prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — ökademedelbefolkningen i åldrarna eller 33 000 personer tiU 5,9miljoner. Ökningen 1971 1972 har beräknats tiU omkring 10 000 personer, 0,2 %.Medelbefolkningen i åldrarna synes tiU 1972 bli oförändrad efter en ökning på 23 000, , tiU1971. SkiUnaden i befolkningsökning 19711972 mellan åldersgrapperna1674 år och förklaras av en ökning med närmare 15 000 bland personeri åldern och en minskning på drygt 4 000 bland ungdomar . Tillförändringen i medelbefolkningen bidrar även nettomigrationen. Bil.1 Preliminär nationalbudget 111 Efterett förhållandevis stort invandringsöverskott minskadenettoinvandringen kraftigt . Under detta år invandrade netto drygt 3000 personer mot 48 700 . beräknas antalet utvandrarekomma att överstiga antalet invandrare med omkring 12 000 personer. Periodenjanuarinovember utvandrade netto 10 300 personer från Sverige.Förändringen i netto-migration tUl 1972 förklaras huvudsakligen av enminskad invandring 1972, Sålunda invandrade under de elva första månadema 197212 400 personer färre än 1971, medan ökningen avutvandringen uppgick till 1 600. Invandringen av finländska medborgare minskademellan perioden januarinovember 1971 och med omkring 40 %och kom därmed att uppgå till mindre än 1/4 av detta antal under motsvarandeperiod 1970, Det antagande som gjorts beträffandemedelbefolkningens utveckling ligger till grand för de berälcningar överarbetskraftstillgångarnas förändring som redovisas i det följande. Den kalkylsom görs för de olika grupperna inom arbetskraften baseras på resultat avarbetskraftsundersökningarna, varvid antagits att förändringarna under de tioförsta månaderna 1972 jämfört med är representativa förhelåren. Under en sådan föratsättning skulle antalet personer i arbetskraftenöka med omkring 11 000 eller tUl 1972. Antalet kvinnor iarbetskraften beräknas öka medan antalet män väntas minska med 0,7 %.Av förändringen av totala arbetskraften svarar befolkningstillväxten för enökning och de relativa arbetskraftstalen för 0,1. Enbartökningen bland kvinnorna bidrar . Ökningen av kvinnornas relativaarbetskraftstal synes dock, vid en jämförelse med den kraftiga ökningen1970 och 1971, ha varit förhållandevis begränsad. Nedgången i männens relativaarbetskraftstal har varit kraftigare än under de närmast föregåendeåren. I arbetskraften ingår, som nämnts,föratom de sysselsatta även de arbetslösa. Andelen arbetslösa uppgick under1971 tUl i genomsnitt av totala arbetskraften och nivån beräknas för 1972bli högre. Arbetslöshetsnivån har stigit för män med0,2 och för kvinnor . ökade antalet sysselsatta trots enrelativt kraftig ökning av arbetslösheten , synesökningen av antalet sysselsatta däremot ha varit synnerligen begränsad. Blandkvinnorna ökade dock antalet sysselsatta med närmare 23 000 medan en nästanlika kraftig minskning noterades bland männen. I arbetskraftsundersökningarnaregistreras även frånvaro från arbetet på grand av semester och sjukdom m. m.En kraftig ökning av semesterfrånvaron noterades tiU 1971. Från 1971tUl 1972 har enligt undersökningama endast en måttlig ökning av denna frånvaro Prop.1973:1 Bilagal Finansplanen 112 skett.Då det har bedömts att semesterfrånvaron inte blir tillförlitligt belyst i det följande inte beaktats. Den övriga frånvaron har enligtarbetskraftsundersökningama minskat något . Därigenom har enökning av antalet personer i arbete (inkl. de semestrande) sketttrots att antalet sysselsatta varit i stort sett oförändrat. Medelarbetstiden för personer i arbetehar minskat med , vilket medfört en minskningav antalet utförda arbetstimmar , Medelarbetstidens förändring är ennettoeffekt av förändringar i deltidsarbete, övertidsarbete, korttidsfrånvarooch lagstadgad arbetstid. I angavs att arbetstidsförkortningen minskatmedelarbetstiden . En könsmässig förskjutning, vilkensammanhänger med att kvinnor vanligen deltidsarbetar i större utsträckning änmän, drog ned medelarbetstiden med . TiU detta kommer även enviss allmän ökning av deltidsarbetet delvis av arbetsmarknadsskäl somsynes ha skett bland både män och kvinnor. Effekten av detta ökadedeltidsarbete torde emellertid ha varit relativt begränsad och nettoresultatetav förändringarna i deltidsarbete, övertidsarbete och korttidsfrånvaro har avkonjunkturinstitutet beräknats öka medelsarbetstiden . Enligt ovanstående kalkyl skulle såledesantalet sysselsatta ha varit oförändrat och antalet utförda arbetstimmar haminskat . Det har därvid antagits att resultatenav arbetskraftsundersökningarna 1971 och 1972väl speglar utvecklingen mellan helåren. Beskrivningen i det följande avsysselsättningsutvecklingen inom olika näringsgrenar bygger på material frånstatistiska centralbyråns nationalräkenskapsenhet. Dessa beräkningar baseras istor utsträckning r»o n fr*of cii-oT+cnrYiöf cr\l/-t-» i r» rto T*r»o -rviön f/Ät" v'»Cco V\T*n i-i er» !-(£»» iifo-zÄt" o \//:»r-» L.Jt.«Al«a«>/X OV JVt.Åll.je,(,>, l.iUj l.l.l.-ll. J.\l. U.1.1.0'i.lVyX \J.i.\J± (AV Cl. Antalet sysselsatta inom jordbruketminskade med . Minskningen mellan de tre förstakvartalen och 1972 beräknas till . Antalet anställda inom dennanäringsgren ökade dock såväl tUl1971 som meUan de tre första kvartalen 1971 och 1972. Inom skogsbruket skedde enligtstatistiska centralbyrån en kraftig minskning av sysselsättningen mellan de treförsta kvartalen 1971 och 1972. Inom storskogsbraket skedde sålunda en nedgångi antalet sysselsatta och inom det enskUda skogsbraket (exkl.storbolagen) mmskade antalet utförda dagsverken med . Minskningeninom det enskilda skogsbruket synes ha varit relativt jämnt fördelad mellanbrukare och familjemedlemmar samt lejd arbetskraft. Enligtnationalräkenskaperna minskade antalet företagare mellan de tre första Bil.1 Preliminär nationalbudget 113 kvartalen 1971 och 1972 inom skogsbruketförhållandevis kraftigare än antalet anställda. Då antalet arbetstimmar pervecka bland företagarna synes ha ökat och bland de anställda minskat något, komden procen-tueUa minskningen av de båda gruppernas arbetsinsats att bli ungefärlika stor. Inom industrin minskade,enligt urvalsundersökning av industristatistiken för1971, antalet anställda arbetare medan den anställdaförvaltningspersonalen ökade tiU 1971. Mellan de tre förstakvartalen och 1972 minskade antalet anställda tjänstemän (exkl. tjänstemäninom statliga verkstäder m. enligt statistiska centralbyrånskvartalsstatistik. januarioktober 1972 minskade enligt månadsstatistikenantalet anställda industriarbetare jämfört med samma period 1971.Minskningen var väsentiigt kraftigare bland kvinnorna än bland männen. Sålundaminskade antalet anställda kvinnor och antalet anstäUda män med 1 %.Antalet utförda arbetstimmar minskade januarioktober1972 jämfört med . I följande tablå visas dekvartalsvisa förändringstalen för antalet anställda industriarbetare 19711972totalt och för vissa branscher. Verkstadsindustri exkl, varv Livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksindustri Textil- och beklädnadsindustri 7,8 4,5 4,3 Som framgår av tablån harminskningstakten avtagit under loppet av 1972 inom flertalet branscher. Dettasynes till en del bero på arbetstidsförkortningen, som för industriarbetarnatotalt beräknas ha medfört en minskning av medelarbetstiden med drygt 4 %under 1972. Sysselsättningen torde även ha påverkats av en ökad produktionunder 1972 efter minskning inom flera branscher . Sålunda ökade inomträindustrin (exkl. sågverk) under andra och tredje kvartalen 1972 även antaletarbetade timmar jämfört med . Inom byggnadsverksamhetenminskade enligt nationalräkenskaperna totala antalet sysselsatta från1970 till 1971, Enligt kvartalsvisa lönesumme- ochsysselsättningsstatistik har antalet av arbetare utförda timmar inombyggnadsverksamheten (exkl, kommunalt byggande) mellan de tre första kvartalen1971 och 1972 minskat . 1973:1 Bilagal Finansplanen 114 Inom privata tjänster ökade antaletsysselsatta tUl 1971, MeUan de tre första kvartalen 1971och 1972 beräknas ökningen ha uppgått tUl , De kraftigaste procentuellaökningama noterades inom post- och televerken, bank- och försäkringsverksamhet,renings- och renhållningsverk samt samhälleliga tjänster. Inom näringslivet, här definierat somtotala ekonomin exklusive den offentiiga sektorn, minskade antalet sysselsattafrån 1970 till 1971 enligt nationalräkenskaperna. Minskningen mellan detre första kvartalen 1971 och 1972 beräknas ha varit ungefär hälften så kraftig(1,), togs den största delen av arbetstidsförkortningen ut ochantalet utförda arbetstimmar inom näringslivet kom att minska något kraftigare19711972 än . Nedgången mellan de tre första kvartalen1971 och 1972 i antalet sysselsatta föll nästan helt på företagarna medanendast en begränsad minskning skedde bland de anställda. Inom den offentliga sektorn (statliga ochkommunala myndigheter exkl, affärsverken) anges antalet sysselsatta ha ökat meddrygt mellan de tre första kvartalen 1971 och 1972, Ökningen var därmedungefär lika kraftig som . Medan ökningstakten undertidigare år varit högst inom kommunema, skedde under de tre första kvartalen1971 och 1972 en lika kraftig sysselsättningsökning inom statiiga som inomkommunala myndigheter. Uttryckt i timmar synes dock ökningen inom kommunernaha varit något större än inom den statliga sektorn. Sammantaget skulle enligtnationalräkenskaperna antalet sysselsatta ha minskat något mellan de tre förstakvartalen och 1972 efter en svag ökning tUl 1971, Antaletutförda arbetstimmar synes ha minskat med mellan dessa kvartal1971 och 1972 att jämföra med en nedgång , Av detföregående har framgått att minskningen koncentrerats tUl näringslivet och därfrämst till företagarna, medan antalet sysselsatta inom den offentliga sektomfortsatt att öka, om än för kommunernas del, i något lång-sam.mare takt änunder de närmast föregående åren. Läget på arbetsmarknaden bedömsi det följande utifrån resultatet av en kalkyl i två steg. Först görs enberäkning av det sannolika utbudet av arbetskraft. Detta utbud sätts sedan irelation till den förändring av efterfrågan på arbetskraft som framkommer urnäringsgrensvisa kalkyler över utvecklingen av det förväntade arbetskraftsbehovet.Därvid erhålls en indikation på i vilken grad utbudet av arbetskraft kommer atttas i anspråk. Medelbefolkningeni åldrarna beräknas öka med knappt 1 Preliminär nationalbudget 115 0,tUl 1973. Nettoinvandringen har då antagits komma attuppgå till 7 000. Vid en sådan nettoinvandring skulle medelbefolkningen iåldrarna bli i stort sett oförändrad tiU 1973. En faktor av väsentlig betydelse förarbetskraftsutbudet är vidare förändringen i de relativa arbetskraftstalen.Dessa tal beräknas för männen sjunka något långsammare tiU 1973 änfrån 1971 tUl 1972. Kvinnornas relativa arbetskraftstal bedöms stiga något kraftigareän 19711972, men ökningstakten väntas även bli något lägre än dengenomsnittliga för perioden 19651971, kalkylen antagna utvecklingen av medelbefolkningen och de relativaarbetskraftstalen ger en ökning av antalet personer iarbetskraften på , Av denna ökning skulle förändringarna i de relativaarbetskraftstalen bidra och befolkningsökrungen med0,1. Uttryckt i antal personer skulle av totala ökningen på omkring 14 000personer de relativa arbetskraftstalen svara för ungefär 12 000, Om derelativa arbetskraftstalen inom de olika åldersgrupperna bland män och kvinnorskulle utvecklas på samma sätt som 19711972 skulle totala arbetskraften förblioförändrad eller närmast minska något , Minskningen avantalet män i arbetskraften skulle vid en sådan utveckling bli betydligt störreän den som här antagits. skulle en något mindre ökning av antaletkvinnor i arbetskraften inträffa. Beträffande frånvaron (exkl, semester)förutsätts inte några ändringar komma att ske, även om frånvarotalen under1972 synes ha varit betydligt lägre än under de närmast föregående åren. Medanantagandet om oförändrad frånvaro skulle innebära att även antalet personer iarbete ökar , skuUe vid en återgång tiU frånvarotal ökningenbli . Arbetskraftutbudet i timmar brukarvanligen utvecklas något svagare än detta utbud uttryckt i personer. Till dennautveckUng brukar, såsom tidigare nämnts, en könsmässig förskjutning bidra samtdessutom nettoeffekten av förändringar i korttidsfrånvaron, deltids- ochövertidsarbetet samt avtalsenlig arbetstidsförkortning. Den könsmässigaförskjutningen bedöms få samma inverkan på timutbudet som under denärmast föregående åren. Denna faktor skulle således reduceraarbetskraftsutbudet uttryckt i timmar . Av förkortningenav veckoarbetstiden från 42,5 tUl återstår endast en mindre del, somgenomförs /1973, Dess påverkan på medelarbetstidenuppskattas till . I redovisadeseffektema av dessa faktorer. Därvid diskuteradesmöjligheten av ett samband meUan den relativt kraftiga arbetstidsförkortningenunder 1972 och en ökning av övertidsarbetet. Det förhållandet attnettoeffekten av övertids- och deltids- Prop.1973:1 Bilagal Finansplanen 116 arbetesamt korttidsfrånvaro verkade höjande skullesåledes vara ett uttryck för ett behov att kompensera för en del av denminskning av antalet veckoarbetstimmar som arbets-tidsförkortnmgen innebar.Enligt bedömning skulle den faktiskanettoeffekten av de tre nämnda faktorerna överskrida denförväntade med en procentenhet. Vid beräkningen av den förväntade effekten togshänsyn till dels dessa faktorers trendmässiga utveckling, dels konjunkturlägetsinverkan. Den stegvisa anpassning tUl de nya veckoarbetstiderna, som väntas skeunder skulle bl, a, medföra en minskning av övertidsarbetet.Den samlade effekten av de diskuterade faktorerna skulle enligt dessa bedömningar minska medelarbetstidenmed . Denna minskning kan dock komma att reduceras viden ökad ekonomisk aktivitet, då övertidsarbetet normalt ökar i omfattning.Totalt synes enligt kalkylen arbetskraftsutbudet i timmar komma att minska med0,tiU 1973, I kalkylens andra steg behandlasefterfrågan på arbetskraft . Härvid anknyts till prognosema överproduktionsutvecklingen, som redovisats i föregående kapitel. Utifrån dessaprognoser samt genom antaganden om produktivitetstillväxten harsysselsättningsförändringen räknad i timmar uppskattats. Beträffandeproduktiviteten har för flertalet näringsgrenar, utom vissa delar avtjänstesektorerna, antagits en något långsammare produktivitetsökning under1973 än , De förhållandevis stora produktivitetsvinster som under1972 noterats inom vissa sektorer torde nämligen i betydande utsträckning hasammanhängt med den relativt kraftiga reduktion av arbetstiderna, somförekommit , I följande tablå visas resultatet av deberäknade sysselsättningsförändringarna i antal arbetstimmar samt denprognoserade produktions-och produktivitetsutvecklingen 19721973. -3,2 Inom jordbruket ökade liksomunder 1971 produktionen förhållandevis kraftigt på grund av godaskörderesultat. beräknas, under förutsättning om normalskörd, ennågot minskad produktion jämfört med . 1 Preliminär nationalbudget 117 1973troligen bli något mindre än 1972, En tilltagande efterfrågan på arbetskraftfrån andra sektorer skulle dessutom bidra till en större minskning avsysselsättningen 1973 än 1972. Inom skogsbruket beräknas produktionen kommaatt öka relativt kraftigt efter en nedgång 1972, De lager av massaved, sombyggdes upp 1971, har endast delvis förbrukats. En fortsatt lagerminskningväntas ske , varefter en relativt kraftig ökning avavverkningarna förutses. Vid fortsatt hög produktivitetstUlväxt torde docksysselsättningen även komma att minska. Från1971 till 1972 synes en relativt måttUg ökning av produktionsvolymen inomindustrin ha inträffat. förutses emellertid inom fleraindustribranscher kraftiga produktionsökningar. För totala industrin beräknasproduktionsuppgången komma att uppgå till . Produktivitetsökningenväntas , delvis sammanhängande med den arbetstidsförkortning inomverkstadsindustrin, som tas ut /1973, komma att bU hkakraftig som , dvs. omkring 7 %.Sysselsättningen mätt i timmar beräknas därigenom komma att sjunka medomkring . Produktionen inom byggnadsverksamheten,som anges ha ökat med , väntas minska med 3 %.Sysselsättningen beräknas därigenom komma att minska väsentligt kraftigare änunder 1972, även om produktivitetens ökningstakt väntas avta tiU1973. Inomde privata tjänsterna bedöms sysselsättningen i stort sett komma att blioförändrad 19721973. En viss ökning av antalet sysselsatta väntas ske inomsamfärdsel medan begränsade minskningar föratses inom bank- ochförsäkringsverksamhet samt inom grappen övriga privata tjänster. Inomvaruhandel beräknas sysselsättningen bli oförändrad. Inom näringslivet ovanstående sektorersammantagna kan en viss minskning av sysselsättningen uttryckt i timmar beräknasske . Inom enskUdasektorer kan dock, delvis på grund av en växande andel deltidsarbetande,en viss ökning av antalet sysselsatta personer komma att ske. Inomden offentliga sektorn bedöms antalet sysselsatta komma att öka med drygt 3 %från 1972 tUl 1973. Ökningen beräknas bli något kraftigare inom de kommunala äninom de statliga myndighetema. Prognosenöver produktionsutvecklingen inom den offentliga sektom bygger påberäkningar från kostnadssidan angående förändringar i dels löneposten, delskapitalavskrivningen. Av dessa två poster beräknas från 1972 till 1973avskrivningens belopp stiga relativt kraftigast. Därigenom kommer ävenproduktionen inom den offentliga sektorn att öka något snabbare änlönekostnaden/sysselsättningen. Även om arbetskraftens produktivitet inom deoffentliga tjänsterna antas bli oförändrad kommer således i beräkningama denskiljaktiga utvecklingen av produktion och sysselsättning att yttra sig som enproduktivitetsvinst. Prop.1973:1 Bilagal Finansplanen 118 Sammantaget visar de näringsgrensvisakalkylerna att arbetskraftsefterfrågan uttryckt i antal timmar skulle minskamed tiU 1973. Dessa beräkningar har baserats påprognoserna över produktionsutvecklingen inom oUka näringsgrenar, vilkatillsammans ger en uppskattning av förändringen av bruttonationalprodukten mättfrån produktionssidan. En motsvarande kalkyl med bioittonationalpro-dukten mättfrån användningssidan tyder på en något kraftigare efterfrågeutveckling 19721973än vad som ovan angivits. Sålunda skulle efterfrågan på arbetskraft, enligt ensådan beräkning och med oförändrat antagande om produktivitetstillväxten,uttryckt i timmar minska tUl 1973. Den skattade förändringen av efterfråganpå arbetskraft kan ställas i relation till den väntade utvecklingen avarbetskraftsutbudet. Då efterfrågan på arbetskraft, beräknad utifrånproduktionsprognoscrna, antas minska obetydligt kraftigare än utbudet skulledetta kalkylmässigt innebära en svag uppgång i genomsnittligaarbetslöshetsprocenten frän 1972 till 1973. En jämförelse med efterfrågan påarbetskraft, härledd från användningssidan, synes däremot indikera en vissnedgång i arbetslöshetstalet. Det bör dock understrykas att antagandena i de bådastegen av dessa kalkyler är behäftade med stor osäkerhet. Sålunda skuUe t. ex.en annorlunda utveckling av produktivitetens ökningstakt kunna få betydandeeffekter på beräkningsresultaten. Vidare kan utvecklingen av de relativaarbetskraftstalen komma att avvika väsentligt från den som här antagits.Dessutom kan en faktor som frånvaron påverka timutbudet i betydandeutsträckning. Sålunda skulle, om frånvaron (exkl, semester-frånvaron) åter stegtill 1970 eller nivå, utbudet reduceras med ytterligare 0,1 å 0,2procentenheter. Sammanfattningsvis framgår av detföregående att, uttryckt i timmar, en viss minskning av såväl utbud somefterfrågan på arbetskraft torde äga ram tui 1973. Minskningen avefterfrågan synes enligt kalkylen från produktionssidan komma att bli någotstörre än utbudsminskningen. Beräkningama från användningssidan antyder däremoten något svagare minskning av efterfrågan än av utbudet av arbetskraft. Då enviss återstående del av arbetstidsförkortningen kommer att tas ut i början av1973 och då övertidsarbetet antas minska jämfört med beräknas en relativtmåttlig ökning av antalet sysselsatta personer komma att ske , Inomtjänstesektorerna, främst den offentliga sektorn, väntas en fortsatt ökning avantalet sysselsatta inträffa , medan utvecklingen beräknas bli någotsvagare inom de varu-producerande sektorerna. 1 Preliminär nationalbudget 11 HushåUens nominellafaktorinkomster beräknas ha ökat 19711972. Detta är 1/2 procentenhetmer än (tabell 1). Såväl löneinkomster som enskildaföretagares inkomster har visat snabbare tillväxt, Inkomstöverföringama tillhushållen beräknas däremot ha stigit något långsammare 1972 än 1971. Dettaberor främst på att barnbidragen ökat i väsentligt lägre takt, somäven socialförsäkringsutbetalningarna visat avtagande tillväxt. Hushållensnettoinbetalningar av skatt ökade avsevärt snabbare 1972 än föregående år, då1971 års skattereform verkade dämpande på betalningarna. Den storaskatteåterbäringen var en faktor som endast till en delkunde motverka denna utveckling, HushåUens disponibla inkomster beräknas undersådana omständigheter ha ökat mindre 1972 (7 3/) än 1971 (), Samtidigtberäknas hushåUens konsumtionsutgifter ha stigit endast obetydligt mer änderas disponibla inkomster. Den väntade nedgången för sparkvoten från den höganivå som uppnåddes 1971 har därför tUl större delen uteblivit. Realt beräknashushållens konsumtion ha ökat med ca 2 1/, vUket är något lägre än enligtkonjunkturinstitutets höstprognos. De realt disponibla inkomsterna har stigitmed . förutses enlägre stegringstakt både för löneinkomster och övriga faktorinkomster.Inkomstöverföringarna har antagits stiga i något lägre takt än 1972,Skatteinbetalningarna (inkl, avgifter) förutses öka svagt eller med endast3 %. Detta är en följd av skattereformen som träder i kraft ,vartill kommer att även kvarskat-terna blir lägre än 1972. Som följd av attskatteinbetalningarnas tillväxt sålunda kommer att avta kraftigt, blir dedisponibla inkomstemas ökning avsevärt högre 1973 () än 1972 (7 3/),Prisnivån har antagits stiga med omkring 5 1/och de realt disponiblainkomstema med knappt 4 1/, Den privata konsumtionens volym beräknas öka meddrygt 19721973, Detta är en något svagare utveckling än för inkomstema ochsparkvoten beräknas sålunda återgå till nästan samma nivå som 1971, 1 HushåUssektorninkluderar, förutom hushällen, de s, k, ideella organisationerna som betjänar hushäUen, och som inte helteller huvudsakligen finansieras och kontrollerasav offentliga sektom. Hit räknas fackföreningarna, folkbildningsverksamheten,, idrottsorganisationerna, tjänstemannaorganisation-ema. Röda korset m. m, samt ejstatsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, bamkolonier,semesterhem. Utöver löntagarhushäU ingär hushåll som äger personliga företag,dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen TabeU VI:1 De enskUdakonsumentemas inkomster och utgifter 19711973 kr., löpande priser Kapitalinkomster (netto)' därav: Folkpensioner' Direkta skatter, avgifter m.m. därav: Prel, A-skatt tUl det offentliga (3-2) -6,5 -11,3 Disponibla Inkomster (14)' Sparande (56)' Sparkvot (7: 5) »-0,3 »0,2 »Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, tillräknade pensionsavgifterförstatUga och kommunala myndigheter, för kommunala affärsverk samtför icke-finansieUa företagär ej medtagna som löneförmåner i denna post. Summan av dessa avgifter uppgick1971 till 14 222 milj. kr., 1972 tiU 16 032 milj. kr. och beräknas 1973 uppgåtill 18 162 mUj. »Inkl.direkt utbetalda pensioner från statUga aff'ärsverk samt från industri och handel. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder(exkl, skadeförsäkring), * Inkl. transfereringarfrån utlandet och utbetalda pensioner från stat och kommun. ' Inkl. kommunala bostadstillägg tUlfolkpensionärer. »Inkl,skadeförsäkringsnetto: 10 milj, kr, 1971, 68 milj. kr. 1972 och 14 milj, kr, 1973. ' Inkl. privatförsäkringssparande. Detta uppgick till 2 579 milj. kr., 1972 fiU 2 880milj. och beräknas uppgå tUl 3 413 milj, kr. » Förändring mätt i procentenheter. Källor: ochkonjunkturinstitutet. De definitivaberäkningarna av lönesummeutvecklingen mellan baseras påtaxeringsutfallet för de båda åren.