning torde få fogas tUl statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. , och utgör sedan den 1 december 1967den s. k. Östafrikanska Gemenskapen. Medlemsstaterna har, vid sidan avnationell skattelagstiftning, även gemensamma skattelagar, vilka stiftas avGemenskapen. I utgår allmän inkomstskatt enligt kapitel 24 i denöstafrikanska inkomslskattelagen och särskUd skatt enligt lagen om progressivpersonskatt. Någon allmän förmögenhetsskatt utgår inte. Person med hemvist iKenya erlägger i princip skatt för all inkomst. Utdelning från utlandetbeskattas dock endast under vissa förutsättningar. Övriga personer erläggerskatt för inkomst som uppkommit i eller på annat sätt härledes från . Iinkomslskattelagen anges för vilka inkomster skatteplikt föreligger. Fysisk person erlägger allmän inkomstskatt i efteren progressiv skiklskala. I lägsta skiktet, som avser inkomst upp till ,utgår skatt med 2 sh. I högsta skiktet, över 10 , uppgårinkomstskatten till 16 sh. (= 20 sh., 1 sh. = ; = ca12 svenska kronor). Den progressiva personskatten utgår i lägsta släktet, upptill , med 8 sh, och i högsta skiktet, över , med ,Skatteplikt tUl progressiv personskatt föreligger för bl, a, inkomst avrörelse, anställning, periodiskt understöd, utdelning, ränta och royalty. Gift kvinnas inkomst sammanläggs med mannens och beskattashos honom om makarna sammanlever. Personliga avdrag medges enligt följande.Gift fysisk person, som sammanlever med hustrun erhåller avdrag med ,Annan skattskyldig fysisk person erhåller avdrag med , Ensamståendeskatlskyldig samt män och kvinnor kan erhålla ett extraavdrag med , Avdrag medges för upp tUl fyra barn med för varje bam,- Vid beräkning av beskattningsbar inkomst får avdrag göras för erlagdprogressiv personskall. Juridiska personer erlägger i allmänhet skatt efter ,Inkomst av livförsäkringsrörelse beskattas dock efter och inkomst avgruvrörelse efter , Med bolag avses varje bolag registrerat enligtlagstiftningen i Gemenskapen eller i annat land, I fråga om vissa inkomster som uppbärs från avperson som inte är bosatt där las källskatt ut efter varierande skattesatser.För utdelning och ränta är skattesatsen sålunda och för royalty ,Sistnämnda skattesats gäller också i fråga om s, k, "management orprofessional fees", dvs, utbetalningar som sker som ersättning för förelagsledningeller utövande av fritt yrke, I liksom i de flesta andra utvecklingsländer gessärskilda skattelättnader i syfte att underlätta investeringar inom vissa näringsgrenarsom anses ha särskild betydelse för landets ekonomi. Enligt den östafrikanskainkomstskattelagen medges vissa företag hel skattebefrielse It 1973.1 saml. medanvissa andra företag erhåller skattelättnad i form av särskildainvesteringsavdrag. Avtalethar i huvudsak kunnat utformas i enlighet med de regler som Organisarionen förekonomiskt samarbete och utveckling () har rekommenderat för bUateralaskatteavtal. Vissa avvikelser förekommer dock bl, a, i fråga om beskattnmg avutdelning, ränta och royalty samt sjöfart i internationell trafik. Vidare harbegreppet fast driftställe utvidgats jämfört med modellavtal. Avtaletinnehåller också bestämmelser om s, k. matching credit på svensk sida, dvs.avräkning för kenyaiisk skatt som eflergivils i enlighet med den lagstiftningom särskilda skattelättnader som jag redogjort för. Somjag inlednmgsvis nämnde hade remissinstanserna, kammarrätten i ochriksskatteverket, gjort vissa påpekanden i fråga om det urspmngligaavlalsförslagel. Några av dessa beaktades vid fortsalla förhandlingar ochföranledde ändringar i avtalstexten. Andra erinringar i anledning av remissernahar dock inte ansetts böra medföra ändringar i avtalstexten. Jag avser alt iden följande redogörelsen behandla dessa senare erinringar i samband medredovisningen av innehållet i de artiklar tiU vUka de hör. Angåendedet huvudsakliga innehållet i avtalet får jag anföra följande. Art.I anger de skatter på vilka avtalet är tiUämpligt, Som jag tidigare nämntförekommer mgen förmögenhetsskatt i , Art,II och III innehåller definitioner av vissa uttryck,som används i avtalet. Enligtart, IV får inkomst av rörelse, som förvärvas av person medhemvist i en av de avlalsslutande staterna, beskattas i den andra staten endasti den mån inkomsten är hänförlig tUl ett fast driftställe som inkomsttagarenhar i denna andra stal, har ansett att uttrycken "inkomstav rörelse" i art. IV §§ 13 och "rördsein-komsien" i art, IV §8 i den svenska texten kan ge en snävare innebörd åt stadgandena än somavsetts. Jag anser dock inte att missförstånd skall behöva uppstå beträffandeinnebörden av dessa uttryck, som förekommer i en rad tidigare slutna avtal.Bestämmelsen i art, IV § 4 har ingen motsvarighet i modellavtal.Bestämmelsen har tillkommit på kenyanskt initiativ och avser att förhindra attreglerna om beskattning av fast driftställe kringgås genom att varor ellertjänster tUlhandahäUs på annat sätl än genom det fasta driftstället, I frågaom sjöfart eller luftfart i internationell trafik gäller de särskilda bestämmelsernai art, VII. V anges innebörden av begreppet fast driftställe. Som jag nämnt tidigarehar begreppet här fått en vidare innebörd än i modeUavtal, Riksskatteverkethar invänt att bl, a, bestämmelserna i art, IV § 4 ochvissa bestämmelser i art, V och VIIIXI ensidigt länder tillfördel. Jag avser alt la upp denna fråga senare i samband med redogörelsen förart. Art.VI innehåller regler för omräkning av inkomst avrörelse vid obehörig vinstöverflytlning tiU utlandet, exempelvis i förhållandemdlan moderbolag i den ena staten och dotterbolag i den andra. Bestämmelsernafår för del betydelse vid tillämpning av 43 § 1 mom,kommunalskaltelagen (1928: 370) (43 § 1 mom, ändrad : 573). Såsomett undanlag från huvudregeln i art. IV gäller enligt art. VII iöverensstämmelse med OECD-reglerna att inkomst av luftfart i internationelltrafik beskattas endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning.Reglerna om beskattning av inkomst av sjöfart i internationell trafik i art.VII § 2 avviker däremot från modeUavtal. Reglerna innebär, att inkomstav sjöfart i internationell trafik i princip får beskattas i båda staterna. Omett svenskt rederi förvärvar inkomst av sådan trafik i , får emellertidinkomsten vid kenyansk beskattning beräknas till högst av bruttoinläklernaav denna trafik. Den sålunda beräknade kenyanska skatten nedsätts med 50 %enligt art. VII § 2. Det nedsatta skattebeloppet avräknas från svensk skatt påinkomsten enligt art. XXII § 2. En liknande uppdelning av beskattningsrättenhar tidigare skett i avtalen med , numera Sri Länka (SFS 1958: 83),(SFS 1959: 24), (SFS 1969: 190) och (SFS 1971: 1252). Art.VIIIX i avtalet föreskriver, att utdelning, ränta ochroyalty i princip skall beskattas i mottagarens hemviststat. Sådan utbetalningfår emellertid beskattas också i den stat från vUken den härrör (källstaten)men vissa begränsningar gäller i fråga om de skattesatser som får tUlämpas.Sålunda är enligt art. VIII § 2 skattesatsen på utdelning begränsad tUl ,under vissa förutsättningar , av utdelningens bruttobelopp. För räntagäller en högsta skattesats av (art, IX § 2)och för royalty (art, X§ 2), Ränta som härrör från en statoch som betalas till den andra statens regering m, fl, organ skall dock enligtart, IX § 3 vara undantagen från beskattning i källstaten.Skatt som tagits ut i källstaten enligt bestämmelserna i art, VIIIX fåravräknas i betalnuigsmottagarens hemviststat med tillämpning av art, XXII §§ 1 och 2, Art.XI behandlar beskattning i vissa fall av ersättningför företagsledning dier utövande av fritt yrke och föreskriver attersättningen får beskattas i mottagarens hemviststat. Om ersättningen härrörfrån den andra staten, får ersättningen beskattas också där men skattesatsenfår inte överstiga av ersättningens bruttobelopp. Bestämmelsen, som utgörett undantag från reglerna i art, XV om beskattning avarbetsinkomst, återfinns inte i modellavtal. Somjag tidigare antytt har från principiella utgångspunkterdiskuterat bestämmelsema i art. IV § 4 samt art, V och VIIIXI, menar, att dessa bestämmelser ensidigt gynnar Kenyaoch att de fördelningsmässiga skäl som bör vara avgörande fördubbelbeskattningsavtalens utformning synes ha undanträngts. Verket anser, attom man i avsevärd mån i avtalen tillgodoser andra syften, varierande från avtallill avtal, än att få till stånd rationella lösningar av beskattningsrättensfördelning, likformigheten i de internationella skattereglerna bryts. Dettamedför, menar verket, all förelagens struktur och deras etableringar påverkaspå ett sätt som inte är företagsekonomiskt motiverat. anserdel önskvärt, att man i möjligaste mån söker följa de av rekommenderadeavtalsreglerna även i förhållande till stater vUka, såsom fallet är med ,inte är medlemmar av denna organisation. Verket framhåller dock, att man ärmedveten om alt dubbelbeskattningsavtal med utvecklingsländer erbjudersärskilda problem i dessa hänseenden men att återhållsamhet med avvikelsernafrån OECD-moddlen likväl bör iakttagas, särskilt med hänsyn tUl att arbetepågår inom i syfte att åstadkomma ett modeUavtal fördubbelbeskattningsavtal mellan utvecklingsländer och industriellt merutvecklade länder. Medanledning av erinringar får jag framhålla följande. Vid deförhandlingar som fört omdubbelbeskattningsavtal med andra stater, antingen dessa varit medlemmar avOECD eller inte, har modellavtal alltid kunnat användas somutgångspunkt för förhandlingarna. Jag vill emellertid erinra om att jag vid ettflertal tillfällen i samband med alt dubbelbeskattningsavtal medutvecklingsländer förelagts för godkännande betonat, att det iförhållande tiU sådana länder inte är möjligt alt helt följa en avtalsmodellsom i första hand är avsedd att tiUämpas mellan industriellt utvecklade stater.Som exempel kan nämnas avtalen med (prop, 1966: 142 s, 29),(prop, 1968: 148 s, 41), (prop, 1969: 108 s, 36) och (prop, 1971: 24 s, 4142), Motsvarande synpunkter har f, ö, framförts ävenbeträffande avtal som ingåtts , dvs, det år då modellavtalpublicerades (se t, ex. avtalet med , prop, 1961: 192 s, 24). är baserat på principen om beskattning uteslutande iinkomsttagarens hemviststat. Vissa undanlag härifrån tiU förmån för källstatengäller dock i fråga om bl, a, inkomst av fastighet och rörelse samt utdelningoch ränta. Begränsningen av källstalens, dvs. i avtal med ett utvecklingslandpraktiskt taget uteslutande detta lands, beskattningsrätt är i regel inteacceptabel för utvecklingsländerna av ekonomiska och politiska skäl. Avtalenmed utvecklingsländerna innehåller därför genomgående regler som innebär enutvidgad beskattningsrättför källstaten jämfört med modellavtal. De svenska avtalen medutvecklingsländer är i detta hänseende ingalunda unika ulan liknande avvikelserfrån OECD-moddlen förekommer också i andra OECD-statersdubbelbeskattningsavtal med sådana länder. Riksskatteverkethänvisar i sitt yttrande till det arbete som pågår inom FN för att åstadkommaen modell till dubbelbeskattningsavtal mellan ulveckUngsländer ochindustriländer. Verket torde avse det arbete som bedrivs av enarbetsgrupp under FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC). Gruppen, som bestårav representanter för både utvecklingsländer och industriländer, torde emellertidknappast kunna lägga fram något förslag lill modeUavtal under de närmaste åren.Del föreligger ganska stora olikheter i uppfattningen om avtalsreglernasutformning, inte bara mellan utvecklingsländerna och industriländerna utanockså inom de båda ländergrupper-na. Det kan dock nämnas, att en delutvecklingsländer inom denna arbetsgrupp gjort gällande, alt modeUavtalinte ens kan användas som utgångspunkt vid dubbelbeskattningsavtal mellanutvecklingsländer och industriländer ulan att man i stället skall utgå från enprimär beskattning i källstaten, I detta sammanhang kan jag ocksä nämna, attden s, k, andinska gruppen, dvs, , , , och ,upprättat ett modellavtal avsett att ligga till grund för förhandlingar medstater utanför gruppen. Avtalet föreskriver en uteslutande beskattningsrätt forkällstaten beträffande praktiskt laget alla inkomstslag. De avvikelser frånOECD-moddlen som skett i de svenska dubbelbeskattningsavtalen medutvecklingsländer måste alltså ställas i relation till de tankegångar rörandeutform.ningen av dubbelbeskattningsavtal som enligt vad jag påpekatframförts av många utvecklingsländer, Riksskatteverketpekar också på vissa ölägenheter med att dubbelbeskattningsavtalen inte är ihuvudsak likformiga. På detta vill jag svara, att del är en rad faktorer sompåverkar utformningen av dubbelbeskattningsavtal, I första hand är detuppenbart, att avtalsreglerna måste utformas så att de avpassas till de bådastaternas skattelagstiftning. Delta gäller givetvis avtal både med utvecklingsländeroch industriländer. Särskilt när det gäller utvecklingsländer kommer dock iregel även andra överväganden in i bilden. Politiska, sociala och ekonomiskaförhåUanden varierar avsevärt från land till land, vilket medför att man fästerstörre vikt vid vissa avtalsregler än vid andra, I vissa stater kan man t, ex,vara angelägen att stimulera investeringar av visst slag och därför beredd tillfiskala eftergifter i fråga om avtalsregler som berör avkastning på sådanainvesteringar, under det att man på andra områden fäster större vikt vid att sålångt möjligt ha kvar beskattningsrätten, även om detta skulle få vissanegativa effekter. Dessa förhållanden medför med nödvändighet ganska storaolikheter mellan avtalen. Motbakgrund av vad jag nu anfört om de problem som uppkommer vidavtalsförhandlingar av detta slag måste de här föreslagna bestämmelsema sessom en skälig kompromiss som enligt min mening bör kunna accepteras. Det äruppenbart att det även i fortsättningen blir nödvändigt att godta liknandelösningar av dubbelbeskattningsproblem i förhållande lill utvecklingsländer omnågra avtal över huvud taget skall komma till stånd med dessa länder. Art.XII föreskriver att inkomst av fastighet får beskattas i den stat där fastighetenär belägen. Vid beskattning i inkomstlagarens hemviststat sker skatteavräkningenligt art, XXII §§ 1 och 2, Motsvarande regler gäller enligt art,XII § 2 i fråga om vissa andra slag av ersättningar. Reglerom beskattning av realisationsvinst återfinns i art, XIII, Vinst genomöverlåtelse av fastighet får beskattas i den stat där fastigheten iir belägen.Vinst genom överlåtelse av annan egendom än fastighet beskattas endast iöverlåtarens hemviststat förutsatt att denne ej driver rörelse från fast driftställei den andra avtalsslutande staten. Art. XIII § 3 återspeglar vissa regler ikenyansk skattelagstiftning som i första hand är avsedda att förhindraskatteflykt. Art.XIV föreskriver att lön eller pension som betalas av en av de avlalsslutandestaterna eller från fond inrättad av staten i fråga i princip beskattas endasti den utbetalande staten. Undantag från denna bestämmelse gäller i regel i defall då en svensk medborgare erhåller ersättning från cch då en i Kenyafast bosalt person erhåller ersättning från , I dessa fall fårinkomsten beskattas även i den andra avlalsslutande staten. Uppkommendubbelbeskattning löses med tillämpning av art, XXII §§ 1och 2, Inkomstav anställning och fritt yrke som en person med hemvist i en stal uppbärbeskattas i regel i den stat där arbetet utförs (art, XV § 3).Om arbetet utförs under kortvarig vistelse i den andra staten sker dockbeskattning enligt art, XV §§1 och 2 i regel endast i hemvistslaten. Jag bartidigare berört det undantag från sistnämnda regel som enligt art, XI gälleri fråga om inkomst av fritt yrke. Inkomst av arbete, som utförs ombord påfartyg eller luftfartyg i internationell trafik, får enligt art, XV §3 beskattas i den stat, där rederiet eller luftfartsföretaget har hemvist. Ominkomst enligt nu berörda regler beskattas i båda staterna sker skatteavräkningi inkomsttagarens hemviststat enligt art, XXII §§ 1och 2, Iöverensstämmelse med modellavtal får slyrelsearvoden och liknandeersättningar enligt art, XVI beskattas i den stat där del utbetalande bolagethar hemvist. Inkomstsom förvärvas av artist eller idrottsman beskattas i den stat där verksamhetenutövas. Denna regel gäller även om artistens eller idrottsmannens tjänstertillhandahålls i den ena avlalsslutande staten av ettföretag i den andra staten. Undantag från nu nämnda regler föreskrivs i art,XVII § 3 för de fall då verksamheten är statsunderstödd, I sådana fall gällerbestämmelserna i art, IV,XI, XIV och XV, Art, XVIII innehåUer bestämmelserom beskattning av enskild pension och livränta. Som pension anses bl, a,utbetalningar enligt en stats socialförsäkringssystem. Beskattning får ske iden stal varifrån utbetalningen sker. Uppkommer dubbelbeskattning undanröjsdenna med till-lämpning av bestämmelserna i art, XXII §§1och 2, Art. XIX och XX innehållersärskilda regler om skattefrihet för inkomster, som uppbärs för undervisnings-eller forskningsverksamhet, prakliktjänstgöring m. m. Likartade bestämmelserfinns i flertalet svenska dubbelbeskattningsavtal. Syftet med bestämmelserna äratt underlätta utbytet av lärare, forskare, studenter och praktikanter mellande båda staterna. harpåpekat, att det i art. XIX § 1 och art. XX § 1förekommande uttrycket "före vistelsen hade hemvist i den andrastaten" innefattar personer, som vistas i ulan att vara härbosatta och som inte längre betraktas som bosatta i . Eftersomskatteanspråk i dessa fall torde ställas endast i den stat där vederbörande studerar,finner del oegentligt all reglering sker idubbelbeskattningsavtal som enligt art. I endast omfattar personer med hemvisti en av staterna eller i båda. Avsikten med dettauttryck, som inte återfinns i modeUavtal, avser all klargöra attbestämmelserna om skattebefrielse i art. XIX och XX ärtillämpliga även om studenten, forskaren etc. skulle förlora sitt hemvist i enav staterna i samband med en tUlfällig vistelse i den andra staten. Utan dettauttryck skulle det nämligen kunna hävdas att personen i fråga inte omfattas avavtalet på grund av bestämmelsen i art. 1. En sådan tolkning skulle enligt minmening strida mot bestämmelsernas syfte, varför artiklama bör accepteras i denöverenskomna lydelsen. Bestämmelserom beskattning av förmögenhet har upptagils i art, XXI, Som jag tidigare nämntförekommer f. n. ingen allmän förmögenhetsskatt i . I art. XXII §§ 1 och 2 föreskrivs för båda staterna skatteavräkning (credit oftax) som huvudmetod för undvikande av dubbelbeskattning. Metoden innebär, attbeskattningen i hemviststaten innefattar den skatlskyldiges samtliga inkomsterutom de som i avtalet uttryckligen undantagits från beskattning i denna stat.Från den sålunda uträknade skatten avräknas den skatt som påförts av den andraavtalsslutande staten. I likhet med flertalet andra svenska avtal medutvecklingsländer, bl. a. FUip-pinerna (SFS 1969: 635) och (SFS 1971:1252), innehåller avtalet med bestämmelser om avräkning från svenskskatt av sådan kenyansk skatt som skulle ha utgått om inte skattebefrielseeller skattenedsättning enligt lagstiftningen i medgivits i syfte attfrämja investeringar där, s. k. matching credit (art. XXII § 4). Art.XXIIIXXVinnehåller regler om likställighetmellan skattskyldiga, förfarandet vid ömsesidig överenskommelse om avtaletstillämpning eller tolkning sam.l utbyte av upplysningar. XXVI träder avtalet i kraft så snart meddelanden utväxlats,om att de båda staterna vidtagit sådana åtgärder som enligt lagstiftningen iresp. stat krävs för att avtalet skall bli gällande. På svensk sida skallavtalet ratificeras. Avtalet skall för svensk del tillämpas första gången vid1974 års taxering samt i fråga om kupongskatt, som förfallit till betalningefter utgången av , och sjömansskatt och beviUningsavgift, som utgår påinkomst förvärvad efter sistnämnda tidpunkt. Art.XXVII innehåller uppsägningsbeslämmdser. Sammanfattningsvisfår jag anföra följande. gällande avlalsreglering mellan och Kenyaför undvikande av dubbelbeskattning gmndar sig svensk-brittiskadubbelbeskattningsavtal. Det är uppenbart, alt reglerna avtal, somfördelar beskattningsrätten mellan två industriellt utvecklade stater, ger ettfiskalt otillfredsställande resultat för ett utvecklingsland som på grundav bristen på jämvikt mdlan och i fråga om investeringar ochinkomstströmmar. Ur svensk synpunkt är avtalet dessutom bristfälligt genom altden svenska kommunalskatten inte omfattas, varför viss dubbelbeskattningkvarstår på svensk sida trots avtalet. Med hänsyn till dessa omständigheteroch liU de ändringar som ägt rum i de båda staternas skattelagstiftning är detnaturligt att man på ömse håll velat ersätta det gamla avtalet med ell nytt.Det nya avtalet har i huvudsak kunnat baseras på modeUavtal, Avvikelserförekommer dock på en del punkter, där eftergifter skett från svensk sida tillförmån för kenyanska fiskala intressen. Detta gäller särskilt beskattning av utdelning,ränta, royalty, ersättning för företagsledning samt sjöfart i internationelltrafik. Beträffande de överväganden som motiverat dessa avvikelser får jaghänvisa till vad jag tidigare anfört. Vidare har intagits regler om s, k, matchingcredit på svensk sida, dvs. avräkning från svensk skatt för kenyansk skatt someftergivits på grund av kenyanska regler om investeringsfrämjandeskattelättnader. Avtalet bygger emeUertid i princip på ömsesidiga åtaganden ochfår anses innebära en tillfredsställande lösning av hithörandebeskaltningsproblem. Underåberopande av det anförda hemställer jag all Kungl. 1. godkänna avtalet mellan Sverigeoch för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst ochförmögenhet,