prop · FW03170 · 1973-12-31 00:00:00 — ABGullhögens brak (Gullhögen) driver i tillverkning av cement och ägerandel i förelag som tillverkar andra byggnadsmaterial. Efterbeslut av riksdag (prop. 1969; 11, SU 1969: 33, rskr 1969: 98)tecknade staten 50 000 nya aktier i i sarnband med att Svenska skifferoljeAB och de.ss dotterbolag överlät koncernens anläggningar för lältbetongtUlverkningm. m. tiU Gullhögen. Tillföljd av fondemissioner innehar staten numera 54 945 aktier i bolaget,motsvarande av aktiekapitalet och av aktiemas sammanlagdaröstvärde. , som ändrat sin firma till , träffade är 1966 ettavtal om tekniskt och kommersiellt samarbete och förvärvade då vissaaktieposter i varandras företag. Samarbetet visade sig emellertid ej geavsedda fördelar och som följd därav träffade bolagen enöverenskommelse om att avbryta samarbetet och upplösa det ömsesidiga aktieägandel.Nämnda överenskommelse innebar å ena sidan att Gullhögen skulle överlåta sinaaktier i lill det tyska bolaget , samt å andra sidan att YxhultAB skulle överlåta sina aktier i till Gullhögens övriga aktieägare medfördelning dem emeUan i direkt proportion till deras tidigare aktieinnehav.Vid denna förddningsgrund faller 18 633 aktier på statens del och 109 251aktier på övriga aktieägare. Desålunda överenskomna aktieöverlåtelserna fullföljdes utom såvitt angåröverlåtelsen till staten . Flertalet av Gullhögens aktieägarehar därefter i sin tur överlåtit sina aktier i till , somdärmed kommit att äga av aktierna i . Mellanstaten och träffades ett avtal med förbehåll för Kungl.Maj:ts godkännande, enligt vilket tUl staten överiåter resterande 18633 aktier i för . per aktie, totalt . Aktierna överlåtesmed rätt tUl utdelning fr. o. m. för /73. Köpeskillingenskall erläggas kontant . Avtalettorde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga a. Omförvärvet genomförs kommer statens andel av aktiekapital att uppgåtill . Andelen av totala röstvärdet kommer att vara . Om stateninte utnyttjar erbjudandet alt köpa aktierna kommer de att överlåtas till CementaAB. Jaganser att erbjudandet att förvärva aktierna bör utnyttjas och hemställer, alt Kungl.Maj:t föreslår alttill Förvärv av aktier i bruk pä tiUäggsstat I till riksstatenför /74 anvisa ett investerings-anslag av . [6]3. Förvärv av aktier i . Något anslag för detta ändamål finns inteupptaget i riksstaten för /74. träffades,under förbehåll för Kungl. Maj:ts godkännande, ett avtal mellan svenska statenoch som innebär att staten förvärvar hälften av aktierna i (Eiser). Köpeskillingen uppgår tUl 45 milj. kr. hade arbetsmarknadsstyrelsenoch Eiser träffat ett avtal som innebär att Eiser erhåller . statligt regionalpolitisktstöd för att förlägga en planerad utvidgning av sin verksamhet till istället för till utiandet. Detta avtal är träffat med förbehåll för Kungl. Maj;tsgodkännande och under förutsättning alt staten förvärvar aktier i . Textil-och konfektionsindustrin har genomgått enomstrukturering som resulterat i bl. a. en minskning av antalet anställda ochen koncentration av tUlverkningen tiU färre orter. Det är särskilttillverkningen av yUe- och bomullsvaror som genomgått denna utveckling. Ävenkonfektionssektorn har, framför allt i fråga om konventionella varor, minskat iomfattning. I viss utsträckning har de svenska förelagen valt att förläggakonfektionsenheter till länder med lägre löne- och omkostnadsnivå än i Sverige.Självförsörjningsgraden i fråga om textil- och konfektionsvaror i harpåtagligt minskat . Antaletanställda i svensk textil- och konfektionsindustri minskade under 1960-laletmed omkring 25 000 och uppgick till närmare 70 000, vUket motsvarar ca7,av antalet sysselsatta inom industrin. minskadeantalet anställda i branschen ytterligare. Ifrågavarande industris andel avförädlingsvärdet inom svensk industri utgjorde medan dess andelav vår in-dustriexporl uppgick till . Utrikeshandeln med textil- ochkonfektionsvaror ökade och hade ett. värde ay ca 1100 milj. kr. för exporten och 3 600 milj. kr. Underde har en stabilisering av utvecklingen skett inom textil- ochkonfektionsindustrin och en viss förbättring kunnat skönjas.Strukturomvandlingen och anpassningen av produktionen har medverkat till ökadkonkurrenskraft med framgångar på exportmarknaderna som följd. Geografisktär textilindustrin till två tredjedelar koncentrerad till ett relativtbegränsat område i sydvästra . Omkring hälften av textilindustrins ochca av konfektionsindustrins anställda i är kvinnor och entredjedel av de anställda är . Textil-och konfektionsindustrin har endast i ringa omfattning varitrepresenterad i . Den förhållandevis höga personalintensiteten ochökade differentieringen av arbetsmarknaden som etablering avkonfektionsföretag innebär gör en sådan särskilt lämplig i regioner medsysselsättningsproblem och ensidigt näringsliv. InomAdalsområdet kvarstår svåra sysselsättningsproblem trots energiska insatserfrån såväl statliga organ som från berörda kommuner. En av orsakerna härtill äratt området fortfarande i stor utsträckning är beroende av denkonjunkturkänsliga massa- och träindustrin. Antalet sågverk har minskat starktsom en följd av sammanslagningar till större och rationellare enheter. Som iflertalet områden med långvariga sysselsättningsproblem har kvinnorna och deäldre särskilda svårigheter på arbetsmarknaden i . Behovet av en etableringav företag med annan verksamhetsinriktning är därför stort. Statenhar i bl. a. genom förelagsförvärv och etableringar, främst i Svenska industrietableringsakliebolagetsregi, försökt att bibehålla och skapa ny sysselsättning. Ytterligare sådanaåtgärder får dock anses nödvändiga. IGällivare domineras näringslivet av . Genom att gruvbrytningen hittillsrekryterat nästan uteslutande manlig arbetskraft har kvinnorna i haftsmå möjligheter att gå ut i arbetslivet. Den kvinnliga undersysselsättningenkan också medföra rekryteringssvårigheter vid gruvfälten. Eiserär ett produktionsbolag som ägs av det börsnoterade . Eiser harett aktiekapUal av 20 milj. kr. fördelat på 200 000 aktier om vardera nominellt100 kr. Bolaget, som med dotterbolag är landets största företagsgrupp inomtextil- och konfeklionsbranschen, hade en omsättning /73 av257 milj. kr,, varav ca 70 milj, kr. Antaletanställda i koncernen uppgår till ca 3 200 i och tUl ca 400 i utiandet.Eiser, som bildades under namnet AB Förenade trikåfabriker,har frän starten tillverkat strumpor, underkläder, klänningar, jumprar,baddräkter m. m. Sortimentet har senare vidgats till att omfatta även kostymlygav trikåtyp. De från början spridda företagsenheterna har efter handkoncentrerats till där ca 1 300 av moderbolagets totalt ca 2 100 anställdaarbetar. Företaget har dessutom produktionsenheter i , , Sjöbosamt i ytterligare några orter. Undersenare år har Eiser förvärvat bl. AB Strumpfabrik och . Ar 1971 bildades i samarbete med Statsföretag AB.Företagsförvärven och engagemanget i Sligtex har bl. a. medfört att sortimentetutvidgats till att omfatta även byxor och garner för framställning av hemtextil. IFinland har Eiser ett helägt dotterbolag, Suomen Eiser OY medproduktion av underkläder för försäljning i . Företagetkommer enligt ett tidigare beslut i Eiser att utöka sinverksamhet. Efter denna utökning kommer antalet anställda i det finska bolagetatt vara ca 500. Isamband med ett företagsförvärv erhöll Eiser ettdotterbolag i . Detta företag, som har ca 150 anställda, tillverkarkorsetter m. m. IFörenta statema äger Eiser hälften av aktierna i ett företag, .,som tillverkar kostymtyger. Eiserhar investerat bl. a. i en utbyggnad av spinneriet i . Underår 1974 kommer, förutom utbyggnaden av fabriken i , varptrikåstickerieti att byggas ut. Eiserkoncernenkan anses väl konsoliderad men har under en följd av år visat låg räntabilitet.En viss förbättring av resultatet har dock skett under det senasteverksamhetsåret och ytterligare förbättring kan enligt koncernens budgetförväntas . Utdrag ur Eisers årsredovisning /73 torde få fogas till detta protokoll som bilagorna bd. Detinledningsvis nämnda avtalet mellan ,och Eiser innebäratt konfektionsfabriker uppförs i , och . Dennaverksamhet föratsätts komma att bereda sammanlagt ca 600 personersysselsättning i nämnda orter fördelat med 150 i , 250 i och200 i . Anställningarna beräknas tillkomma successivt under en periodav . I kommer Brason konfektions AB att starta produktion avbyxor. I och kommer underkläder och yttertrikå attproduceras i Eisers regi-Anställning av personal beräknas ske med början iaugusti 1974 och verksamheten vara fullt utbyggd . Vidpersonalrekrytering, som kommer att ske i samarbete mellan företaget,arbetsmarknadsmyndigheterna och de fackliga organisationema, skall möjligheteratt anställa äldre arbetskraft beaktas. Enligtmin mening är det värdefullt att med denna överenskommelse medverka till enförbättring av den regionala balansen och i de berörda orterna ökadifferentieringen på arbetsmarknaden. Staten har med stödåtgärder medverkattill textil- och konfektionsbranschens ökade anpassning och förbättradekonkurrensläge. Det är enligt min mening lämpligt att staten förvärvar hälftenav aktierna i landets största textil-och konfektionsföretag och härigenom fårökade möjligheter att aktivt följa och påverka struktuiromvandlingen ibranschen. Genom det branschkunnande soni finns inom blir detmöjligt att snabbt bygga upp produktionen i de nya enheterna. Jag anser det ocksåvara mycket värdefullt att Eiser, Efter ätt under en följd av år ha expanderati utiandet, nu i huvudsak kan väntas förlägga sin expansion till . 5 1973.1 saml. Prisetför hälften av aktierna i , 45 milj. kr., har bedömts mot bakgrund av vadjag anfört samt med hänsynstagande till en på sedvanligt sätt utfördsubstansvärdering och en bedömning av framtida avkastning. Uppförandet av deplanerade anläggningarna i , och kommer att skesuccessivt . Eftersom statens förvärv av hälften avaktierna har ell direkt samband med dessa nyetableringar bör likviden delas uppi tre lika stora delar. Enligt avtalet skall 15 milj. kr. erläggas kontant isamband med att staten övertar aktierna. Beloppet skall erläggas inom femveckor efter den dag godkännande föreligger, dock senast den 31januari 1974. skall skuldebrev för återstående del av köpeskillingen överlämnas.Skuldebreven skall betalas med lika delar och den 31januari 1976 och skall löpa med en årlig ränta, som överstiger yidvarje tUlfälle gällande diskonto. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. 1, bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att såsom dellikvid för förvärv av aktier i utgeskuldebrev lill ett belopp av . 2, till Förvärv av aktier i tiUäggsstat I till riksstalen för /74 anvisa ettinvesteringsanslag av , [7]Finansiering av Svenska industrietablerings AB. Genoni beslut av (prop. 1969: 56, SU 1969: 106, rskr 1969: 250) tecknade staten nyaaktier för 9,6 milj. kr. i det av Svenska utvecklings AB bildade Svenska industrietableringsAB (SVETAB), varjämte fullmäktige i bemyndigades alt ställagaranti, för lån lill bolaget intill ett belopp av 20 milj. kr, jämte ränta.Härvid angavs målet för SVETAB vara att skapa nya arbetstillfällen genometablerande av nya och utbyggnad av befintliga företag. Detta kan göras genom hel-statiigaföretag eller i samarbete med det enskilda näringslivet, kommuner ochkooperationen, SVETAB bör i angivet syfte kunna inträda som hel- eller delägarei förelag i samband med exempelvis expansions- ellerrationaliseringsinvesteringar. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt in-dustrietableringi regioner med sysselsättningssvårigheter. SVETAB skall drivas på affärsmässigagrunder och med krav på lönsamhet. Vidare bör företaget, såsnart det bedöms förenligt med dess intressen, avyttra de aktieposter sombolaget kommer att besitta. 1969: 56 framhölls det därför som angelägetatt SVETAB inte ändrar karaktär tUl förvaltningsbolag. Efter statsmakternasbeslut är 1969 (prop. 1969: 121, SU 1969: 168, rskr 1969: 381) överfördes . Ienlighet med den angivna målsättningen har SVETAB engagerat sig i ett antalhel- eller delägda företag. Flertalet av dessa har varit antingennyetableringar av företag baserade på nya produktidéer eller förvärv av företagför alt få till stånd en finansiell sanering eller liknande och därmedmöjliggöra fortsatt verksamhet och utveckling av företagen. Här kan särskiltnämnas etableringama av matlfabrik i Ytterlännäs och iPiteå samt förvärven av ETRI-Erikssons träindustrier AB i och J. i . Som en följd av SVETAB ;s åtgärder är ca 900personer inom det s. k. stödområdet anställda inom SVETAB-företag. Totalt är ca1 100 personer anställda inom . Företagenhar de ingått i SVETAB-grappen investerat sammanlagt ca 48 milj.kr. har SVETAB lUl dessa företag i form av aktiekapital ochkoncernbidrag tillskjutit 29,3 mUj. kr., vari är inräknade även bidrag för förlustläckning. Flertaletav företagen, antingen nystartade eller befintliga som utökar verksamheten, harorganisations- och igångkörningskostnader som inte kan täckas av överskott frånannan verksamhet. Ifrågavarande kostnader läcks lill större delen avkoncernbidrag och ägaretUlskolt från Statsföretag. harStatsföretag tillfört SVETAB 27,7 milj. kr. i koncernbidrag och 3 milj. kr. iform av aktieteckning eller annat ägaretillskott. Statsföretaghar meddelat att SVETAB:s aktuella planer för åren 19731975 tar sikte på ensysselsättningsökning av ungefär samma omfattning som hUtills, dvs. med ca 200arbetstillfällen . De medel som behöver tillföras frän Statsföretag till SVETABdels för finansiering av sysselsättningsskapande investeringar, dels förtäckande av förluster beräknas motsvara en från Statsföretag minskad utdelningtUl ägaren med ca 20 milj. kr. för de tre nämnda verksamhetsåren. Enligtmin mening bör SVETAB i minst samma omfattning som fortsätta sinverksamhet att genom etableringar och utbyggnader av företag skapa nyasysselsättningsmöjligheter, framför allt inom stödområdet. Målsättningen föråren 19731975 bör därför vara att inom detta öka sysselsättningen med minst600 arbetstillfällen. För alt detta skall bli möjligt måste medel ställas tillbolagets förfogande. Hittillshar SVETAB:s verksamhet understölts av Statsföretag som tillförtbolaget koncernbidrag och aktieägartillskott. Huvuddelen av dessa medel har tiUsammansmed SVETAB :s eget kapital och upplåning använts för etablering och förvärv avföretag. Det har från Statsföretags sida framstäUts önskemål om en ändringnär det gäller att tillföra medel till SVETAB, vilket innebär att ägaren/stateni fortsättningen genom minskade krav på utdelning från ställerbehövliga medel till förfogande. I gengäld skall SVETAB åta sig alt i angivenomfattning öka sysselsättningen, främst inom stödområdet. Jagdelar Statsföretags uppfattning att en annan ordning i fortsättningen börtillämpas rörande medelstillskott till SVETAB. Huvuddelen av SVETAB ;sverksamhet anser jag ha sådan samhällsekonomisk inriktning att det i prop.1969; 121 (s. 35) angivna offertförfärandet skulle kunna vara tillämpligt. Enordning där Kungl. Maj;t och prövar medelsbehovet för varje projektblir emellertid tämligen omständlig. Jag anser det därför önskvärt att finnaen form för att finansiera SVETAB ;s sysselsättningsfrämjande projekt som ärenklare och snabbare och som dessutom ger bolaget möjlighet att planera sinverksamhet framåt. Enligtbeslut av riksdag (prop. 1969: 121, SU 1969: 168, rskr 1969: 381)befriades Statsföretag från utdelningsplikt till ägaren/ staten förverksamhetsåren 19701972. Fr. o. m. kommer bolaget att lämnautdelning till ägaren. Jag anser en lämplig form för finansiering av SVETAB ;sverksamhet vara att Statsföretag lämnar bidrag mot att ägaren/staten imotsvarande mån minskar sitt krav på utdelning från Statsföretag. SVETAB :sbehov av medel för investeringar och förlusttäckning för åren 19731975beräknas begränsa Statsföretags utdelningsförmåga med sammanlagt ca 60 milj.kr. Med anledning härav förordar jag att kravet på utdelning från Statsföretagmed hänsyn till bolagets finansiering av SVETAB:s verksamhet för åren 19731975bör minska med sammanlagt högst 60 milj. kr., dvs. ca 20 milj. kr. per år.Statsföretag bör vara oförhindrat att lämna finansieringsstödet till SVETABhelt eller delvis i form av koncernbidrag. Jag hemställer att Kungl. altgodkänna att för finansiering av Svenska industrietablerings AB:s verksamhetunder åren 19731975 kravet på utdelning från för nämnda årminskas med sammanlagt högst . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaUer Hans Maj:l Konungen. BUagaa tUl bUaga 11 , nedan kallat Yxhult, å ena sidan, och Svenska Staten, å andra sidan,har denna dag träffats följande Yxhult överiåter tUlStaten 18 633 aktier i serie B bundna för en köpeskilling om200 kr. per styck, eller sålunda sammanlagt . Aktiema överlåtesinklusive på aktierna belöpande rätt till vinstutdelning fr. o. m. /73. Äaklieöverlätdsen utgående fondstämpel skall i sin helhet betalas av Yxhult.Vederbörlig avräkningsnola upprättas av Yxhult. Statenskall äga ratt att såsom köpare till de i § 1 omnämnda aktierna i sitt ställeinsätta av Staten helägt bolag, förutsatt att Yxhult underrättas därom föreden . Tvisterrörande tolkningen och tillämpningen av detta avtal och därur härflytanderättsförhållanden skall avgöras genom skiljedom enligt vid tvistens uppkomstgällande lag om skiljemän. Dettaavtal har upprättats i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt. BUagab till bilaga 11 Eiser och verkställande direktören får härmed föi tiden 1/7 197230/61973 avgiva följande Efteren importminskning ökade äter importen 1972. Ökningen, totalt ca5 %, hänför sig huvudsakligen till import frän gamla Efta-området. Resultatetav vår egen textilrörelse har något förbättrats, men är fortfarandeotillfredsställande. Den budget, som gjorts, har inte fullt kunnat nås beroendepå deri låga avsättningen av textilvaror hos våra stora avnämare.Vidare har modemässigt vävda varor varit föremål för störreintresse. Prognosernaför kommande är försvåras av de våldsamt stigande råvarupriserna. Dessasinverkan på allmänhetens förmåga att konsumera trikåplagg är svåra alt klartbedöma. Prognosen visar dock på viss fortsalt förbättring. Strävantill koncentration har fortsatt. Tillverkning av herrstrumpor har samordnats tUlbolagets huvudfabrik härför och bolagets fabrik i utanför harsamordnats med fabriken för baddräkter inne i staden. Samordningarna har genomsamråd kunnat ske utan men för berörd personal. IFinland har etapp tre blivit färdig och etapp fyra har beställtsoch kommer att färdigställas , varefter fabriksytan kommer att uppgåtill 11 000 m- med plats för 500600 arbetstagare. Utbyggnaden av den hälftenddägdafabriken har fortsall och resultat av verksamhetsåret ochställningen per har medtagits ikoncernredovisningen. Svårigheterna att nå fullgod kvalitet har börjatövervinnas och trots stora kostnader för försäljning av sekunda väv ochavsevärda störningar genom dollarns devalvering har verksamhetsåret 197273 visatöverskott. Detta bör kunna ökas innevarande år. Stigtex, ägt till två tredjedelar av AB Statsförelag och en tredjedel avAB Eiser, men helt samordnat med AB Eisers administration har visat englädjande utveckling. Bilaga c till bilaga 11 Koncernresultaträkning (Belopp i tkr) 1/772-30/6 73 1/7 71 -30/6 72 Fakturerad försäljning inom i utiandet 187 925 69 055 Tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnader Förlust i AB Rörelseintäkt före avskrivningar, räntor och minoritetsandel Intäktsräntor Koslnadsräntor till utomstående till moderbolaget 178 972 256 980 43 493 222 465 9 183 5 079 719 2 924 796 1 255 Rörelsevinst före avskrivningar och minoritetsandel 6 259 3 824 Intäkt före avskrivningar, extraordinära poster ochdisposition Extraordinära intäkter Ianspråktagande av investeringsfond Upplöstvarulagerreserv Nettovinst tkr 1 276 344 Bilagad tiU bUaga 11 Koncernbalansräkning (Belopp i tkr) ....... 30/6 1973 "30/6 19'72 "' Omsättningstillgångar Kassa och bankfordringar Fordringar hos kunder kostnader Upplupna intäkter Förskott å varuleveranser' 1 334 35 230 Spärrkonto hos för investeringskonto Anläggningstillgångar Aktier och andelar Fordringar Maskiner och inventarier Ackumulerade investeringarAckumulerade avskrivningar Fastigheter Ackumulerade investeringar Ackumuleradeavskrivningar Företagsinteckningar Skulder och eget kapital Kortfristigaskulder Skulder till koncernbolag till andra 97 842 86 038 92 414 84 406 36 841 6 628 34 964 4 525 33 161 7 800 30/6 1973 30/6 1972 Obeskattade reserver och eget kapital Obeskattade reserver Avsatt till pensioner Varulagerreserv Investeringsfond Lagerinvesteringskonto Eget kapital Aktiekapital Reservfond Skuldregleringsfond Bundna fonder hos dotterbolag vinstmedel Summa eget kapital och obeskattade reserver Summa skulder och eget kapital tkr 1 523 4 935 I 290 4 955 Prop, 1973:170 75 utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, . Chefenför fuiansdepartementet, statsrådet , anmäler fråga om ytterligare medelför /74 tUl reparations- och underhållskostnader m. m. underslottsbyggnadernas och delfonder av statens allmännafastighetsfond och anför. [1]Reparations- och underhåUskostnader m. m. under slottsbyggnadernas delfond avstatens allmänna fastighetsfond. Under posten till reparations- ochunderhållskostnader m. m. har för denna delfond i staten för statens allmännafastighetsfond för /74 beräknats 10,4 milj. kr. Maj:t har undersommaren och successivt lämnat i uppdrag attutföra ett stort antal byggnads- och underhållsobjekt som ett led i åtgärdernaför att stimulera sysselsättningen inom byggnadssektorn. Arbetena utgörhuvudsakligen tidigarelagda objekt ur produktions- ochunderhållsplaner. Kostnadsramarna för dessa objekt uppgår sammanlagt till ca130 milj. kr. I flertalet fall föranleder de nämnda uppdragen anmälan förriksdagen av nya byggnadsobjekt under berörda investeringsanslag. I andra fallär objekten avsedda alt utföras med medel till reparations- och underhållskostnaderunder statens allmänna fastighetsfond. Enligt byggnadsstyrelsensberäkningar kommer utgifterna inkl. medelsförbrukning som hänför sig tiU deav Kungl. Maj:t givna uppdragen om tidigardäggning i sysselsättningsfrämjandesyfte under posten Reparations- och underhållskostnader m. m. i staten förbyggnadsstyrelsens delfond att innevarande budgetår uppgå lill sammanlagt168,5 milj. kr.Delta belopp beräknas kunna täckas av tillgängliga medel. De sammanlagdautgifterna under motsvarande post i staten för slottsbyggnadernas delfondkommer enligt styrelsens beräkningar att under budgetåret uppgå till ca 16,6milj. kr., i vilket belopp ingår fortsatta iståndsätt-ningsarbeten inomLandskrona citadeU. Dessa arbeten omfattas av tidi-gardäggningarna ochkostnaderna härför kan inte täckas av tillgängliga medel. Jag förordar, ilikhet med , att ett belopp om 2,1 milj. kr. anvisas utöverden för /74 fastställda staten. Ifrågavarande utgiftspost bördärför räknas upp med nämnda belopp. Jag hemställer att Kungl. atti staten för statens allmänna fastighetsfond, slottsbyggnadernas delfond,under posten Reparations- och underhållskostnader m. m. för /74beräkna ett belopp av ytterli- , gare . [2]Reparations- och underhållskostnader m. m. under kriminalvårdsstyrelsensdelfond av statens allmänna fastighetsfond. Under Reparations- ochunderhållskostnader m. m. har för denna delfond i staten för statens allmännafastighetsfond för /74 beräknats . Kungl.Maj:t har i sysselsättningsskapande syfte genom olika beslut under budgetåret1972/73 uppdrajjit åt att utföra etl stort antalombyggnadsarbeten vid skilda fångvårdsanstalter. Ombyggnadsarbetena skallbekostas från posten till reparations- och underhällskostnader m. m. i statenför delfond. Kostnadsramarna för dessa objekt uppgårsammanlagt till ca 21,7 mUj. Enligt beräkningkommer medelsförbrukningen under posten Reparations- och underhållskostnader m.m. att öka med 19,4 milj. kr.