prop · FW03163 · 1973-12-31 00:00:00 — Vidare gäller att kan, när särskilda skälföreligger, medge att skattskyldig t. v. skall vara redovisningsskyldig, ävenom årsomsättningen är högst . Ifråga om skattskyldig delägare i enkelt bolag, s. k. gravbolag eller partrederigäller att bolagets eller rederiets hela skattepliktiga omsättning bestämmerredovisnuigsskyldigheten. har i princip gällt från mervärdeskattens införande. Från börjanvar det emellertid nödvändigt att knyta an redovisningsskyldigheten till enförhandsbedömning av den skattepliktiga omsättningens storlek under närmastkommande tolvmånaders-period. Detta orsakade vissa svårigheter och föranleddeen författningsändring , varigenom bedömningen omredovisningsskyldighet föreligger eller ej kan ske på grundval av den faktiskaskattepliktiga omsättningen under senast tilländalupna kalenderår. Stadgandetom en i princip obligatorisk redovisninsskyldighet för den som bedriver exportinnebär bl. a., att en företagare, som har en skattepliktig årsomsättning omt. och en exportomsättnmg om något tusental kronor ärredovisningsskyldig. Härigenom kan fördelen med attfå dra av ingående mervärdeskatt mer än väl uppvägas av skyldigheten attbetala skatt för den skattepliktiga omsättningen inom landet. Ävenicke redovisningspliktiga skattskyldiga har rätt att debitera mervärdeskatt påsina skattepliktiga transaktioner och kundema har rätt att enligtbestämmelserna i göra avdrag för den mervärdeskatt som de debiteras.Eftersom registrering sker endast av sådana skattskyldiga som också ärredovisningsskyldiga kan inte i register överre-dovisnuigsskyldiga kontrolleras huravida skatt får debiteras eller ej av densom ej är registrerad. Kunden får därför, om annat.inte är uppenbart, lita påatt skatt får debiteras och kan göra avdrag för skatten, om avdragsrätt överhuvud föreligger. Utredningen.Den gällande 10 OOO-kronorsgränsen har enligt utredningen inte medfört någrastörre praktiska tillämpningsproblem och bör bibehållas. Utredningen diskuterarmen avvisar tanken på att ge begreppet skattskyldighet den innebörd sombegreppet redovisningsskyldighet har. En sådan ändring skulle visserUgen betydaatt endast registrerade skattskyldiga skulle kunna debitera mervärdeskatt. Ävenom detta från vissa synpunkter framstår som en fördel skulle vissakumulativa skatteeffekter uppstå för kunder hos företag med omsättning undergränsvärdet. Denobligatoriska redovisningsskyldigheten för den som omsätter kvalificeratskattefria varor eller tjänster och för den som exporterar varor har,konstaterar utredningen, tUl syfte att säkerställa rätt till avdrag föringående mervärdeskatt för dessa företag. Det kan emellertid enligt utredningenifrågasättas om obligatorisk redovisningsskyldighet behövs i dessa fall.Utredningen föreslår i stället att redovisningsskyldigheten görs fakultativ pådet sättet att den som så önskar under åberopande av särskilda skäl skall kunnafå bli redovisningsskyldig enligt medgivande av med stöd av 6 §andra stycket MF. Redovisningsskyldighet erUigt sådant medgivande bör enligtutredningen gälla t. v. och minst tUl utgången av nästföljande kalenderår.Redan registrerad skattskyldig bör kvarstå i registret och vararedovisningsskyldig om han inte anmäler att han vUl bli avregistrerad. Utredningenföreslår vidare den ändringen, att gränsvärdet . i årsomsättning skallavse omsättning av skattepliktiga eller kvalificerat skattefria objekt ochtjänster och inte som den skattepliktiga omsättningen. Därmed kommerautomatiskt exportförsäljning med i det omsättningsvärde, på vilketredovisningsskyldigheten skall bedömas. Bestämmelsenom rätt att medge att skattskyldig skall vararedovisningsskyldig, trots att hans skattepliktiga årsomsättaing inteöverstiger . har, framhåller utredningen, tillkommit bl. a. i syfteatt göra det möjligt för nystartade verksamheter att göra avdrag för skatt sombelöper på inköp av inventarier, varulager m. m. imder ett uppbyggnadsskede.Det har konstaterats att bestämmelsen i vissa fall utnyttjats för att skaffakapital på sätt som får betraktas som olagligt. Som exempel härpå anförsföljande. En person uppger att han påbörjat verksamhet, som ännu inte lett tUlnågon skattepliktig omsättning. Personen registreras som redovisningsskyldigoch lämnar deklarationer med hög ingående mervärdeskatt. Eventuellt kan yrkadeavdrag styrkas med inköpsfakturor. Skatt återbetalas tiU honom, varefter hananmäler att verksamheten upphört. Vid efterföljande konttoll konstaterasemellertid, att de förvärvade varorna återtagits av leverantören. Det harockså förekommit fall där faktura utfärdats innan leverans skett och att, näråterbetalning av skatt ägt ram, leveransen annulerats. Detär enligt utredningen angeläget att stävja missbrak av möjligheten att bli redovisningsskyldigi förtid. Å andra sidan är det av vikt att den seriösa nyetableringen avföretag inte försvåras. Utredningen finner övervägande skäl tala för att denuvarande bestämmelserna behålls. Det bör enligt utredningen vara möjligt förlänsstyrelsen att i flertalet fall göra en noggrann undersöknmg innan beslutfattas om redovisningsskyldigheten. Om sådan skyldighet medges bör hinder inteföreligga att låta redovisningsskyldigheten gälla med viss retroaktivitet, såatt den skattskyldige inte går miste om rätten tUl avdrag för ingående mervärdeskatt. Ytterligareen fråga har aktualiserats under utredningens arbete. Vissa tillgångar, särskUtfastigheter, innehas ibland med samäganderätt. Denna kan ha uppkommit genomarv eUer gåva. Om delägarna inte träffar avtal, uttryckligen ellerunderförstått, om egendomens användning i gemensamt vinningssyfte torderättsförhållandet dem emellan inte utgöra enkelt bolag. Frågan omredovisningsskyldighet skall i sådant fall bedömas enligt varje delägares skattepliktigaomsättning. Är denna högst . för kalenderår föreligger interedovisningsskyldighet, trots att delägarnas sammanlagda skattepliktigaomsättning är väsentligt högre ocb redovisningsskyldighet därför skulle haförelegat om verksamheten haft karaktär av bolag. Utredningenfinner det inte motiverat, att olika skatteeffekter uppkommer när verksamhetbedrivs som enkelt bolag eller med samäganderätt, särskilt som gränsen mellandessa verksamhetsformer är svår att dra. Delägare i enkelt bolag och delägare iverksamhet som innehas med samäganderätt bör behandlas lika. Utredningenföreslår därför ett tUl-lägg i anvisningarna tUl 6 § MF av innebörd attverksamhet som innehas med samäganderätt jämställs med verksamhet som drivs iform av enkelt bolag. Remissinstanserna.Remissinstanserna har allmänt behandlat utredningens förslag beträffanderedovisningsskyldighet med utgångspunkt frän det nu gällande gränsvärdet 10 000kr. Endastlänsstyrelsen i har tagit upp gränsvärdets storlek ochföreslår att det höjs till . a. med hänsyn till in-dexutvecklmgen. Utrednuigens förslag attslopa den obligatoriska redovisningsskyldigheten för skattskyldig somtillhandahäller kvalificerat skattefria varor eller tjänster eller exporterarvaror i verksamhet med en skattepliktig årsomsättning . harallmänt accepterats eller lämnats utan erinran. RSV och länsstyrelserna iMalmöhus, och samt uppmärksammar förslaget om attomsättningen av skattepliktiga objekt och tjänster i stället för denskattepliktiga omsättningen skall bestämma redovisnuigsskyldigheten. Mankonstaterar att detta förslag kan medföra redovisningsskyldighet för vissaskattskyldiga som har en skattepliktig omsättning . på grand avatt den beräknas på reducerade beskattningsvärden. i Älvsborgslän accepterar denna effekt, medan övriga nu nämnda remissinstanser av dettaskäl avvisar förslaget. RSV framlägger även förslag till annan lydelse av 6 §MF som undanröjer den påtalade effekten. i Gotlandslän påpekar att gränsvärdet för redovisningsskyldighet, . motsvarartotalomsättaingen då oreducerad skatt tas ut. När skatt tas ut enligt60-procentsregeln eller 20-procentsre-geln torde gränsen däremot få anses vara16 . föreslår att MF kompletteras medbestämmelser i detta avseende. RSV framhåUer, attutredningens förslag kan leda till ej önskvärda ul-träden ur mervärdeskattesystemet.En skattskyldig som tillämpar kontantmetoden för skatteredovisningen kan fåbetalt för skattepliktiga transaktioner först under detnästföljande året. Upphör verksamheten kan frihet frånredovisningsskyldighet uppkomma och förhållandevis stora belopp kan undandrasbeskattning. Det kan också förhålla sig så att anskaffningar under ett årbetalas först nästföljande år. Om ingen eller endast mindre omsättning förekommerunder , blir den skattskyldige ej redovisningsskyldig men fårinte heller avdragsrätt för ingående skatt. RSV anser, attredovisningsskyldigheten i sådana fall inte bör upphöra förrän full avskattnuigskett eller full avdragsrätt åtnjutits. Ett flertal länsstyrelser anförliknande synpunkter. i Jämtlandslän föreslår, att registrerad skattskyldig alltid skall vararedovisningsskyldig, oavsett storleken av den skattepliktiga omsättningen, medmöjlighet för att när särskilda skäl föreligger avregistteravederbörande. RSV samt länsstyrelserna iSödermanlands och påpekar att redovisningsskyldigheten förskattskyldig vars omsättning regelmässigt pendlar . från årtUl år kan bli beroen- deav smärre ökningar eUer minskningar i årsomsättningen. Detta förhåUande utgörölägenheter för såväl de skattskyldiga som för beskatt-ningsmyndighetema. Föratt undvika dessa svårigheter föreslår RSV att skattskyldig som varitredovisningsskyldig ett normalt skall kvarstå somredovisningsskyldig även om omsättningen nästföljande år understigergränsvärdet . Understiger den skatteplUiUga omsättningenstadigvarande . är det dock befogat att avföra en tidigareredovisningsskyldig ur systemet. RSVanför vidare att praktiska svårigheter kan uppstå när verksamhet upphör åretefter det den påbörjats. I sådana fall skall beloppsgränsen . hänförastill den tid under vilken verksamheten bedrivits. Här kan inträffa, att skattredovisas för verksamheten , trots att totala omsättningenför hela verksamhetstiden inte når . Fråganom möjligheten för skattskyldig att bli redovisningsskyldig redan irmanomsättningen uppgår till . för år i syfte att eliminera enskattebelastaing under ett uppbyggnadsskede har tagits upp av ett flertalremissinstanser. Den allmänna uppfattaingen är, alt den möjlighet tillavlyftning av ingående skatt under ett uppbyggnadsskede som bestämmelsernaerbjuder bör vara kvar. Flera länsstyrelser framhåller dock, att det föreliggersvårigheter att bedöma om en ansökan om redovisningsskyldighet skaU bifallaseUer ej. betonar att nuvarande möjlighet tUl av-lyftnmg av ingående skatt iett uppbyggnadsskede skall behållas. Det är emellertid, framhåller förbundet,otUlfredsställande att man vid bedömningen av rätt till förtida redovisningsynes snegla på när omsättningsgränsen . kan beräknas bli passerad.Sker detta först 2 å efter starten intas inte sällan en negativ attityd. Länsstyrelseni län ifrågasätter om inte registrering under ett uppbyggnadsskedekunde förknippas med möjlighet att kräva bankgarantier. iVärmlands län anser del rimligt att endast kontantmetoden skall få tillämpasdå risk för missbrak av registreringen föreligger. En arman tänkbar lösningskulle enligt denna länsstyrelse kunna vara att endast företag med ett visstminimikapital, t. ex. , skall kunna bli registrerat med faktureringsmetoden. Länsstyrelsernai och ifrågasätter om inte 6 § MF bör kompletterasmed en bestämmelse som innebär att medgiven registrering skall kunna återkallasmed retroaktiv verkan, om den visar sig grundad på felaktiga premisser eller omverksamheten ej uppnår sådan omfattning att redovisningsskyldighet uppkommer. Länsstyrelsernai och efterlyser en precisering i författningstextenav registreringens och registreringsbevisets rättsverkningar. iÄlvsborgs län anför därvid att registreringen enligt länsstyrelsensuppfattning inte innebär skyldighet att i förekommandefall erlägga mervärdeskatt utan endast bortsett från att den skattskyldigerent tekniskt återfinns i registret en skyldighet att utan anmaning avgedeklaration. Länsstyrelseni framhåller att det ibland kan vara svårt att avgränsaförvärvskällor från varandra, exempelvis beträffande jordbrukare medmaskinstationsrördse, jordbrukare som bedriver fiske eller delägare i enkeltbolag som även har annan skattepliktig verksamhet. För undvikande av härantydda gränsdragningsproblem föreslår att skattskyldig somdriver flera verksamheter skall vara redovisningsskyldig när den sammanlagdaskattepliktiga omsättningen överstiger . Vidare föreslärlänsstyrelsen att redovisningsskyldighet för delägare i enkelt bolag, gruvbolageUer partrederi skall föreligga endast om den skattskyldiges andel avtotalomsättningen uppgår till . Utredningensförslag om att redovisningsskyldighet vid samäganderätt skall bedömas på sammasätt som då enkelt bolag föreligger har biträtts av i Gävleborgslän och samt lämnats utan erinran av övriga remissinstanser. Skattskyldigamed en skattepUktig omsättning som ej överstiger . för helt kalenderårär befriade från skyldighet att redovisa mervärdeskatt till staten. Dock gällerredovisningsskyldighet alltid när verksamheten omfattar export avskattepliktiga varor eller omsättning av s. k. kvalificerat skattefria objekteller tjänster. Huvudregeln är betingad av praktiska skäl medan denkompletterande regeln om obligatorisk redovisningsskyldighet har tillkommitför att eliminera kumulativa skatteeffekter. Utredningenföreslår alt gränsvärdet . för redovisningsskyldighet bibehålls, menknyts till omsättning av skattepliktiga och kvalificerat skattefria objekt ochtjänster i stället för tUl den skattepliktiga omsättningen. Vidare föreslåsatt den obligatoriska redovisningsskyldigheten i vissa faU vid omsättningunder gränsvärdet ändras till en fakultativ redovisningsskyldighet enligtbeslut av på ansökan av den skattskyldige. Genom dessa ändrmgarkommer automatiskt exportförsäljning med i det värde som bestämmerredovisningsskyldigheten som skattskyldiga med totalomsättning undergränsvärdet inte tvingas redovisa skatt på grund av t. ex. en mindreexportförsäljning. Förslagen har vid remissbehandlingen rönt allmän anslutning.Dock har påpekats bl. a. att förslaget i fråga om bestämningen av gränsvärdetför redovisningsskyldigheten kan medföra en utvidgad redovisningsskyldighet ivissa fall för skattskyldiga med omsättning för vilken reducerad skatt utgår.Det har också gjorts gäUande att de föreslagna bestämmel- sernai vissa fall kan leda tUl opåkallad frihet från redovisningsskyldighet och iandra fall tUl redovisningsskyldighet för verksamhet med begränsad varaktighettrots att totala omsättningen ej når . Föregen del anser jag att det nuvarande gränsvärdet för redovisningsskyldighetbör bibehållas utan ändring dock med den av utredningen föreslagna fakultativaredovisningsskyldigheten för den som exporterar varor eller omsätter s. k.kvalificerat skattefria varor eller tjänster. Vidare biträder jag den av bl. a.RSV förordade kompletteringen att redovisningsskyldighet skall föreligga iminst i följd, även om omsättningen inte når upp tillgränsvärdet . Jag biträder också förslaget i fråga om övergången tillde nya reglerna liksom förslaget att redovisningsskyldigheten för verksamhetsom innehas med samäganderätt skall bedömas på basis av verksamhetens totalaomsättning i överensstämmelse med vad som redan gäUer i fråga om bl. a. enklabolag. Påen punkt vUl jag dock förorda ett tillägg tUl utredningens förslag. Närverksamhet upphör kan den skattskyldige ha utestående fordringar och skulder,som han avser att driva in resp. reglera. Enligt allmänna regler är han interedovisnuigsskyldig om hans omsättning under denna tidunderstiger gränsvärdet . Visserligen kan genom att pålämpligt sätt förlänga den sista redovisningsperioden i de flesta fallåstadkomma fortsatt redovisningsskyldighet. Det är dock enligt min mening avvärde om en uttrycklig bestämmelse tas in i MF av innebörd att den som varitredovisningsskyldig för viss verksamhet skall fortsätta att vara detta sålänge verksamheten inte helt har avvecklats. Bestämmelser härom ingår iförfattningsförslaget. Utredningenhar i detta sammanhang också tagit upp rätten för länsstyrelserna att medgeredovisningsskyldighet för nystartade företag redan under ett uppbyggnadsskedeinnan skattepliktig omsättning uppkommit. Denna möjlighet har, konstaterarutredningen, missbrukats i vissa fall och medfört att oberättigade krav pååterbetalning av överskjutande ingående skatt bifallits. Utredningensuppfattning är att möjligheten tUl avlyftning av ingående skatt förnyetablerade företag behövs. För att möjligheten inte skall missbrakas börlänsstyrelsens medgivande om redovisningsskyldighet föregås av noggrannundersökning. ÅtskUligaremissinstanser ansluter sig till utredningens uttalanden i denna fråga ochframför olika förslag för att förhindra missbruk. Bland förslagen härom kannämnas bestämmelser som ger möjUghet att kräva säkerhet,retroaktivt återkalla medgivande om redovisningsskyldighet eller begränsasådant medgivande till förelag med visst minunikapital. Jagfiimer det aUvarUgt att bestämmelser som tillkommit i näringsli- vetsintresse för att underlätta nyetablering missbrakas på ett flagrant sätt. Denseriösa företagsamheten bör dock inte bli lidande härav. Liksom utredningenanser jag därför att de aktuella bestämmelserna bör vara kvar. I detta liksom iandra avseenden är det emellertid angeläget att missbruk förhindras. I förstahand krävs en effektiv kontroll och jag vill miderstryka utredningensuttalande, att redovisningsskyldighet inte bör medges utan en noggrannundersökning som klart bekräftar att fräga är om en seriös nyetablering.Dessutom synes det berättigat, att vid dessa registreringar normalt föreskriva,att redovisning av mervärdeskatt skaU ske enligt kontantmetoden i vart fallintill dess verksamheten kommit i gång i full skala. Kravet om snabbavlyftning av överskjutande ingående skatt får stå tiUbaka för statensberättigade krav på riktig beskattning. Jag har noterat att utredningen i sittfortsalla arbete kommer att ta upp kontrollen av mervärdeskatten och att detdärför kan bli anledning att återkomma tUl den nu aktuella frågan i ett störresammanhang. Registreringensrättsverkningar har tagits upp av någon remissinstans, som efterlyst enprecisering härav. Detta är en fråga som enligt min mening ligger inom ramenför utredningens uppdrag och jag utgår från att utredningen, som skall behandlabl. a. det praktiska och administrativa förfarandet i sitt kommandebelänkande, då också kommer alt överväga om en sådan precisering bör göras. Jagtar därför inte upp frågan i detta sammanhang. Enligt 4 § första stycket MF inträder skattskyldighet närvederlag inflyter kontant eller i form av varor eller på annat sätt kommer denskattskyldige till godo och när uttag sker. Redovisning av skatt på detta sättkallas kontantmetoden. Enligt4 § andra stycket MF kan efter ansökan besluta att skattskyldig vidredovisning för mervärdeskatt skall inräkna uppkomna fordringar iomsättningen. Redovisning enligt denna princip kallas faktureringsmetoden. Vederlaghänföres enligt 15 § första stycket lUl den redovisningsperiod då vederlageterhåUits. Tillämpas faktureringsmetoden hänföres till redovisningsperiodkontant vederlag som erhålls och fordran som uppkommer underperioden. ErUigtRSV:s statistik tillämpas kontantmetoden av av skattskyldiga fysiskapersoner och av skattskyldiga juridiska personer. Detta innebär attmindre än av samtiiga skattskyldiga redovisar skatt enligtfaktureringsmetoden. I första hand har denna metod valts av störreindustriföretag och av företag med förhållandevis stor export. Iutländska mervärdeskattesystem inträder skattskyldigheten vanligen när varalevereras eller tjänst utföres. Förekomstenav två redovisningsmetoder ger enligt utredningen upphov tUl vissa konflikter.Vid höjning av skattesatsen eller vid utvidgning av beskattningsområdet blireffektema för köparna olika om den skattskyldige tillämpar kontantmetoden ellerfaktureringsmetoden, när inga särskilda övergångsbestämmelser meddelats.Tillämpar skattskyldig kontantmetoden, beskattas alla kontanta betalningarefter ändringens ikraftträdande och således även betalningar för leveranser somskett före ändringen. Genom förskottsbetalning till kontantredovi-sandeskattskyldig kan beskattning eller höjd beskattning i vissa fall undvikas. Vidfaktureringsmetoden inträder skattskyldigheten i princip då faktura i sambandmed leverans ställs ut och således oberoende av när betalning sker. Dettainnebär i princip att retroaktiva verkningar av en skattehöjning undviks. De tvåredovisningsmetoderna medför också speciella konsekvenser med avseende pårätten till avdrag för ingående mervärdeskatt. Som exempel härpå anförutredningen bl. a., att säljare, som tUlämpar faktureringsmetoden och säljerpå avbetalning skall redovisa skatt på hela avbetalningspriset vid faktureringeller motsvarande, medan köpare som tiUämpar kontantmetoden får göra avdrag föringående mervärdeskatt endast i den takt han betalar av på skulden. Utredningen pekar också påatt om säljare tillämpar kontantmetoden och köpare faktureringsmetoden,parterna kan, i vart fall om intressegemenskap föreligger, komma överens omatt köparen ej skall erlägga likvid till säljaren. Köparen gör avdrag föringående mervärdeskatt, när han tar emot inköpsfaktura, medan säljaren intealls behöver redovisa mervärdeskatt. Vidare finns, anförutredningen, ingen skyldighet för köpare, som tUl-lämpar faktureringsmetodenoch underlåter att helt eller delvis betala leverans enligt mottagen faktura,att justera sin ingående mervärdeskatt på gnmd av den underlåtna betalningen,trots att säljaren får göra avdrag för kundförluster. Utredningen tar i dettasammanhang också upp en fråga som behandlats i en skrivelse som RSV ingett lUlfinansdepartementet och som efter remissbehandling överlämnats till utredningenför beaktande i dess arbete. Frågan gäller skattskyldighetens inträde närskatlskyldig som till-lämpar kontantmetoden tar emot växel, revers eller annatskuldebrev. Verket pekar på att skattskyldigheten, som inträder först närskuldebrevet löses, amorteras eller diskonteras, kan komma alt inträda förstefter mycket , särskilt vid fastighetsaffärer och andra omsättningarsom gäller större objekt. Samma problem uppstår inte vid tillämpning avfaktureringsmetoden. Verket ifrågasätter om inte åtminstone de företag somdriver verksamhet där problemet är mest besvärande främst byggnadsföretagen obligatoriskt skall ha att använda faktureringsmetoden. Med hänsyn tUl attkontantmetoden är att anse som huvudregel för skatteredovisning föreslår dockRSV i stäUet att mottagande av växel och revers m. m. likställes med kontantbetaliung. En sådan bestämmelse bör gälla även beträffande vid ikraftträdandetbefintiiga skuldebrev, men möjlighet bör beredas att medgebetalning av skatten på sädana skuldebrev i delposter . Verketsskrivelse har remitterats till generaltullstyrelsen, länsstyrel- . serna iStockholms, , , och , ,samt , KF, Lantbrakamas riksförbund.Motorbranschens riksförbund. Svenskaåkeriförbundel, , , ochSveriges . Samtliga har avgett yttrande över skrivelsen. Förslagetatt betrakta lämnande av skuldebrev som kontant betalning tillstyrks iallmänhet av remissinstanserna. pekar dock på attlantbrukare nu någorlunda torde ha vant sig vid att fördela växelomsättningaroch amorteringar på mervärdeskatt och kostnad och att man därför bör öppna enmöjlighet att fortsätta med det gamla systemet. i län ifrågasätter om inte förslaget innebär så stort avsteg från nuvaranderegler att faktureringsmetoden bör göras till huvudregel. motsätter sig förslaget, till synes därför att verket inteföreslagit motsvarande ändring beträffande tidpunkten för avdragsrättensinträde. avstyrker förslaget med hänvisning tUl attdet går längre än som behövs för att förhindra onormalt långa betalrungstider.Det primära syftet kan i stället nås genom att man stipulerar viss längstakredittid, inom vilken skatten skall vara erlagd till statsverket.