prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Dessa fördelningsprinciper innebär attendast en mindre del av det statsbelånade bostadsbyggandet utanförstorstadsområdena fördelas på kommuner av länsstyrelsema. Vidare ärplaneringsperspektivet längre för s. k. expansiva kommuner än för andrakommuner. har föreslagit vissaändringar i bostadsbyggnadsplanens konstruktion. Ramsystemet inombostadsbyggnadsplanen har enligt styrelsen visat sig vara administrativtsvårhanterligt och syftet att främja en långsiktig planering torde inte hauppnåtts i någon högre grad. Styrelsen påpekar att också de nya uppgifter somlänsstyrelsema har fått inom samhällsplaneringen och regionalpolitiken pålänsplanet 1973:1 Bilaga 13 267 Dessa omständigheter bör enligtstyrelsens mening föranleda att planens konstruktion och hantering omprövas.Härvid sätter styrelsen i fråga om de garanterade ramarna harnågot värde, bl. a. med hänsyn till att de kommuner som får del av dessa ramarunder alla förhållanden har en långsiktig planering, vars omfattning infetorde ha styrts av de förhållandevis små ramarna avplanperioden. Av dessa skäl föreslårbostadsstyrelsen att bostadsbyggnadsplanen begränsas till och att denskall avse hela landet. Enligt förslaget skall planen för de två första årenomfatta ett garanterat program för det statsbelånade byggandet, ett beräknatbyggande utan statliga lån samt en projektreserv som avser både detstatsbelånade och det inte statligt belånade byggandet. ochSvenska kommunförbundet, som har yttrat sig i frågan, har båda anslutit sigtill styrelsens förslag. Som jag anförde vid minanmälan av förslaget till regionalpolitiskt handlingsprogram m. m.(prop. 1972: 111, bil. 1) delar jag uppfattning attnuvarande ordning med central fördelning av låneramar på kommuner ochkommunblock inte är förenlig med länsstyrelsernas uppgifter inom samhällsplaneringenoch regionalpolitiken. Det är vidare önskvärt att alla kommuner ochkommunblock har samma planeringsperspektiv för bostadsbyggandet, något som börvara ägnat att på såväl kommun- som länsnivå underlätta en aktiv planering avbostadsbyggandet. Ett gemensamt planeringsperspektiv för alla kommuner medförockså att någon uppdelning på expansiva resp. icke expansiva orter inte längrebehövs. Jag biträder såledesbostadsstyrelsens förslag och utgår i mitt förslag till bostadsbyggnadsplan föråren 19731975 från den förordade konstruktionen. har fastställt ettpreliminärt program motsvarande 87 000 statiigt belånade lägenheter ochuttalat sig för ett byggande utan statliga lån om 8 000 lägenheter. Dengemensamma projektreserven omfattar 10 000 lägenheter. Maj:t harmedgett dels att bostadslån får beviljas inom en ytram motsvarande 84 500 lägenhetermed den genomsnittsyta som gällde för de lägenheter för vilka preliminärtbeslut om bostadslån meddelades , dels att beslut ombyggnadstillstånd får meddelas för 5 000 lägenheter utan statliga lån. Av ramenför beslut om bostadslån har på län och storstadsområdenfördelat en låneram som motsvarar 81 680 lägenheter med en på nyssnämnda sättberäknad genomsnittsyta av . Programmet förbostadsbyggandet med statliga lån bör grundas i huvudsak på vadbostadsstyrelsen redan har fördelat på län och storstadsområden. Med tilläggför 500 lägenheter som har 1973:1 Bilaga 13 268 avsattsför brådskande bostadsbyggnadsbehov i samband med bl. a. lokaliseringspolitiskabeslut och 300 lägenheter för experimentverksamhet inom bostadsbyggandetmotsvarar den fördelade låneramen ca 82 500 lägenheter med den angivnagenomsnittliga våningsytan. På gmnd av den ökande andelen småhus kan dennaytram beräknas ge utrymme för ca 80 000 lägenheter. Byggandet utan statliga lånbör beräknas till 8 000 lägenheter, dvs. 3 000 lägenheter utöver vad som harfördelats . Härigenom ger de båda ramarna utrymme för fullföljandeav miljonprogrammet. För ramarna gemensamt bör tillkomma en projektreserv om 10000 lägenheter eller däremot svarande våningsyta. Mot bakgrund av osäkerheten beträffandeomfattningen av igångsättningen och det angelägna i att utrymme ges för enökande ombyggnads-och förbättringsverksamhet föreslår jag att utöver densärskilda låneram som gäller för denna verksamhet eventuellt outnyttjadedelar av ramarna för nybyggnad får tas i anspråk för ombyggnads- och förbättringsverksamhet.Utgångspunkten bör härvid vara att ombyggnad av två lägenheter genomsnittligtkräver ungefär samma investeringsutrymme som nybyggnad av en lägenhet. antog enbostadsbyggnadsplan för som då var tredje året i planperioden. Planenomfattade ett program om 60 000 lägenheter för orter med klart expansivtnäringsliv och 5 000 lägenheter för andra orter där kravet på stabilaproduktionsbetingelser är klart dokumenterat genom konkreta projekt. Den av1971 års riksdag antagna planen för omfattade ett program om 50 000 lägenheterför klart expansiva orter. har fattat beslut om fördelning avendast sistnämnda antal lägenheter. Det förslag till ändring avbostadsbyggnadsplanens konstruktion som jag har förordat innebär att alla orterfår samma planeringsperspektiv för bostadsbyggandet och att någon uppdelningav orterna på expansiva resp. icke expansiva orter inte blir aktuell. Enfördelning av den av riksdag fastställda låneramen för expansiva orteroch orter med ett dokumenterat behov av ett treårigt planeringsperspektivskulle, med den minskade bostadsbyggnadsvolym som kan fömtses, medföra ettalltför begränsat utrymme för fördelning av ram på de orter som harrubricerats som icke expansiva. Jag vill nämna att Kungl, Maj:t mot bakgrundhärav har i avvaktan riksdags behandling av frågan ombostadsbyggnadsplanen - förordnat att någon ytterUgare fördelning av låneramenför utöver den som har skett i enlighet med beslut år 1971inte skall ske. Fr, o, m. skall programmet förbyggandet med statUgt stöd i enlighet med beslut (prop. 1972: 72, CU1972: 28, rskr 1972: 201) avse både bostäder och bostadskomplement som uppförs Prop.1973:1 Bilaga 13 269 med statiigt stöd. Den gemensamma ramen skalluttryckas i kvadratmeter våningsyta med angivande av det antalbostadslägenheter som uppskattas kunna byggas inom denna ram.Ramkonstruktionens innebörd är att kommunerna får frihet att väga behoven attbygga bostäder och lokaler mot varandra och att själva bestämma fördelningen avdetta byggande. Programmet för detstatligt belånade bostadsbyggandet för bör i avvaktan på resultatet avboendeutredningens arbete grundas på ett lägenhetsbyggande av ungefär sammastorlek som det finns utrymme 1973, dvs, 7 820 000 m våningsyta.Denna ytram motsvarar 82 500 lägenheter med den tidigare använda genomsnittsytanper lägenhet i 1967 och påbörjande men torde med hänsyn till denökade andelen småhus innebära möjligheter att påbörja ca 80 000 lägenheter.Ytramen bör, i enlighet med beslut, vidgas för bostadskomplementmed 350 000 m, motsvarande av den för det egentliga bostadsbyggandetberäknade ramen. Härtill bör i enlighetmed de principer som har fastställts av förra årets riksdag läggas vissaytterligare lokalytor. Som har föreslagit bör dessa bestämmastill 20 000 m- för lokaler i äldre områden, 50 000 m för skollokaler 1integrerade anläggningar och 135 000 m- för barnstugor som harfinansierats med särskilda lån. Den föreslagna totala ytramen uppgår alltsåtill 8 375 000 m- våningsyta. Jag vill erinra om attdet antal kvadratmeter våningsyta som avsätts för nybyggnad av lokaler i äldreområden utgör en särskild ram som inte får överskridas eller tas i anspråk förannat byggande inom den gemensamma ramen i övrigt. Vidare vill jag erinra omatt kostnader för ombyggnad av lokaler i äldre områden skall avräknas mot densärskilda medelsram som finns för beslut om bostadslån för ombyggnad ochräntebärande förbättringslån. Barnstugornas behandlingbör som jag underströk i prop, 1972: 72 ägnas särskild uppmärksamhet iramsystemet. Vid fördelningen på kommuner av ramar bör därför behovet avbarnstugebyggande täckas i första hand. Kommunerna får vid sin bedömning avrambehovet och vid fördelningen av den tilldelade ramen förutsättas gebarnstugebyggandet den prioriterade ställning som svarar mot syftena med de ipropositionen angivna riktlinjerna för avvägningen av ramens storlek. Jag vill slutligen pekapå att ramen för det statligt belånade byggandet har en något annan innebördän tidigare låneramar genom att den avser även pantvärdelokaler, dvs, lokalerför vilka bostadslån inte utgår men som ingår i det för lånet fastställdapantvärdet. Av ramen för det statligtbelånade byggandet för år två i planperioden brukar en mindre del innehållasför senare fördelning. På grund av osäkerheten i fråga omigångsättningsmöjlighetema bör en något större del av rameninnehållas än vad som har varit brukligt. 18 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 13 270 Byggandet utan statliga lån börberäknas till 8 000 lägenheter och den gemensamma projektreserven preliminärtfastställas till en yta som svarar mot 10 000 lägenheter jämte lokaler somuppförs med statligt stöd. förordar jag enbostadsbyggnadsplan av samma omfattning som för med undantag av attden inte bör inrymma någon projektreserv. gäller ett program om 50 000statligt belånade lägenheter. har inte fördelat detta program.Eftersom bostadsbyggnadsplanen avses få ett treårigt perspektiv,borde planen egentligen inte omfatta , Det redan fastställda programmetför bör emellertid övergångsvis få gälla men inte fördelas. Programmetbör i stället uppfattas som enbart en garanterad miniminivå för det program somskall fastställas , Idet förslag (prop, 1972: 111, bil, 1) till regionalpolitiskt handlingsprogramm, m. som tog ställning till anförde jag att det finnsskäl för att bostadsbyggandet inom skogslänen skall kunna vidgas utöver vad enfördelning inom bostadsbyggnadsplanens ram medger, om det behövs för atttillgodose bostadsbyggnadsbehov och främja den regionala utvecklingen ellersysselsättningen där. I första hand borde övervägas att öppna en möjlighet attöka bostadsbyggandet i dessa områden utan att ändra bostadsbyggnadsplanen. Ienlighet härmed föreslår jag att projektreserven får tas i anspråk inte baraför konjunkturbetinga-de vidgningar av bostadsbyggandet i allmänhet utan ocksåför sådan ökning av bostadsbyggandet i skogslänen som jag har angett. Dennaordning bör ha formen av försöksverksamhet, som kan ge erfarenheter tillledning för boendeutredningens överväganden och förslag. Vad jag här har sagt om det statsbelånadebostadbyggandet i skogslänen bör i tillämpliga delar gälla ävenbostadsbyggandet utan statliga lån. Jag vill tillägga att den lag ombyggnadstillstånd som antog och som reglerar igångsättningenav bl, a, detta bostadsbyggande ger Kungl. Maj:t möjligheter att styra dettabyggande regionalt. BeträffandeverksamJieten med förhandsbesked om bostadslån har föreslagit attbeslutanderätten förs över från Kungl. Maj:t till styrelsen och att vissamodifieringar görs i fråga om kraven på enhetlighet beträffande hus- ochlägenhetstyper samt långa serier. Styrelsens förslag beträffande handläggningensyftar till att göra denna enklare och mindre tidskrävande. Förslagenbeträffande förutsättningarna för förhandsbesked syftar till att bibehållakraven på enhetiighet och variantbegränsning i material- och byggkomponentledetmen inte beträffande hus och lägenhetstyper. I stället förordar styrelsen attvalet av hustyper och lägenhetstyper skall avvägas så att en god inre och yttremiljö erhålls. Jagdelar uppfattning att verksamheten med för- Prop.1973:1 Bilaga 13 271 handsbeskedbör förenklas och förordar förslaget att beslutanderätten förs över tillstyrelsen. Också styrelsens förslag i fråga omförutsättningarna för meddelande av förhandsbesked anser jag vara välmotiverade. Jag har för avsikt att i annat sammanhang för Kungl, Maj:t anmälafrågan om ändring av de bestämmelser som gäller härom. Planeringsramenför förhandsbesked om bostadslån omfattar f, n, 10 000 lägenheter ochgäUer för åren 19731977, Endast en mindre del av dessa ramar har hittillstagits i anspråk. Jag anser att särskilda ramar inte längre behövs ochförordar att får medge förhandsbesked inom de ordinariebostadslåneramarna i den omfattning som behövs, Medelsranienför beviljande av bostadslån för nybyggnad beräknar jag enligtföljande sammanställning. Fördelningen mellan småhus och flerfamiljshus har jagberäknat så att , i lägenheter räknat, av långivningen kommer att avsesmåhus. Genomsnittsbeloppen har räknats upp med hänsyn till den höjning avlåneunderlags- och pantvärdenivån som Kungl, Maj :t beslutade . Antal lägenhe- Genomsnittligt Totalt lånebelopp ter länebelopp (kr.) Lån för flerfamiljshus 48 000 22 600 1085 Lån för småhus 32 000 27 200 870 Härtill kommer behovet av lånemedel förbostadslån till barnstugor som inte har finansierats med bostadslånsamt skollokaler och nybyggnad av lokaler i äldre områden som på grund avvidgningen av bostadslånglvningen till dessa ändamål fr, o, m, uppkommer för . Behovet ay lånemedel för nämnda ändamålberäknar jag i,likhet med tUl 50 milj, kr. Medelsramen för bör alltsåbestämmas tiU (1 955 + 50) 2 005 milj, kr, Kungl,Maj:t bör utverka bemyndigande att vidga medelsramen dels vidsådana ändringar i fråga om de genomsnittliga lånebeloppen som kan bli en följdav ändringar i, produktionsinriktning, låneunderlagsnivå m, m,, dels i sambandmed eventuella vidgningar av det garanterade programmet genom ianspråktagandeav projektreserven. Medelsramenför beslut om lån för ombyggnader och räntebärande förbättringslån har undersenare år varit 170 milj, kr. Medelsåtgången har emellertid legat på en lägrenivå. Med hänsyn till angelägenheten av att ombyggnads- ochförbättringsverksamheten ökas förordar jag att medelsramen för beslut ombostadslån till ombyggnader och räntebärande 1973:1 Bilaga 13 272 förbättringslån bestäms till 170 milj. kr. Till frågan om medelsramen för avser jag att återkomma isamband med behandlingen av saneringsutredningens förslag. Maj:t bör som hittUls utverka riksdagensbemyndigande att vidga medelsramen för sådan ökning av ombyggnads- ochförbättringsverksamheten som behövs av sysselsättningsskäl. Därjämte bör, somjag har anfört i det föregående, ramen få ökas i den mån ramarna för nybyggnadinte utnyttjas. Anslagsbehovet under lånefonden för nästabudgetår beräknar jag till 2 680 milj, kr. Jag har därvid tagit hänsyn tUl bl,a, medelsbehovet för lån till täckande av vissa hyresförluster enligt beslut avförra årets riksdag. Jag går över till att behandla vissa särskilda frågor. har i sin anslagsframställningföreslagit att det högsta låneunderlaget för lån till ombyggnad av småhus sominte uppfyller kravet på varaktigt behov höjs . Fördessa ombyggnader krävs inte sedvanlig borgen för en del av bostadslånetoch bostadslånet kan fördjupas i sin helhet. Gränsen , har gällt sedan den 1 juli.1966, Sedan denna tidpunkt har låneunderlagsnivån för småhus höjts med sammanlagtca , Jag anser att den ifrågavarande gränsen för låneunderlag bör höjas 1motsvarande mån, dvs, . Ändringen bör träda i kraftden , I olika skrivelser till Kungl, Maj:t harSveriges förenade studentkårer (SFS) tagit upp bl, a, frågan om avskrivning avränte- och amorteringsfria tilläggslån och motsvarande delar av bostadslåntill studentbostadsföretag. Sådana lånebelopp skall enligt beslutår (prop, 1968: 1, bil, 13, SU 1968: 100, rskr 1968: 252) sägas upp tillåterbetalning och löpa med ränta, har förflutit frånutbetalningen. Syftet med beslut var attstudentbostäderna skulle få samma kapitalkostnadsvillkor som andra bostäder, Itakt med att nämnda lånebelopp sägs upp ökar således successivtkapitalkostnaderna för hus med sådana lån upp till den nivå som gäller förandra hus med bostadslån. Det bör också framhållas att (prop, 1971: 1, bil, 13, CU 1971: 12, rskr 1971: 92) beslutade att den särskUdastudentbostadslångivningen skall upphöra, att de särskilda produktions- ochförvaltningsföretagen för studentbostäder i princip skall avvecklas och attstudentbostäderna bör omvandlas till bostäder som står öppna för alla som harbehov av en genomgångsbostad i avvaktan på en mer permanent lösning avbostadsfrågan. Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns skäl att nuöverväga åtgärder av det slag som SFS har begärt. Frågan omstudentbostadshyrornas höjd i förhållande till studenternas betalningsförmågabör enligt min mening lösas på annat sätt än genom Prop.1973:1 Bilaga 13 273 åtgärdersom skulle komma enbart de studenter till godo som bor i studentbostadshus. Avbetydelse för denna fråga är övervägandena att vidga bostadstilläggen till attomfatta även hushåll utan barn. Jag vill hämtinnan hänvisa till vadföredragande statsrådet i denna dag har anfört i frågan(bil, 7), Servicekommitténföreslog i sitt betänkande Boendeservice 2 (SOU 1970: 68) att kraven påopartisk upplåtelse av allmänna samlingslokaler innebärande att dessa skallupplåtas i skälig omfattning och på skäUgavillkor till alla organisationer skulle utsträckas tUl lokaler i bostadsområdensom används för fritidsändamål och som finansieras med statligt stöd.Kommitténs förslag hade visst samband med sam-lingslokalutredningens arbete,varför jag ansåg att ställningstagandet till kommitténs förslag borde anståtill behandlingen av samlingslokalutredningens förslag. Jag har tidigare i dagunder anslaget Anordningsbidrag m, m, till allmänna samlingslokaler (p, E 7)berört vissa frägor om opartisk upplåtelse av sådana lokaler. Kommitténsförslag torde ha aktualitet endast beträffande bostadslångivningen och bidragsgivningen till skollokaler. Inom bostadslångivningensaknas bestämmelser om opartisk upplåtelse av lokaler, medan det för upplåtelseav skollokaler finns bestämmelser av liknande innebörd som församlingslokaler. Jaganser att i princip samma krav på upplåtelseskyldighet sorn gäller som villkorför stöd till allmänna samlingslokaler bör uppställas också beträffandebostadslångivningen till lokaler för fritidsändamål. I likhet med vadbostadsstyrelsen har anfört i sitt yttrande över kommitténs förslag i denna delanser jag emellertid att kravet inte bör tillämpas undantagslöst. Det kannämUgen inte anses rimligt att vissa mindre lokaler, t. ex. närhetslokaler somär avsedda att användas i huvudsak av dem som bor i den närmaste omgivningen,skall underkastas här avsett villkor, I övrigt bör kravet utformas på det sättsom jag har förordat beträffande bidrag och lån till samlingslokaler. Vad angårbostadsstyrelsens förslag om tidigareläggning av utbetalningarna av tomträttslån vUl jag erinraom att förslag av samma innebörd har lagts fram av saneringsutredningen.Förslaget bör därför inte behandlas i detta sammanhang. Jaghemställer att Kungl, Maj:t föreslår att 1, godkänna den av mig förordade ändringenav bostadsbyggnadsplanens konstruktion, 2, uttala sig för en bostadsbyggnadsplan förår 1973 med den omfattning och fördelning jag har förordat, 3. medge att ramen för bostadslån förnybyggnad bestäms med utgångspunkt i 82 500 lägenheter med den idet föregående angivna genomsnittsytan, 4. medge att ramarna för bostadslån ochbyggnadstillstånd för ny- 1973:1 Bilaga 13 274 byggnadunder får tas i anspråk för ombyggnads- och förbättringsverksamhet, iden mån de inte utnyttjas helt för sitt ändamål, 5. medge att ramen för beviljande avbostadslån under vart och ett av fastställs tiU 8 375 000 m2vånings-yta, motsvarande ett beräknat antal lägenheter av 80 000 jämte lokalersom omfattas av låneunderlag och pantvärde för bostadslån, 6. medge att av de under 5 upptagna ramarnaför vart och ett av högst 20 000 m våningsyta får tas i anspråkför nybyggnad av lokaler 1 äldre bostadsområden, 7. medge att Kungl. meddelarbestämmelser om projektreserv för åren 19731974 i enlighet med vad jag harförordat, 8. medge att beslut om bostadslån förnybyggnad meddelas intill ett belopp av 2 . 9. medge att beslut om bostadslån förombyggnad samt räntebärande förbättringslån meddelas intill ett belopp av . 10. godkänna de av mig förordade ändraderiktlinjerna för verksamheten med förhandsbesked om bostadslån för hus somskall byggas med tillämpning av industriella produktionsmetoder, 11. bemyndiga Kungl. att under deförutsättningar som har angetts i det föregående besluta om utökning av deunder 8 och 9 upptagna ramarna, 12. godkänna de av mig förordade riktlinjernabeträffande opartisk upplåtelse av lokaler för fritidsändamål som har finansieratsmed stöd av bostadslån, 13. godkänna den i det föregående förordadehöjningen av låneunderlaget vid ombyggnad av vissa småhus , 14. till Lånefonden för bostadsbyggande /74 anvisa ett investeringsanslag av 2 . 1973:1 Bilaga 13 275 IV: 12. Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder 1971/72 Utgift 3087 243 Behållning 9 639166 1972/73 Anslag 3000 000 1973/74 Förslag 1 000 Från fonden bestridsutgifter för lån för anskaffning och förnyelse av inventarier i bostad, som äravsedd att uthyras i möblerat skick och tillgodose ett mera kortvarigt behovav bostad för ensamstående person eller annat mindre hushåll. Lån kan beviljasbolag, förening eller stiftelse som svarar för inredning av sådan bostad. Lånkan beviljas intill , per mm. Lånebestämmelserna finns i kungörelsen(1959: 371) om lån från lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder(ändrad .senast 1971:300), I fråga ominventarielånets maximibelopp anför följande. Av styrelsen inhämtadeuppgifter om kostnaderna för möblering av studentbostäder med beslut 1971 och visar för sju projekt en variationmellan 1 540 och , per rum, med ett genomsnitt per projekt på 1 730 kr.För tre specialbostadsprojekt har redovisats kostnader på 2 580, 2 530 och , per rum. Dessa uppgifter visar att en höjning av nuvarande maximibeloppav , måste ske om lånernöjligheterna skall få en rimlig anknytning tillde faktiska kostnaderna. föreslår därför att inventarielånetsmaximibelopp höjs från nuvarande 1 500 till , per rum fr, o, /74, Under /72utbetalades , och till fonden inflöt i form av amorteringar ochinlösen av lån . Vid budgetårets utgång fanns en behållning påanslaget av ,, varav , var bundna genom beslut om lånsom ännu ej utbetalats. räknarmed en långivning under budgetåren 1972/73 och 1973/74 omfattande 4 000 resp, 3000 rum. Det totala lånebeloppet kan beräknas till 6 resp, 5,4 milj, kr. Vid beräkning avanslagsbehovet har antagits att beloppen avseende lånebeslut under ett budgetårbUr utbetalda att för högst hälften av dem amorteringarkommer att påbörjas under följande budgetår. Styrelsen gör följande beräkningav anslagsbehovet för /74. Ej disponerade medel 8176 550 Anslag /73 3000 000 Amorteringar m, m. /73 2900 000 Disponibelt /73 14076 550 Prop.1973:1 Bilaga 13 275 Beräknad /73 6000 000 Ejdisponerade medel (avrundat) 8000 000 Amorteringarm, m, /74 3000 000 Beräknad /74 5400 000 Anslagsbehov /74 1000 harföreslagit att det högsta lånebeloppet per rum i specialbostäder för studerandeoch yrkesarbetande ungdomar m. fl. skall höjas från nuvarande 1 500 till 1 800kr. Med hänsyn till de uppgifter som styrelsen har redovisat beträffandekostnaderna för möblering av lägenheter i studentbostadshus och andraspecialbostäder förordar jag den föreslagna höjningen. Styrelsens beräkning avanslagsbehovet för nästa budgetår, som med hänsyn till den beräknadebehållningen vid utgången av innevarande budgetår innebär att endast ettformellt belopp behöver anvisas, kan jag likaså godta. Jag hemstäUer att Kungl. 1. besluta att lån frånlånefonden för inventarier i vissa specialbostäder får fr. o. m. den 1 juli1973 utgå med högst . 2. till Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder för /74 anvisa ettinvesteringsanslag av . IV: 13. 1971/72 Utgift 24503 700 BehåUning 39 331 900 1972/73 Anslag 75 000 000 1973/74Förslag 100 000 000 Lånebestämmelserna finnsi kungörelsen (1968: 227) om markförvärvslån till kommun (ändrad 1970: 112),Dessa bestämmelser innebär i korthet att kommun kan erhålla lån av statsmedelför förvärv av sådan fast egendom som med hänsyn till den framtida utvecklingenkrävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning, företrädesvisför mark utan samlad äldre bebyggelse. Ansökningar avseendeförvärv har inkommit till ett totalt belopp av 119,9 milj. kr.Summan av tillstyrkta belopp (74,8 milj. och ansökningar avseendesaneringsområden (19,1 milj.