prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Fördelningen avbetalningsmedel på de olika produktionsområdena blir av nämnda skäl någotannorlunda än den som har redovisat i sin programplan.Förskjutningar i avvägningen kan också bli aktuella på grund av ändringar sominte nu kan förutses. a. utreds f. n. civilförsvarets fredsorganisation ifråga om , utbildningsorganisationen och i viss månförrådsorganisationen. I detta sammanhang kommer vidare organisationensutbUdningsbehov att ses över liksom de mål som bör gäUa för övningsverksamheteninom civilförsvaret. Beträffande denverksamhet som f. n. finansieras på annat sätt än från fjärde huvudtiteln villjag anmäla att flera viktiga frågor som rör skyddsrumsbyggandet f. n. övervägsinom försvarsdepartementet, bl. a. på grundval av förslag årsskyddsrumsutredning. Som exempel kan nämnas frågor angående planering avskyddsrumsbyggandet, behovsberäkning, taktiska krav på skyddsrummensutformning med hänsyn till deras användning i krigstid, skyddstekniskbeskaffenhet samt placering med hänsyn till bedömda risker för befolkningen m.m. Rikthnjer i fråga om skyddsrum för befolkningen har tidigare behandlats av1972 års riksdag (prop. Dessa kommer att ligga till grund för deöverväganden som görs. Som helhet anser jag attcivilförsvaret i den planeringsnivå som föreskrivits för perioden1973/741977/78 kommer att utvecklas så att skyddet för befolkningen i krigytterligare förbättras. Jag fäster härvid särskild vikt vid attskyddsrumsbyggandet fortsätter. Det är vidare betydelsefullt att genomkontinuerlig anskaffning produktionsberedskap upprätthålls för att anskaffaskyddsmasker för befolkningen om utvecklingen skulle visa att det behövs. Planeringen för civilförsvarets utveckling börske enhgt en planeringsram som utgår horisontellt från basbeloppet i denutgiftsram som jag förordar i det följande. Basbeloppet uppgår till 125,6 milj.kr. I planeringen bör få förutsättas en medelsförbrukning om totalt 12 milj.kr. utöver planeringsramarna under budgetåren 1973/74 och 1974/75 om så skullebehövas för att betala vissa åtaganden som har gjorts före /73.Det innebär en total planeringsram /74-1977/78 om 640 milj.kr. Vidare bör förutsättas att kompensation förpris- och löneförändringar kommer att ske enligt nettoprisindex. Ramen avserendast sådan verksamhet för civilförsvaret som finansieras från fjärdehuvudtiteln. Den fortsatta planeringen bör alltså tills vidare ske frånförutsättningen att kostnaderna Prop.1973:1 Bilaga 6 34 för civilförsvarets åtgärder fördelas mellanstat, kommuner och enskilda enligt oförändrade principer. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. att godkänna deriktlinjer för det militära försvarets och civilförsvarets fortsatta inriktningsom jag har angett i det föregående. 1973:1 Bilaga 6 35 Ramberäkningar för /74 m. m. 1 sitt yttrande övermyndighetemas anslagsframställningar tar överbefälhavaren inledningsvis uppvissa särskilda planeringsfrågor. Beträffande gällande prisregleringssystem anför överbefälhavarenatt detta är en av de väsentligaste orsakerna till den pågående ekonomiskaurholkningen inom krigsmakten. En jämförelse mellan de av-talsenligalönehöjningarna och utgående pris- och lönekompensation enligt nettoprisindex(NPl) visar enligt överbefälhavaren en brist på ca 200milj. a. mot denna bakgrundhävdar överbefälhavaren att pris- och lönekompensationen har bUvit enhuvudfråga som snabbt måste lösas. Med rådande system måste en stor del av detekonomiska planeringsutrymmet reserveras i form av "priskilar" föratt täcka skillnaden mellan NPl och den verkUga prisutvecklingen. Svårighetenatt rätt bedöma storleken av priskilama skapar enligt överbefälhavaren så storosäkerhet i planeringen och sådana risker för felaktiga beslut att syftet medplaneringen till stor del har gått förlorat. Överbefälhavaren avser att ta uppprisregleringsfrågan i annat sammanhang men framhåller sammanfattningsvis atten annan kompensationsnorm än den som tillämpas krävs redan fr. o. /74. I fråga om de sociala kostnadernaanför överbefälhavaren att höjningen av lönekostnadspålägget från 24 till 26 %medför en merkostnad av ca 40 milj. kr. I samband härmed framhålleröverbefälhavaren vidare att överföringen av lönekostnadspålägget tiU denmilitära utgiftsramen fr. o. m. /73 skulle vara av rentbudgetteknisk natur. Överbefälhavarens beräkningar visar emellertid attramkompensationen i samband med att lönekostnadspålägget fördes över varotillräcklig och kommer att innebära ett underskott på ca 275 milj. kr. Överbefälhavaren utgår från att en ändring sker så attbudgettekniska åtgärder i form av överföring av sociala kostnader till fjärdehuvudtiteln inte tillåts medföra att det militära försvarets effekt minskar. Ikonsekvens härmed förutsätter överbefälhavaren att merkostnaderna på grund avdet höjda lönekostnadspålägget kompenseras helt. Överbefälhavaren tar ocksäupp frågan om konjunkturstimulerande åtgärderoch framhåller därvid att dessa åtgärder inom det militära försvaret /72 till största delen berörde byggnadssektorn. De objekt somkom till utförande utgjorde enligt överbefälhavaren mindre, ofta oprioriteradeobjekt som inte ingick i myndighetemas byggnadsplaner. Omkonjunkturstimulerande åtgärder skall sättas in även , är det enligtöverbefälhavaren önskvärt Prop.1973:1 Bilaga 6 36 att de objekt som väljs ut är prioriterade ochkan återfinnas i myndighetemas planer och att åtgärderna inte föranlederinskränkningar i den planerade normala verksamheten. Som princip bör enligtöverbefälhavaren gälla att erforderliga betalningsmedel tillförs utanför detmiUtära försvarets ram. Om särskilda skäl skulle anses föreligga föråterbetalning, anser överbefälhavaren att villkoren härför bör anges . Hyreskostnaderna ökar enligtöverbefälhavaren med 31 milj. kr. på grund av Kungl. Maj:ts beslut om att hyraför mark fr. o. m. /74 skall baseras på en marknadsmässigvärdering av marken. Överbefälhavaren utgår från att utgiftsramen kompenserasför denna ökning. Beträffandeinvesteringar för rationaliseringsåtgärder framhålleröverbefälhavaren att det är väsentligt att redovisade behov av investeringartillgodoses för att en snabb minskning av antalet anställda skaU kunna uppnås.För att ge möjlighet till vinster måste de två förstaårens investeringsbehov 52 milj. kr. i första hand tiUgodoses. Överbefälhavaren utgårvidare från att kostnadema för att förbereda omlokaliseringav vissa myndigheter får bestridas utanför den ordinarie utgiftsramen. Som skälhärför anför överbefälhavaren att han inte finner det rimUgt att kostnader, somföranleds av icke-militära skäl, skall belasta den militära ramen. Motsvarandekostnader har med få undantag betalats av medel utanför försvaretstotalram. Slutligen föreslåröverbefälhavaren att samtliga kostnader för bistånds- och katastrofutbildningensamlas under ett nytt anslag under litt. Med utgångspunkt igällande planeringsram beräknar överbefälhavaren utgiftsramen för det mUitäraförsvaret för /74 exkl. prisregleringsanslaget - till . 6 470 000 000 + 361 026 000 6 831 026 000 + 92 000 000 + 1 141 000 + 13 200 000 7 008 008 000 Basbelopp (prislägefebruari 1971) Priskompensation Basbelopp (prislägefebruari 1972) inplaneradpriskil har enligt överbefälhavaren visat sig otillräcklig med hänsyn tillpris- och löneförändringarna . Pågrund härav föreslär överbefälhavaren att ramen ökas med 92 milj. kr. för attav uttalade ambitioner i huvudsak skall kunna genomföras. 1973:1 Bilaga 6 37 Utgiftsramen måste vidareenligt överbefälhavaren ökas på grund av statsmaktemas beslut om ökatlönekostnadspålägg, höjda markhyror, förberedelser för omlokalisering av vissamyndigheter och avveckling av luftvärnsrobotsystem 68. a. att han i sina direktiv till myndighetema krävt personalreduceringar under planeringsperiodenmed 2 500 anställda. redovisade planer visar emellertid att flertaletmyndigheter inte har ansett sig kunna planera in erforderliga minskningar underplaneringsperioden. Anledningen härtill är enligt överbefälhavaren främst enföljd av Kungl. Maj:ts beslut om att höja pensionsåldern för militär personaloch att anställa civil personal i stället för handräckningsvärnpliktiga. Avanslagsframställningarna framgår att antalet anställda under budgetåret ökarmed drygt 300 i stället för att, som överbefälhavaren har förutsatt, minskamed ca 300. Överbefälhavaren anserdet nödvändigt att förutsättningar skapas för att förverkliga det tidigarenämnda målet för personalreduceringarna. I förhållande till denpersonalutveckling som anges i anslagsframställningarna krävs en minskning medminst 200 anställda under /73 och därutöver minst 400 under budgetåret1973/74. Detta medför enligt överbefälhavaren att ambitionsnivån måste sänkasvid berörda myndigheter. Överbefälhavaren tarockså upp frågan om värnpliktsutbildningens omfattning. Beträffande grundutbildni n g e n konstateras attföreslagna minskningar av antalet tjänstgöringsdagar till följd av försöken medmodifierad grundutbildning i huvudsak stämmer överens med överbefälhavarensförslag. För armén har dock begärts en viss ökning för att kompensera beräknadeavgångar. Med hänvisning till tillgänglig statistikframhåller överbefälhavaren att någon sådan kompensation inte behövs. Mot bakgrund av denförsöksvis avkortade grundutbildningen anser överbefälhavaren det angeläget attrepetitionsutbildningen fullföljs.Trots detta har överbefälhavaren av ekonomiska skäl varit tvungen att gedirektiv om vissa reduceringar. Myndigheternas förslag innebär emellertidmycket omfattande minskningar under /74. Förslagen medför enligtöverbefälhavaren att kravet på att krigsförbanden efter mobilisering utankompletterande utbildning skall vara användbara för sin huvuduppgift inte kanupprätthållas. Med det underlag som nuföreligger anser överbefälhavaren det olämpligt att vidta sä omfattande ingreppi repetitionsutbildningen som föreslås i anslagsframstäUningama. Förrepetitionsutbildningen vid armén och marinen under /74 bordeenligt överbefälhavaren i princip medel sättas av i samma omfattning som /73. Med hänsyn till det ekonomiska läget ser överbefälhavarensig emellertid Prop.1973:1 Bilaga 6 38 nödsakad att godta en viss minskning vidmarinen. Vidare anser överbefälhavaren att medlen för repetitionsutbildning vidflygvapnet i princip inte bör understiga 1971/72års nivå. I övrigt taröverbefälhavaren upp en rad detaljfrågor under de oUka anslagen. I dessa delarhänvisas till överbefälhavarens yttrande, som i kopia har överlämnats tillriksdagens försvarsutskott. Med utgångspunkt igällande planeringsram beräknar utgiftsramen förcivUförsvaret för /74 - exkl. prisregleringsanslaget - tUl . Basbelopp (prislägefebruari 1971) 118000 000 Priskompensation + 6585 000 Basbelopp (prisläge februari1972) 124585 000 Tillägg a) enligtplaneringsdirektiven + 8000 000 b) enligtcivilförsvarsstyrelsens förslag +8141 000 'Motsvarar del av de medel som har fått förutsättas utgå utöver utgiftsramen föratt betala gjorda åtaganden beträffande skyddsrum och branddammar (jfr prop. 1972:75 s. 195). Civilförsvarsstyrelsenframhåller att det vid omräkning av de budgeterade kostnaderna till1972 års pris- och löneläge har visat sig svårt att täcka kostnadsökningarnamed nettoprisindex (NPl) trots kostnadsbesparande rationaliseringar. På grundav konstruktionen av NPl anses det nödvändigt att särskilt uppmärksammalönekostnads- och hyreskostnadsstegringar samt kostnadshöjningar på grund avindirekta skatter och sociala kostnader. Lönekostnadsökningen som för helahuvudprogrammet beräknas till kan enligt till viss del mötas genom rationaliseringar,främst inom underhålls- och förrådsverksamheten. Beträffande den administrativaverksamheten och utbildningsverksamheten bedöms däremot denna möjlighet inteföreligga i nämnvärd grad. Anskaffningen av materieloch skyddsrum m. m. har enligt drabbats av ökade löne-och materielkostnader som inte kompenseras genom NPl. Eftersom rationaliseringsmöjligheternapå dessa områden är små, påverkar detta kompletteringen av anläggningar ochmateriel och därmed även beredskap och uthållighet. CivilförsvarsstyrelsenframhåUer vidare att hänsyn inte har tagits till att den sociala utvecklingenkan komma att ställa ökade krav på förmåner för personal undercivUförsvarsutbildning. Styrelsen anser att sädana kostnadsökningar iförekommande faU bör kompenseras genom motsvarande höjning av ramen. Det av föreslagnaramtillägget på 8,1 milj. kr. 1973:1 Bilaga 6 39 motiveras av att gällande planeringsram enligtstyrelsens bedömning inte ger utrymme för erforderiiga åtgärder beträffandeundsättningsorganisationen, mobiliseringsberedskapen, utbyggnaden avanläggningar och produktionen av skyddsmasker. UtfaUet för /72 m. m. Anslagen till detmilitära försvaret för /72uppgick med frånräknande av prisregleringsanslaget och anslag som harberäknats utöver ramen till 5 621,4 milj. kr. Tillföljd av prisökningar skall anslagen räknas upp enligt nettoprisindex med 6,. 1 medelprisläge för /72gick anslagen alltså upp till [5 621,4 + (6,92 x 5 621,4):100] avrundat 6 010,4mUj. Detta belopp, som således motsvarar anslagsramen efter kompensationför prisökningar, skall ökas med 153,5 milj. kr. a) enligtprop. 1971:1 (bil. 6 s. 13) 149,1 b) reducering p. g. a.riksdagens höjning av anslaget IV B 32 (FöU 1971:9 s. 11) -0.5 148,6 Återtagning av vissabesparingar /71 6 s.5) 8,3 Merkostnader p. g. a.nytt avtal om lönegrads- placering m. m. för personal vid region musiken 1,3 2, FöU 1971:23, rskr 1971:345) -2,3 a) överlåtelse av Gällöfsta kursgård (prop. 1970:56, SU 1970:109, rskr 1970:275) - 1,1 b) rivningsbyggnader pä Galärvarvet (äs ) -0,7 c) smärre objekt - 0,6 - 2,4 Utgiftsramen för detmilitära försvaret uppgick alltså till (6 010,4 + 153,5) 6 163,9 milj. kr. Enligtbudgetredovisningen för /72uppgick utgifterna inom ramen för det militära försvaret inkl. anslagetReglering av prisstegringar till avrundat 6 317 milj. kr. Av utgifterna har67,8 milj. kr., avseende retroaktiva löner för , beaktatsredan i utfallsberäkningen för /71 Qfr prop. 1972:75 s. 194). Detill /72 hänförligautgifterna utgör därför 6 249,2 milj. kr. Utgifterna överstigeralltså utgiftsramen med (6 249,2 - 6 163,9) 85,3 milj. kr. Överskridandet börregleras på följande sätt. 1973:1 Bilaga 6 40 I utfallsberäkningen /71 i prop. 1972:1 (bU. 6 s. 5) drogs sammanlagt 41,6 milj. kr.av för beräknade minskningar av försvarets byggnadsverksamhet ochsenareläggning av materielbeställningar. Besparingar till följd av dessaåtgärder skulle få utnyttjas när konjunkturläget så medgav. Som framgår avsammanställningen i det föregående har 8,3 milj. kr. avseendematerielbeställningar redan återtagits under /72. För att slutligt reglera utfalletav /konjunkturåtgärder bör 15,8 mUj. dras av frånöverskridandet för /72. Återstående del avöverskridandet - 69,5 milj. kr. är till största delen hänförligt tillutfallet av de konjunkturstimulerande åtgärder inom byggnadssektorn som /72 har finansieratsfrån anslag inom försvarsdepartementets område. Detta utfall bör betraktas somen del av återtagningen av de 100 mUj. som enligt ramberäkningen i prop.1971:1 (bil. 6 s. 13) tillfälligt har innehållits för /72. Av detillfälligt innehållna medlen återstår därmed 30,5 milj. kr. Jag vill i dettasammanhang också ta upp utfallet av de konjunkturstimulerande åtgärder inomförsvaret som under /72har finansierats med medel som ställts till arbetsmarknadsstyrelsensförfogande men slutligt skall belasta utgiftsramen för det militära försvaret.Bortsett från de 20 milj. kr. av dessa medel som enligt praxis får disponerasför detta ändamål utöver utgiftsramen har sammanlagt 62,8 milj. kr. betalats utför sysselsättningsskapande byggnadsarbeten och industribeställningar förförsvaret. Som en första avräkning mot detta belopp har 2 milj. kr. avinnevarande budgetårs anslag ställts till Kungl. Utfalletbör vidare minskas med de tidigare nämnda 30,5 milj. kr. som återstår av deunder budgetåret innehållna medlen. Efter dessa avräkningar återstår avutfallet 30,3 niUj. som ännu inte har reglerats. Hur detta bör ske,återkommer jag till i det följande i samband med beräkningen av utgiftsramenför det militära försvaret för /74. Med utgångspunkt ibasbeloppet för planeringsramen enligt försvarsbeslut (prop. 116) beräknar jag utgiftsramen fördet militära försvaret för nästa budgetår tUl 7 . Basbelopp 1973/74 (prisläge ) 6470 000 000 Kostnadsökning p. g. a.höjt procenttal för lönekostnadspälägg + 40000 000 katastrofutbildning - 4 152 000 Justerat basbelopp 1973/74 (prisläge 71) 6 505 848 000 Priskompensationenligt nettoprisindexfebruari 1971 - g. a. ändrade principer för hyressättning Beredskapskostnadervid statens järnvägarm. Vissautredningar m. m. i samband med nedrustningsförhandlingar Överföringav vissa kassafunktioner frän försvarets civilförvaltning tillstatsdepartementens organisationsavdelning Slutligtbasbelopp /74 (prisläge ) Beräknadpriskompensation - medelkostnadsläge 1973/74 Avräkningav kostnader för vapenfria tjänstepliktiga 1971/72 a) prel.avdrag (prop. 1971:1 bil.6 s. 13) b) belastningpä anslaget XI B 12 Reglering av kostnader förkonjunk- turätgärder 1971/72 och1972/73 Utgiftsram (beräknat utfall den + 363 025 000 + 29 565 000 + 5 650 000 +10 000 000 -9 645 000 + 398 240 000 - 498000 6 903 590 000 + 525 355 000 - 47 000 000 7381 945 000 I anslutning till ramberäkningen vill jag anföraföljande. Till följd av riksdagensbeslut (prop. 1972:95, SkU 1972:32, rskr 1972:238) om höjning av den allmännaarbetsgivaravgiften har myndigheterna ålagts att beräkna lönekostnadspåläggetefter i stället för som tidigare . För den militära utgiftsramenmedför detta en kostnadsökning med 40 milj. kr. som bör kompenseras genom enmotsvarande höjning av ramen. Utgifterna för bistånds-och katastrofutbildningen bör enligt uttalande (FöU 1972:17 s. 63,rskr 1972:23 1) inte belasta den militära utgiftsramen. I enlighet härmedförordar jag att medel för denna verksamhet tas upp under ett nytt anslagutanför ramen. Denna bör minskas med det belopp som har beräknatsför verksamheten under innevarande budgetår. Som underlag för hyressättningeninom försvarets fastighetsfond fr. o. m. /74 harfortifikationsförvaltningen på Kungl. Maj:ts uppdrag genomfört enmarknadsmässig värdering av den mark som redovisas på fonden. De ändradeprinciperna för hyressättningen medför att hyrorna för försvarets myndigheterhöjs med . Med anledning härav bör utgiftsramen ökas med sammabelopp. 1973:1 Bilaga 6 42 Kostnaderna för attanskaffa och underhålla järnvägsmateriel m. m. som behövs för beredskapsändamålbelastar f. n. statens järnvägars driftresultat. Chefen förkommunikationsdepartementet kommer senare denna dag att redovisa vilka dessakostnader är. Efter samråd med chefen för förordarjag att vissa av dessa kostnader fr. o. m. /74 förs över tillden mUitära utgiftsramen. Med anledning härav bör denna höjas. Ramen bör ocksåjusteras för ökade kostnader för krigsmakten i samband med att viss fyrplatsavbemannas. Vidare bör ramen höjas för kostnader för information tillvärnpliktiga i anståndsfrågor m. m. Medel för denna information har tidigareställts till förfogande av . Totalt börutgiftsramen ökas med . för här angivna ändamål. Efter samråd medministern för utrikes ärendena förordar jag att den verksamhet som f. n.finansieras från anslaget Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontrollfr. o. m. nästa budgetår förs över till utrikesdepartementetsverksamhetsområde. Anslaget ingår inte i den militära utgiftsramen ochöverföringen påverkar därför inte ramberäkningen. I samband med överföringenbör emellertid ramen minskas med . som har beräknats underanslaget för vissa undersökningar m. m. ianslutning till nedrustnings-förhandlingar. Dessa medel bör i fortsättningentas upp under tredje huvudtiteln. I ramberäkningen ingårockså den sista avräkningen av belastningen på elfte huvudtitelns anslag tillvapenfriverksamheten. Kostnaderna för vapenfria tjänstepliktiga har fr. o. m.innevarande budgetår slutligt förts över till elfte huvudtiteln (jfr prop.1972:1 bil. 6 s. 11). Jag har vidare tagit uppen minskning av ramen med 47 milj. kr. för att reglera vissa åtgärder ikonjunkturstimulerande syfte. Som jag har nämnt kvarstår /72 oregleradeutgifter på ca 30,3 milj. kr. som har förskotterats av arbetsmarknadsstyrelsen.Beslut har vidare fattats om konjunkturstimulerande åtgärder under innevarandebudgetår till ett belopp av 75 milj. kr. (jfr prop. Avsistnämnda belopp avser ca 14,2 milj. kr. iståndsättningsarbeten som belastarutgiftsramen för innevarande budgetår. De återstående utgifterna för dessaåtgärder bör tillsammans med de ännu oreglerade utgifterna för /72 regleras genom att utgiftsramarnaför budgetåren 1973/74 och 1974/75 minskas. Det beräknade utfallet bör fördelasmed 47 milj. kr. på /74 och resterande belopp på budgetåret1974/75. Storleken av sistnämnda belopp kan inte bestämmas förrän utfallet avinnevarande budgetårs åtgärder kan överblickas. Myndigheter inomförsvaret som berörs av den beslutade omlokaliseringen av viss statligverksamhet redovisar ett medelsbehov för nästa budgetår på totalt 1,1 milj. kr.för förberedande åtgärder. Överbefälhavaren hävdar i sitt yttrande övermyndigheternas anslagsframställningar att inga kostnader som röromlokaliseringsåtgärder bör belasta den militära utgiftsramen. 1 ett tidigareuttalande i denna fråga (prop. Prop.1973:1 Bilaga 6 43 6 s. II) har. jag räknat med attkostnaderna för den förberedande verksamheten skall belasta ramen medanerforderliga investeringskostnader m. m. bör beräknas utanför denna. Riksdagendelade denna uppfattning (FöU 1972:17,rskr 1972:231). Jagar inte beredd att nu förorda nägon ändring av principernaför hur omlokaliseringsutgifter-na bör bestridas. Medel försysselsättningsstimulerande åtgärder under elfte huvudtiteln har under en följdav år i vissa fall ställts till förfogande för betalning av byggnadsarbeten,materiel m. m. för det militära försvaret. Sådana medel bör enligt minuppfattning få disponeras utöver utgiftsramen även under nästa budgetår tillett belopp av högst 20 milj. kr. Utgiftsramen för civilförsvaret beräknar jag med utgångspunkti basbeloppet för planeringsramen enligt försvarsbeslut (prop. 122, FöU 1972:17, rskr 1972:231) tUl . Basbelopp 1973/74 (prisläge ) . g. a. höjt procenttal för lönekostnads pålägg + 1000 000 Justerat basbelopp 1913/14 (prisläge februari1971) 119 000 000 Priskompensation enligt nettoprisindex februari1971 - SluUigt basbelopp 1973/74(prisläge ) 125640 000 Beräknad priskompensationfebruari 1972 - medelkostnads läge 1973/74 + 9600 000 Investeringar för bistånds-och katastrofutbildningen + 1570 000 UtgifLsram (beräknatutfall ) 136 810 000 På samma sätt som denmilitära ramen bör civilförsvarets utgiftsram kompenseras för höjningen avlönekostnadspålägget. Kompensationen bör i detta fall utgöra 1 milj. kr. För innevarande budgetårhar (prop. 195,FöU 1972:17, rskr 1972:231) bemyndigatKungl. Maj:t att vid behov medge överskridande av civilförsvarsramen med högst18 milj. kr. för att fullfölja gjorda åtaganden beträffande skyddsrumsbyggandem. Jag beräknar att utgiftsramen för nästa budgetår av samma skäl kan kommaatt behöva överskridas med högst 8 milj. kr. Jag förordar därför att Kungl.Maj:t inhämtar bemyndigande att vid behov medge ett överskridandemed högst detta belopp. I samband med beräkningenav den miUtära utgiftsramen har jag tidigare anfört att medel för bistånds- ochkatastrofutbildningen i fortsättningen bör anvisas under ett nytt anslagutanför ramen. Det nya anslaget avses för driftutgifterna för utbildningen. Prop, 1973:1 Bilaga 6 44 investeringarna för utbildningen gäller attdessa f. n. belastar civilförsvarsramen. Skälet härtill är att bistånds- ochkatastrofutbildningen är samlokaliserad med civilförsvarsutbildningen i Sandö.I konsekvens med försvarsutskottets tidigare återgivna uttalande börinvesteringskostnaderna för bistånds- och katastrofutbildningen inte längrebelasta civilförsvarets utgiftsram.