prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — 8, s. 164 ff)beräknades investeringsramen för teleanläggningar m. m. för /72till 624,9 och den s. k. konjunkturreserven tUl 62,5 milj. kr. Genom olikabeslut om tidigarelägg- ning av arbeten och beställningar isysselsättningsstödjande syfte förbra-kades konjunkturreserven helt ochmedelsförbrukningen för budgetåret blev således 687,4 milj. kr. Investeringsramen /73 beräknades i prop. 1972: 1 (bil. 8, s. 234) till 711 milj.kr. Genom olika beslut om tidigareläggningar i sysselsättningsstödjande syftehar investeringsramen höjts med 22,7 milj. kr. Vidare har investeringsramenhöjts med . för aktieteckning i det alarmeringsbolag som bildats avteleverket. och (prop. 1972: 129,: 20, rskr 1972: 329). Den nu gällande investeringsramen är således734,2 milj. kr. För /74 har föreslagiten medelsförbrakning av 848,7 milj. kr. Som framgår av den förut redovisadeinvesteringsplanen för kommunikationsverken har jag tillstyrkt en medelsförbrukningav 770 milj. kr. I följande sammanställning redovisas hur inom ramen för dettabelopp investeringar ungefärligt kan beräknas komma att fördelasig på olika objektsgrapper. Av sammanställningen framgår även utfallet /72 och den i prop. 1972: 1 beräknade medelsförbmkningen /73. 1971/72 1972/73 1973/74 Verket Departementschefen Fastigheter och byggnader Telefon- och fjärrskriftanläggningarm. m.i Försvars beredskap Diverseocn Oicrutseti 589,38,5 3,0 637,06,0 3,0 694,05,0 3,0 1 Inkl. radioanläggningarför kommersiell trafik. Den av mig förordadeinvesteringsramen för /74 innebär en ökning jämfört med den iprop. 1972: 1 angi-vna investeringsramen för innevarande budgetår med nära 60mUj. Det under våren 1970mellan och Telefonaktiebolaget träffade avtalet omutvecklings- och produktionssamverkan (prop.1970: 128, SU 1970: 131, rskr 1970:295) innebär bl. a., att de båda företagen från och med ingången av är 1975inleder produktionssamverkan inom ett prodtUstområde som omfattas av utvecklingssamarbeteti det gemensamt ägda utvecklingsbolaget . vars produkterkommer att försäljas på världsmarknaden genom LM marknadsorganisation en viss i avtalet angiven andel av den gemensammaproduktionsökningen. Den av mig förordade investeringsramen beräknas möjliggörabeställning av 1973:1 Bilaga 8 209 telematerielfrån verkstäder, som ger verkstäderna möjlighet att hålla sin andelav den gemensamma produktionen. I det föregående nämndes de betydandebelopp som ställts till förfogande för att Isysselsättningsstödjande syfte möjliggöra tidigareläggning av arbeten ochbeställningar. Beloppsmässigt är det inkl. tidigareläggning av objekt somfinansierats med driftmedel fråga om drygt 100 milj. kr. av beloppethar satsats på arbeten och beställningar i det allmänna stödområdet och har därgett en sysselsättningseffekt av mer än 50 000 dagsverken. De utförda arbetenahar kunnat användas lönsamt i samband med utbyggnaden av telenätet. Under /74 beräknas ettstort antal telefonstationsbyggnader komma att färdigställas. Det utanjämförelse största objektet är den nya riksstationen i , somI investeringsplanen i tab. T 3 är upptagen till en byggnadskostnad av 36,6mUj. När stationen efter installation av den teletekniska utrustningen står klar för trafik beräknas den totalt ha kostat ca 130 milj. kr.Bland ö-vriga telefonstationsbyggnader som färdigställs kan nämnas byggnad förny riksstation i . Under /74 beräknasytterligare ett antal byggnader kunna sättas I gäng. Ett tiotal störretelefonstationsbyggnader planeras, bl. a. i , , , ,, och . har ett långsiktigt programsom bl.a för att förbättra arbetsförhållandena för personalen s}'ftar tillatt sammanföra ortsför-räden med personalutrymmen och garage till s. k. arbetscentraler.Ett stort antal sådana centraler har byggts över hela landet,bl. a. genom de nämnda tidigareläggningarna. Under /74 planerasnya arbetscentraler i bl. a. , , , och . Beträffande telefon- ochfjärrskriftanläggningar m. m. krävs en fortsatt satsning pä utbyggnad avtelenätet för att möta ökningen av antalet abonnenter och den växandetrafiken. När det gäller nya telefonapparater beräknas den av mig förordadeinvesteringsramen möjliggöra installationer i en sådan omfattning attväntetiderna för nya telefonabonnemang trots en förutsatt ökning avbeställningsvolymen inte skall behöva bli längre. Investeringar sker bl. a. ikoaxialanläggningar på sträckorna BodenGällivare och StockholmVästerås.Beträffande sträckan StockholmVästerås är det fräga om konvertering av förbindelsenfrån 12 tUl genom ett system som utvecklats på initiativ av televerketoch som möjliggör en fyrdubbling av överförmgs-kapaciteten till 10 800samtidiga telefonsamtal över ett och samma koaxialkabelpar. Den förstaanläggningen av detta slag i världen togs i brak på sträckanVästeråsÖrebro. Iobjektsgruppen telefon- och fjärrskriftanläggningar m. m. ingår även Prop.1973:1 Bilaga 8 210 kostnader för internationella teleförbindelser.En stor del av teletrafiken över Ätianten sker nu via satelUt inom ramen förden intemationella telesatellitorganisationen . Fördragen om INTELSAThar ratificerats av efter godkännande (prop. 1971: 149, TU1971: 26, rskr 1971: 305). För /74 är för ändamålet iinvesteringsplanen upptaget 2,9 milj. kr., avsett för betalning av återståendeåtaganden i . Främst av säkerhetsskälmåste man även på räkna med behov av såväl satellit- somkabelförbindelser över Ätianten. I dagens läge finns det 20 direktatelefonförbindelser mellan och , varav 12 i kabel och 8 viasatellit. Därutöver kan vid behov disponera ytterligare ett antalförbindelser, som man har nyttjanderätt till, bl. a. tillsammans med de övriganordiska länderna. För den växande transatiantiska teletrafiken planeras en nyundervattenskabel, TÄT 6, avsedd att vara klar för trafik i början av år 1976.I motsats till vad som gällt vid anläggandet av tidigare atiantkablar dåSverige endast köpt nyttjanderätt till vissa förbindelser har televerketslutit avtal om att gå in som delägare i TÄT 6 och kommer att äga 20förbindelser i kabeln. Det torde ankomma på Kungl. Maj:t att godkänna det avteleverket slutna a-vtalet. Äv totalkostnaderna för kabelinvesteringen ca700 mUj. kostnadsläge skall svara för ca 1,8 milj.kr., därav . under /74. Beloppet förförsveu"sberedskap avser Investeringar i försvarsbered-skapsanläggningarvid , vilka i enlighet med vad som skett bör avskrivasomedelbart. Chefen för förordar därför denna dag (bil. 19till denna proposition) ett avskrivningsanslag på driftbudgeten av 5 milj. kr.för ändamålet. Anslaget tillteleanläggningar m. m. bör beräknas med hänsyn till att en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för att möjliggöra en av konjunkturmässiga ellerandra skäl påkallad ökning av medelsförbmkningen. Beräknad medelsförbrukning /74 770,0 Avgår beräknad ingåendebehållning 43,4 Erforderiigt anslag /74 803,6 lag hemställer att Kungl. Maj;t föreslårriksdagen att till Teleanläggningarm. m. för /74 anvisa ett investeringsanslag av . 1973:1 Bilaga 8 211 Av balansräkningen per den 30 juni 1972för framgår atttUlgångarna uppgår tiU sammanlagt 9732 milj.kr., varav 9179 milj. kr. Härav utgör för affärsbanenätet 4 073 milj. kr. fastegendom, 3 272 milj. kr. rullande materiel och 224 milj. kr. inventarier samtför det ersättningsberättigade bannätet 1 097 mUj. fast egendom och 47milj. Anläggningar för färjedrift uppgår till 132 milj. kr.,för bussdrift tiU 198 mUj. och för hyresverksamhet till 50 milj. kr.Återstoden avser poster av finansiell natur. För att få till ständ en trafikpolitisktbetingad anpassning av SJ:s kostnadsansvar skedde ennedskrivning av det i SJ investerade statskapitalet med 1 063 mUj. Ä andrasidan har statskapitalet till följd av ianspräktaget investeringsbemyndigandem. m. ökat med 48 milj. kr. Under /72 har kaphalbehållningen påSJ:s fond således minskat med 1 015 milj. kr. och uppgick vid utgången av budgetårettill 1 938 milj. kr. För /72 redovisade SJ intenågot driftöverskott främst till följd av den försvagade konjunkturen. Ienlighet med Kungl. Maj:ts beslut (prop. 1972: 1 bU. 8, TU1972: 2, rskr 1972: 44) har avsättningarna till värdeminskningskontot påstatens järnvägars fond minskats med 76 milj. kr., motsvarandedriftunderskottet för budgetåret. I skrivelse och ianslutning därtill lämnad komplettering har hemställt ominvesteringsanslag för /74. Vidare har statens jämvägar iskrivelse 1972 hemställt omvissa ändringar i personalförteckningen, vilka kräver medgivande. lämvägar m. m. 1971/72 26900 000 363600 000 361670 000 1972/73 28830 000 342200 000 '368300 000 1973 / 74 statens jämvägar 2 730 000 481 300 000 "440 000 000 departements chefen 2 730 000 382 600 000 "350300 000 1 Preliminärt belopp inkl. tidigarelagdainvesteringar m. m. ' Prop.1973:1 Bilaga 8 212 Utvecklingen av statens järnvägars rörelse m. tn. ökade transportarbetet iSJ:s godstrafik (tonkm) med imedeltal . För godsmängden var motsvarande tillväxttal perår. minskade godstransporterna kraftigt, vilket får ses motbakgrund av dels arbetskonflikten vid SJ februarimars 1971,dels konjunkturavmattningen. Den minskade transportefterfrågan påverkade ocksäSJ:s trafikomfattning indirekt genom ökat konkurrenstiyck till följd avkapacitetsöverskott främst inom lastbilssektorn. Godstrafiken omfattade 57,2 milj.ton. Transportarbetet på SJ uppgick totalt till 14,6 miljarder tonkm.Härav utgjordes 14,3 miljarder tonkm avvagnslastgods och resten av styckegods. Av vagnslastgodset svaradeskogssektorns produkter och i första hand norrländsk järnmalm förungefär vardera av transportvolymen mätt i tonkm. Motsvarande andel förmetallindustrins produkter uppgick till . Transportutvecklingen påSJ bestäms sålunda i hög grad av hur dessa tre branscher i svenskt näringslivfår avsättning för sina produkter, framför allt på världsmarknaden. En betydande del av SJ:s godsvagnar är"skräddarsydda" för vissa industriers transporter. Detta är tillfördel för säväl kunden som SJ. Om en sädan industris transportbehov minskarkan dock dylika vagnar bli stående, därför att de inte passar för andratransporter. Den begränsning av vagnparkens flexibUitet som blir följden av ennödvändig satsning på specialvagnar motverkar SJ I viss mån genom att anskaffastorbäriga SJ:s planer på förnyelse och utökning avvagnparken har baserats på att det skall bli möjligt att tillgodose en snabbtväxande efterfrågan på transporter. Av företagsekonomiska skäl kan dock SJ intedimensionera sina resurser efter kortfristiga toppar i efterfrågan så attvagnunderskotten under högkonjunkturär helt etimineras. SJ söker i ställetanpassa kapacitetsökningen efter trafikens trendmässiga utveckling. Under denärmaste fem åren beräknas vagnslasttrafiken komma att öka med i genomsnitt4,. Prognosen har grundats på väntad produktionsutveckling inomindustrin m. m. Styckegodset svarar för en obetydligandel av godstrafiken, mätt i ton eller tonkm. Dess andel av godstrafikensintäkter och resursinsatser är dock väsentligt större. Av /72 föll sålunda på styckegodset. förbyttes en tidigarenedgång i styckegodsvolymen i en svag uppgång. Denna fortsatte fram tillarbetskonflikten . Återhämtningen därefter har försenats avkonjunkturavmattningen. Prop.1973:1 Bilaga 8 213 För de närmaste fem årenräknar dock SJ med en icke obetydlig ökning. Bedömningen grundas bl. a. päpåbörjade och planerade förbättringar av transportorganisationen som väntaskomma att öka SJ:s konkurrenskraft. SJ:s persontrafik på järnväg har varit vikande . Efter är1967, då pendeltrafiken i tillkom, har dock trenden förantalet resor varit uppåtgående. Under inverkan av främst1971 års arbetskonflikt, ett länge oklart förhandlingsläge på arbetsmarknadensamt en allmän konsumtionsdämpning i anslutning tUl konjunkturavmattningensjönk det totala antalet järnvägsresor under är 1971 med . Nedgången, somäven gällde sitt- och sovplatsresor i vissa större fjärrtåg, accentuerades motslutet av året. TUl sommaren 1972justerades och förbättrades resandetägplanen genom att kapacitetsfördelningenanpassades ytterligare till efterfrågan. a. i triangelnStockholmGöteborgMalmö och på linjen StockholmVästeråsHaUsberg insattesfler dagtåg. 1 gengäld drogs vissa regionala tåg in och färre turer körslördag eftermiddagsöndag förmiddag, då efterfrågan är låg. Resorna med pendeltågberäknas komma att öka även i fortsättningen. På medellänga avstånd förutserSJ i stort sett oförändrat reseantal, i övrigt minskning. SJ:s busstrafik återtog är 1971 huvuddelen avde senaste årens resevolymförlust. Enligt SJ;s bedömning betydde detta dockinte en trendförändring utan var en följd av ett resandetUlskott under arbetskonflikten. Det genombefolkningsminskning och ökad biltäthet allt mer uttunnade trafikunderlaget pålandsbygden innebär att avtalstransporterna (i huvudsak skolskjutsar) i ökadutsträckning blir dimensionerande för busstrafiken. En bättre samordning mellanskolskjutsar och återstående linjetrafikuppgifter finner SJ därför allt merangelägen. SJ:s och de samarbetandestatsbanornas färjetrafik har haften stark ökning av godsmängden , medan antalet resandeutvecklats mera oregelbundet. Främst till följd av en betydligt reduceradtågfärjekapacitet under arbetskonflikten mmskade dock antalet överförda tonjärnvägsgods till totalt 4,2 milj. ton. Vid slutet av år 1971såldes tågfärjan för skrotning. Därmed avslutades ängfärjeepoken vidSJ. Färjeleden MalmöTravemunde, som inte har någon direkt järnvägsanknytning,överfördes till dotterbolaget . Järnvägsgodstrafiken påfärjorna väntas fortsätta att öka på grund av den växandeutrikeshandeln, bl. a. till följd av frihandelsavtal med EEC. 1973:1 Bilaga 8 214 Personalantalet har minskat med i medeltal ca 1 500 personer eller . Bortses frånden busspersonal som överförts till AB () blirpersonalminskningen i medeltal 1 325 personer eller . År Antal anställda Minskning från föregående år 2,5 2,8 '4,4 2,8 2,7 ' Exkluderasbusspersonal, som övergick till SL , blir minskningen 1 259 anställda, resp. . För /72 uppgickmedelantalet anställda inkl. viss städningspersonal till ca 44 650. Antaletanställda beräknas komma att minska med ca 1 800 personer mellan budgetåren1971/72 och 1972/73. Vid bedömningen avdenna personalminskning bör beaktas att såldes tUlStockholms läns landsting , vUket minskade SJ:s personalantal med240 personer. /74 1975/76 uppskattas personalminskningentill ca 1 400 personer för att därefter successivt öka. Personalprognosenbör ses mot bakgrund av att de ärliga pensionsavgångarna börjar växa mycket snabbt frän mitten av1970-talet. För att minimera behovet av nyanställning och förbättra företagetslönsamhet krävs en kraftig ökning av rationaliseringsverksamheten i etttillräckligt tidigt skede, vilket ökar SJ:sbehov av investeringsmedel. Prestationerna uttryckt i trafikenheter(personkm -i- tonkm) per anställd steg med mellan åren 1967 och 1971.Mellan dessa år, som hade likartade lägen i konjunkturförloppet, förbättradesocksä övriga prestationstal med anknytning till försäljningen. Vid jämförelsenbör beaktas att värden påverkades av arbetskonflikten. Trafikbortfallettill följd av denna och konjunkturavmattningen medförde en kraftig försämring av vissa prestationstal mellanåren 1970 och 1971. Försämringen är främst en följd av att personalantaletpå kort sikt inte kan anpassas till en snabb minskning av trafikomfattningen. Utnyttjandet av personvagnarnakännetecknas av en fortsatt förbättring under är 1971. Antalet busskm per bussfortsatte att öka nägot. Prop.1973: 1 Bilaga 8 215 Intäkterna under /72påverkades i hög grad av konjunkturdämpningen. De blev dock större än under debåda föregående budgetåren, vilket bl. a. förklaras av genomförda taxehöjningarsamt arbetskonflikterna vid och vid SJ . Budgetåretssamlade intäkter uppgick till 2 633 milj. kr. Intäktsökningen i förhällandetill /71 var 180 milj. kr. planenliga avskrivningar uppgick / 72 tUl 2 709 milj. ( + ). Trots arbetstidsförkortningen steg kostnadernabetydligt mindre än under de båda föregående budgetåren. Detta beror främst påatt resultaträkningen fr. o. m. /72 enligt statsmakternas beslutbelastas med endast försäkringstekniskt beräknade pensionskostnader mottidigare faktiska pensionsutgifter. I samband härmed nedskrevs ävenstatskapitalet för att få till stånd en trafikpolitiskt betingad anpassning avSJ:s kostnadsansvar. Detta medförde lägre avskrivningar. Vidare kan nämnas attarbetstidsförkortningen inte fick så stor inverkan pä personalantalet på grundav den svaga trafikkonjunkturen. Personalantalet för drift och underhållminskade med i medeltal 1 070 personer (2,). Om personalantalet varitdetsamma som /71, skulle personalkostnaderna ha stigit med 106milj. (5,). Ökningen stannade nu vid 53 milj. kr. (2,).Personalkostnadsandelen /72 blev densamma som föregående budgetår(). Resultatetför /72 efter planenliga avskrivningar blev ett underskott om 76milj. Någon jämförelse med tidigare budgetårs resultat är med hänsyn tUlomständigheterna inte meningsfull. I SJ:s bokslut har underskottet elimineratsgenom att avskrivningarna minskats i enlighet med Kungl. Maj:ts beslut den 2juni 1972 (prop. 1972: 1 bil. 8, : 2, rskr 1972: 44). Med stöd avbeslutet har också tidigare avsattapensionsmedel disponerats för pensionsutgifter, som fr. o. m. budgetåret1971/72 inte skall belasta resultaträkningen. Kostnads- och konkurrensutvecklingenkräver att SJ med all kraft fortsätter att rationalisera samt att anpassa ochbygga upp resurserna med hänsyn till efterfrågan. I denna effektiviserings- ochekonomise-ringsverksamhet ingår en rad projekt, som förutsätter atterforderliga jnvesteringsmedel ställs till förfogande. a. på att stimulera system- och produktutveckling och bilda enändamålsenlig grund för marknadsföringen. Inom persontrafikområdetsker en fortlöpande anpassning av resandetägplanen till trafikunderlag ochkundernas önskemål. 1973:1 Bilaga 8 216 samtidigtsom behovet att ekonomisera driften beaktas. Särskild tonvikt har lagts på attutveckla och marknadsföra huvudlinjernas bekväma och snabba dagtrafik, vilketbl.a. bidrar till att den kostnadskrävande nattägskörningen bedöms kunna tonasner. SJ har goda möjligheter att möta denhårda konkurrensen från privatbUismen, flyget och vissa bussföretag itätortsförbindelserna pä huvudlinjerna. Detta förutsätter emellertid en högresekvalitet vilket tenderar att bli en allt viktigare faktor vid resenärernasval av färdmedel. SJ undersöker för närvarandemarknadsmässiga och ekonomiska förutsättningar för bl. a. högre tåghastigheteri persontrafiken. Inomgodstrafikområdet inriktasutvecklingsarbetet främst på att öka järnvägstransporternas kvalitet i fråga omsnabbhet, regularitet och godsbehandling och på att skapa gynnsammaförutsättningar för kombinerad trafik järnväglandsväg, järnvägsjö. Genom ökatantal direkta täg i olika relationer minskas transporttiderna och riskema förförseningar. Höjda tåghastigheter tack vare förbättrad lok- och vagnmaterielbidrar också härtill. Den kombinerade trafiken underlättas med ytterligarevälutrustade terminaler och modern hanteringsutrustning. För SJ till stor del nya ochutvecklingsbara och därför speciellt intressanta delar av transportmarknadenär systemtransporter somökar i betydelse eftersom allt fler kunder blir medvetna om värdet av styrdamaterialflöden utiandstransporter(ökad utrikeshandel jämsides med marknadsmässiga krav på leveranser med störrekontinuitet och i mindre enheter än vid sjötransport) enhetslaster, inkl. container, som underlättar den kombinerade trafiken tågbUgods som omfattar en marknad därSJ:s andel är Uten. SärskUda storbäriga vagntyper, anpassadeför kundernas lastnings-och lossningsterminaler, har framtagits för flerasystemtransporter. Exempel på varagrapper där systemlösningar med fördel haranvänts är timmer, malm, träflis, cement, olja, fartygsplåt och livsmedel. SIhar terminaler för enhetslaster i (), N,, , , , , , ,och . Arbeten pågår i (Ärsta). Terminaler planerasäven i och . Utbyggnaden därefter blir beroende avtrafikutvecklingen. SJhar funnit vagnar med helt öppningsbara sidor vara ändamålsenliga för en radgodsslag. Dessa vagnar kombinerar fördelar hos de öppna och slutna vagnarna avkonventionell typ. För prov har framtagits en variant av denna vagntyp, medett i vagnens längdriktning skjutbart kapell. 1973:1 Bilaga 8 217 Kapaciteten i färjetrafiken kommer att öka genom insatser av modernatågfärjor. SJ:s nya femspåriga tågfärja beräknas bli levererad vären 1973.Färjan skall trafikera leden TrelleborgSassnhz. På denna led har DeutscheReichsbahn satt in sin nya färja . De nya östersjöfärjornafår liksom tågfärjan ett särskilt bildäck beläget över tågdäcket. Förleden HelsingborgHelsingör har Danske statsbaner beställt en ny färja förleverans till vären 1973. Möjligheternaatt rationaUsera SJ:s verksamhet genom att använda datateknik har haft och väntas komma att fä fortsatt storbetydelse bl. a. vid styrning av produktionen och för bearbetning av informationtill företagsledningen. Även relationerna till kunderna kommer att kunnaförenklas i olika led, från beställningen av transporten till betalningen avavgifterna. Arbetet med automatisering av SJ:sfjärrskriftsnät pågår planenligt. Det automatiserade nätet avses bli taget idrift i etapper den 1 februari 1973den . AUa terminalerblir då direkt anslutna till en dator, i vilken meddelandena tas emot ochvidarebefordras automatiskt. Detautomatiska biljettsystem, som togs i drift den 1 aprU 1970, har planenligtutvecklats att omfatta bokning av sov-, ligg- och sittplatser i svensk trafik,i trafik med och samt i trafik från mot kontinenten. Densista utbyggnadsetappen, som avsåg förtidsbokningar, blev färdig i september1971. Besluthar nu fattats om en utvidgning av systemet till att omfatta även försäljningav färdbUjetter. På SJ:s säljstäUen med bokningstermi-nal beräknas avfärdbiljetterna kunna framställas och taxeras i det utbyggda systemet. Enförstärkning av terminaler och kommunikationsnät blir nödvändig. I gengäldundviks en tidigare planerad förnyelse av den nedslitna biljettmaskinparken.Systemet beräknas byggas ut i sädan takt att alla resebyråer och drygt hälftenav ifrågakommande biljettexpedUioner kankopplas in . Återstående biljettexpeditioner kan varautrustade före jultrafiken . Intäktsredovisningenhar ändrat karaktär genom en omfattande mekanisering. Dessutomhar den centrala bearbetningen av redovisningen i huvudsak flyttats över påregionala enheter. Förändringama har minskat det centrala personalbehovet med50 man. Den1 genomfördes ett gemensamt nordiskt ADB-projekt förtarifframställning och avräkning i internationell persontrafik. SJ har svaratfor genomförandet. Inom det administrativa databehandlingsområdet pågår vidareprov med registrering av tjänstgöringsturer. SJ planerar också att bygga uppett enhetligt personaldatasystem med personalregister och olika ratiner. skaU dels ligga till 1973:1 Bilaga 8 218 grand för avlöningsuträkning, dels ge underlagför avtalsförhandlingar, utredningar m. m. Tågklarerartjänstenautomatiseras genom fjärrblockering. /72 har fjärrblockeringsanläggningar tagits i bruk påbansträckorna ÄlvsjöSödertälje, SundbybergKungsängen, MärstaUlriksdal,OckelboAvesta, SödertäljeBjörnlunda, Godegård Karlsby ochBastuträskÄlvsbyn, sammanlagt . Totalt har försetts med fjärrblockering.Fram t. o. m. beräknas utbyggnaden ha lett till att ytterligare 1 614km har automatiserats. Liksom i fråga omutbyggnaden av fjärrblockering har SJ en långsiktig plan för modernisering av ställverk på de större stationerna. De nyaställverken kommer att fä personalbesparande effekter. Användandet av radioteknik vid tågledning ochrangerings-arbete blir allt vanligare. Linjeradiosystemet byggs nu ut påsträckan LuleåRiksgränsen. Det beräknas bli färdigt . En utbyggnadpågår även inom . I de långsiktiga planerna ingårradioanläggningar även för linjerna BodenAnge, StockholmGöteborg,StockholmMalmö och GöteborgMalmö. I bangårdstjänstenanvänds radio i allt större utsträckning för allmän arbetsledning ochinformation, för kommunikation mellan signalgivare och lokförare samt vidvagnupptagning och bromsprovning. Även i terminalarbetet kommer SJ att utnyttjaradiotekniken.