prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Effekterna av statensutgiftsöverskott fjärde kvartalet 1972 blev en kraftig ökning av affärsbankernaslikvida tUlgångar och en liknande utveckling är att förutse , Utvecklingen av den faktiskagenomsnitthga likviditetskvoten för de större sparbankema redovisas i tablånnedan, Vid ingången av 1972 låg dengenomsnittliga likviditetskvoten för de större sparbankerna ett par treprocentenheter under det fastställda kvotkravet. Av tablån ovan framgår att dengenomsnittiiga likviditetskvoten låg kvar påungefär samma nivå. Bidragande härtill torde bl, a, ha varit att kvotkravet om20 % inte var absolut förrän /1973. Först har den genomsnittiiga likviditetskvoten ökat och överstegi september det fastställda kravet. Denna ökning av likviditetskvoterna tordetill stor del Uppgifter för demindre sparbankema finns endast för . Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 182 kunna förklaras av att Sparbankemasinteckningsbolag () och Stadshypotekskassan under sommaren 1972emitterade var sitt obligationslån avsedda att köpas av de sparbanker, sominte vid ingången av 1972 hade uppfyllt likviditetskvoterna. Dessa emitterandeinstitut övertog äldre bostadslån från sparbankema i motsvarande utsträckning. I föregående avsnittkonstaterades att affärsbankemas likviditetskvoter sakta hade muiskat underloppet av 1972 framför allt beroende på en betydande ökning av iiUåningen, Somframgår av tabell 2 var inlåningen i affärsbankema nästan dubbelt så storunder de tre första kvartalen 1972 som året innan.Även inlåningen i övriga bankinstitut låg högre än ävenom inlåningsökningen inte var lika markant som för affärsbankerna. Tabell IX: ZInlänlngsutvecklingen 19701972 Källa: Bankstatistiken, För att få en bättreanknytning till de reala prognoser, som redovisas i nationalbudgetens övrigakapitel, vore en uppdelning av inlåningen på låntagarsektorer av intresse. Pågrand av den tUlgängliga statistikens bristfällighet i detta avseende möter ensådan uppdelning vissa svårigheter, I tabell 3 presenteras emellertid ettförsök i denna riktning, Osäker- Inlåningenfördelad på kategorier 19701972 Kommuner 790 260 750 Företag 2290 1600 1000 Hushåll 3 680 7 Restpost 210 600 320 Summa 5 390 8 980 9 650 Tabellen är grovt beräknad och bör därförtolkas med viss försiktighet. 1 Prelimmär nationalbudget 183 heteni de gjorda kalkylema måste dock understrykas. För att ytterligare markera detkalkylmässiga i tabeUens uppgifter har den totala bankinlåningen redovisatsöverslagsvis för , i tabellen hänför sig bl, a. tUlstaten och inlåningen från utlandet. För kommunernas del finns sedan ett parår månatiiga uppgifter över deras inlåning i bankerna. Denna inlåning minskademycket kraftigt (även absolut sett) under såväl 1969 som 1970 och i mindreutsträckning även 1971. Under loppet av 1972 har en betydande inlåningsökningemellertid ägt rum. ökade kommunemasbanktillgodohavanden med inte . Under motsvarandeperiod 1971 stannade ökningen vid ca 350 milj. kr. Erfarenhetsmässigt möteremellertid kommunerna mycket stora utbetalningsanspråk under årets sistamånader. som helhet har därför kommunernas likviditetsförbättringberäknats stanna vid ca 750 mUj. Som närmare framgår av kapitel VIIIstämmer en sådan likviditetsutveckling väl överens med den förbättring av detfinansiella sparande som anges i detta kapitel. Enligt den information över företagensbankinlåning som föreligger, ägde en betydande likviditetsförsämring ram under1969. Redan under loppet av 1970 torde emellertid en kraftiglikviditetsuppbyggnad ha inletts. Företagens likvida tillgångar har fortsattatt öka under såväl 1971 som 1972 men i en tUl synes successivtlägre takt. Avsaktningen i likviditetsuppbyggnaden bör dock ses mot bakgrundav den genomsnittiigt höga likviditetsnivå som vid utgången av 1972 torde hakännetecknat företagssektorn. Att döma av statistiköver likviditetsuppbyggnaden inom industrin har exempelvis industrins kassa-och banktUlgodohavanden samt andra kortfristiga penningplaceringar vuxit undertvåårsperioden september 1970september 1972 med . Parallellt härmed harbeloppet bevUjade checkräknings-krediter stigit med inemot . Hushållens sparkvot ökade enligtnationalräkenskapema mycket kraftigt tUl 1971 efter att sakta haminskat närmast . Enligt de beräkningar som presenterasi kapitel VI synes hushållens sparkvot istort sett ha legat kvar på samma höga nivå som . Vid en jämförelsemellan hushåUens sparande enligt nationalräkenskapema och enligt kreditmarknadsstatistikenmåste det s. k. försäkrings-sparandet exkluderas frånnationalräkenskapskalkylema. Inte heller återstoden, hushåUens "övrigasparande", sammanfaller begreppsmässigt helt med förändringen av hushåUensbruttoirUåning i bankema. Uppgifterna över hushållens bankiiUåning borde iprincip kompletteras med deras övrigalikviditetstUlskott samt med hushållens upplåning. I hushållens likviditetstillskottingår, föratom bankinlåning, ökningen av sedelmängden samt värdepappersförvärv.En uppdelning härav mellan företag och 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 184 hushåll möter emellertid samma problem som enuppdelnuig av bankinlåningen, I tablån nedan görs en jämförelse mellanförändringarna av hushållens övriga sparande enligt nationalräkenskapema och demotsvarande kalkyler som gjorts utifrån kreditmarknadsstatistiken, Förändring i "övrigt sparande" enligt nationalräkenskaperna 1002 3523 13 Förändring i monetärt sparande enligt kreditmarknadsstatistiken 994 2 434 231 Differens 8 1089 218 Med beaktande av denstora osäkerhet och ofullständighet, som vidlåder dessa kalkyler, måsteöverensstämmelsen ändå sägas vara tämligen god trots de mycketstora differenser, som uppträder . Den mycket kraftiga ökningen avsparandet 1970 och i än högre grad 1971 framträder tydligt ikreditmarknadsstatistikens uppgifter liksom den obetydliga förändringen avsparandet 1972. Den expansivapenningpolitiken har medgivit en snabbt växandekreditgivning på den organiserade kreditmarknaden. m. steg den totala kreditgivningen med ca 6 miljarder kr.att jämföra med ca 7 mUjarder kr. under närmast föregående period. Ytterligareen period tidigare sjönk kreditgivningen med ca . Avkreditgivningen t. o. m. om . tog näringslivet ca3,. I tablån nedan anges den procentuella andelen avden totala kreditgivningen som fallit på näringslivssektom(t. o. m, september). Affärsbankernaskreditgivning steg t. o. m. med ca 4miljarder kr. varav drygt hälften gick tUl näringslivet. Under senare delen av1972 synes emellertid tillväxten av affärsbankernas utlåning tUl närmgslivetha minskat något. En förklaring härtUl torde vara att bl. a. stora delar avindustrisektorn tidigare i stor utsträckning nyttjat det lättakreditmarknadsläget till att förbättra sin likviditet. Det framstår somtroligt att näringslivets finansiella situation inför ingången av 1973 i stortsett är av samma karaktär som 1968, dvs. Bil.1 Preliminär nationalbudget 185 Tabell IX: 4. Nettobelopp för t. o. m. september,milj, kr. ' Exkl, återlän samtexkl, förvärv av utländska obligationer och bankers förlagsbevis. ' Inkl. investeringsbankens kortfristiga placeringar. engod likviditetsberedskap inför en uppåtgående investeringskonjunktur. Affärsbankernas totala utiåning tUlbostadssektorn steg jämfört med föregående period. Anmärkningsvärt äremellertid att deras nettoinköp av bostadsobligationer såsom nämnts blevmindre, vilket bl. a, innebar att bankemas stock av oavlyfta byggnadskreditivvisade en stark ökning. Det kan nämnas att från tredje kvartalet 1971 tUltredje kvartalet 1972 växte stocken oavlyfta kreditiv med ca . Enorsak till detta torde ha varit affärsbankernas starka likviditet vUken medförtatt avlyft av kreditiv ej nödvändiggjorts av likviditetskvotshänsyn. beräknas allmännapensionsfondens kapitaltillväxt bli omkring en mUjard kronor större än 1971.Icke desto mindre har deras utlåning blivit betydligt mindre 1972. Under loppetav 1972 har i stället fjolårets upplåning i samband med förplaceringarsuccessivt avvecklats. En viss ökning av kreditgivningen har dock ägt rum tUlnäringslivet. Statens budgetunderskott steg från 2,6mUjarder kr. 1971 tUl drygt 6,3 miljarder . 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 186 1 190 milj. kr, mindre än under samma period1971, Med det påtagliga budgetunderskott som utvecklades under andra halvåret1972 blev de likviditetspåspädande effektema från den statliga sektornomfattande. EiUigt denationalräkenskapsberäkningar som redovisas i kapitel VIII har kommunernasfinansiella situation märkbart förbättrats . Föreliggande uppgiftertyder på en minskad utgiftsambition. Trots en minskning av inkomsternastiUväxt 1972 låg nämligen kommunemas finansiella underskott på ungefär halvanivån mot . Efter den kraftiga neddragningen 1969 börjadekommunerna förbättra de likvida tillgångarna först under loppet av 1972.Samtidigt förefaller det sannolikt att kommunerna har konsolideratden omfattande tillfälliga skulden. Kommunernas upplåning på den reguljärakreditmarknaden har däremot varit något större än . Bostadsinvesteringarnaberäknas ha ökat i volym . Detta motsvaras av envärdemässig ökning på drygt 650 rrulj. Nettoutbetalningen av de statiigabostadslånen har beräknats ligga något över nivån 1971. Under de tre förstakvartalen ökade kreditgivningen tiU bostadssektorn med 1,3 miljarder kr.Kreditgivningen fortsätter alltså att ligga över det belopp som i och för sigbeloppsmässigt motsvaras av investeringsutvecklingen på detta område. Näringslivets fastainvesteringar och investeringar i lager har sammanlagt minskat i lägre takt1972 än 1971. SkiUnaden mellan dessa år kan skattas tUl inemot en mUjardkronor. Tabell IX: 5. VinstutveckUngen inom industrin 19691971 Ärlig förändring ibruttovinstmarginalen (procentenheter) Verkstadsvarutillverkning, exkl. varv TiUverkning av varor av mineraliska ämnen utom metaller Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning, grafisk produktion Livsmedels-, dryckesvaru- och tobakstillverkningTextil-, beklädnads-, läder- och lädervarutiUverkning TiUverkning avkemiska produkter Hela industrin 0,9 0.6 Anm. Bruttovinsten harberäknats som rörelseöverskott minus underskott och inkluderar nedskrivning avlager. Vinstmarginalen har beräknats som kvoten mellan bruttovinsten ochförsäljningsintäkterna. Differensen meUan vinstmarginalerna är beräknade föridentiska industriföretag med minst 50 anställda för två på varandra följandeår, I samband med 1969 ärs undersökning avindustriföretagen genomfördes ett flertal förändringar bl, a. ett utökaturval, branschklassificering enUgt SNI (svensk näringsgrensindelning) samt förädlingsvärdet som branschningsnorm. 1 Preliminär nationalbudget 187 ken tillåter tyvärr inte någon redovisning förhela näringslivet, I tabell 5 återges dock vinstutvecklingen inom industrin1970 och 1971. Självfinansieringen inom vissa industrigrupper för sammaperioder framgår Tabell IX: 6. Självfinansieringen inom vissa industrigrupper19691971 Verkstadsvarutillverkning,exkl, varv Tillverkning av varor avmineraliska ämnen utom metaller Massa-,pappers- och pappersvarutiUverkning, grafisk produktion Livsmedels-,dryckesvara- och tobakstillverkning Textil-, beklädnads-,läder- och lädervarutillverkning Hela industrin, inkl. lagerförändring Hela industrin, exkl. lagerförändring Anm.Självfinansieringskvoten har beräknats som sparandet i procent av investeringari anläggningar, maskiner samt lager. Dessutom har den angivits exkl.lagerinvesteringar för hela industrin. av tabell 6. Vissa tecken tyder på attvinstutvecklingen kan ha förbättrats något 1972, jämfört med . Här hardärför antagits att näringslivets finansiella sparande endast sjunkit måttligtfrån 1971 tUl 1972. I det föregående harkonstaterats att näringslivets inhemska upplåning liksom 1971 legat på en högnivå. Sektorns upplåning utomlands (det ingående nettot av värdepappershandel,privata långfristiga lån, direkta investeringar, övriga privatakapitaltransaktioner och restposten) beräknas dessutom ha ökat jämfört med1971. Den likviditetsuppbyggnad som berörts i det föregående kan sålunda sessom nettoresultatet av en endast måttlig försämring av det finansiellasparandet och en stigande total upplåning. Prognosen för delåntagarsektorer som behandlas i detta kapitel stat, kommun, bostäder ochnäringsliv kan delvis utgå från den i övriga kapitel antagna realautvecklingen. Vad gäller stat och kommun kan dessutom prognoserna direktgrundas på utvecklingen av det finansiella sparande som anges i kapitel VIII. Enligt beräkningama ikapitel VIII föratses endast en relativt begän-sad försvagning av kommunernasfinansiella sparande 1973. Trots denna försvagning kan likviditetsuppbyggnadenantas fortsätta, om än i betyd- 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 188 Någon ytterligare konsolidering av den tillfälliga låneskuld som uppkom 1970 och 1971 tordeockså vara att vänta . De anspråk på finansiella resurseröver den reguljära kreditmarknaden som en sådan utveckling ger upphov tilltorde i högre grad än komma att täckas av långfristig upplåning. Detkan nämnas att regeringen beslutat medverka tUl att kommunema bereds ett ökatlåneutrymme i förhållande till om ca 500 milj, kr.i Enligt de beräkningar som presenteras ikapitel VIII kommer statens anspråk på kreditmarknaden att uppgå tUl ungefärsamma belopp som 1972, eller ca . Det är såväl absolut somrelativt sett ett aktningsvärt belopp. Som tidigare framgått medfördebudgetunderskottet 1972 en kraftig likviditetspåspädning inomsamhällsekonomin, något som sålunda ytterligare kan bli fallet , Föratt motverka likviditetsökningen skulle staten i stor utsträckning behövafinansiera budgetunderskottet på den långa marknaden. Detta skulle i sig verkaåterhåUande på övriga sektorers möjligheter att få tillgång till denna marknadsresurser. Inte minst skulle detta bli märkbart vid en snabbarekonjunkturförbättring under loppet av 1973 än vad som antagits i kapitel I. Enligt prognoserberäknas bostadsinvesteringarna värdemässigt minska med ca 250 mUj, kr.Utvecklingen av de statliga lånen är svår att förutse. man emellertid enmåttlig ökning av dessa kan bostadssektorns kreditbehov skattas till ett ca400 milj. kr. lägre belopp än . Tas i stället inrikesdepartementetsbostadskalkyl som utgångspunkt kan motsvarande behov skattas tUl ett ca 150milj. lägre belopp än 1972. För att bostadssektorn skall kunnaförsörjas med nya krediter kan komma alt krävasökade avlyft av äldre kreditiv. Möjligheterna till en ökning av bostadsobligationsinnehavethos framför allt vissa kapitalmarknadsinstitut och affärsbankema torde varagoda. Infrias de reala kalkylerna 1973 kan, somframgår av nedanstående tablå, de tre här angivna sektoremas samlade upplåningpå den reguljära kreditmarknaden beräknas till ca 17 mUjarder kr,, dvs.ungefär lika mycket som . 1 För en siffermässigprecisering av de finansiella antagandena hänvisas till tabeU VIII: 2. 1 Preliminär nationalbudget 189 En prognos för näringslivets upplåning1973 är svårare att göra. Näringslivetstotala investeringar beräknas öka med ca 4 mUjarder kr. Ungefärhälften av detta belopp antas utgöras av en kraftig ökning avlagerinvesteringarna. En ganska betydlig likviditetsneddragning kan därförtroligen inte undvikas och är sannolikt planerad särskilt med hänsyn tUldet ökade finansieringstryck som den väntade starka lageromsvängningen kommeratt medföra. Även om man antar en betydligt förbättrad vinstutveckling kannäringslivets upplåningsbehov bli åtminstone av samma storleksordnmg som 1972.Fördelningen härav på in- och utländsk upplåning kan väntas bli beroende av enrad faktorer, som ej är möjliga att förutse bl, a. av kreditpolitikensutformning . Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 190 Delprognoser och arbetsfördelning rörande preliminärnationalbudget för1973 Av inledningen framgår vilka kapitel ochavsnitt som sammanställts inom sekretariat för ekonomiskplanering (SEP) respektive (Kl). Nedan redovisas detta itablåform. Härutöver framgår SEP:s och KI:s bedömningar av utvecklingen inomolika delsektorer. Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom industri och Bil.1 Preliminär nationalbudget 191 Den ekonomiska utvecklingen 19711972 Importen 1972 och 1973 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen De enskilda konsumenternas ekonomi Investeringsutvecklingen inom olika områden Den konsoUderade offenthga sektom Likviditeten inom samhällsekonomins huvudsektorer Delprognoser och arbetsfördelning 190 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 192 2, Bytesbalansen19711973 16 3, Preliminärförsörjningsbalans 18 Försörjningsbalansens poster i olika länder och länderområ- Timförtjänstenför industriarbetare 19601972 29 Exportutvecklingen för olUca varugrupper19711973 65 Importutvecklingenför olika varugrupper 19711973 77 Bytes-och betalningsbalans 19691973 79 Försörjningsbalans för handelsfärdigtjärn och stål, inkl. ämnen 19721973 88 3, Försörjningsbalansför verkstadsprodukter, exkl. fartyg 1970 1973 92 4, Försörjningsbalansför sågade och hyvlade trävaror 1970 1973 94 Försörjningsbalans för rundvirke 19701973 99 V. 1.Vid arbetsförmedlingarna registrerad arbetslöshet 1971 och 1972 regionaltoch branschvis 107 2.Antal personer berörda av vissa arbetsmarknadsåtgärder 1971 De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter Hushållensdirekta skatter och avgifter 19691973 123 Bruttoinvesteringamas utveckling 19671972 samt prognos Bruttoinvesteringarnasutveckling 19671972 samt prognos för1973 för privat, statlig och sektor 133 Lägenheteri påbörjade, inUyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19681973 136 Lägenheteri påbörjade, inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19701971 och de tre förstakvartalen enligt officieUa statistik 137 Antal påbörjadelägenhetet per tusen invånare 19681971 samt de två första kvartalen 1972 137 Verkställdarespektive planerade investeringar inom industrin första halvåren 1972 och 1973enligt investeringsenkät 141 Planerade ochfaktiska förändringar av den egentliga industrinsinvesteringar 19651973 142 1 Preliminär nationalbudget 193 Planerade och faktiska förändringar avde borgerliga primärkommunernas ochlandstingens investeringar 19631973 149 Statens inkomster och utgifter 19711973 157 Kommunemasinkomster och utgifter 19721973 161 Socialförsäkringssektomsinkomster och utgifter 19721973 165 Den konsolideradeoffentliga sektoms inkomster och utgifter 19721973 167 DenoffentUga sektorns konsumtions- och investeringsutgifter 19721973 169 DenoffentUga sektorns kalkylerade inverkan på samhällseko-nomm 19611973 172 Inlåningenfördelad på kategorier 19701972 182 Kreditmarknaden 1971och 1972 185 Vinstutvecklingeninom industrin 19691971 186 Självfinansieringeninom vissa industrigrapper 19691971 187 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 194 1.Bytesbalansen i olika länder och länderområden 19651972 31 1.Volym- och prisutvecklingen för exporten, totalt och uppdelat på varugrupper 19661973 71 2, Bytesbalansens utveckling 19621973 82 2, Utvecklingen inomverkstadsindustri exkl, varv enUgt konjunkturbarometern och förfärdigvaralagerförändringarna enligtstatistiska centralbyråns lagerstatistik 19631973 90 3, Verkstadsindustrinslagerkvoter 19631973 93 Antal ledigaplatser vid månadens mitt 1969nov. Hushållens inkomster, konsumtionsutgifter och sparande 2.Privat konsumtion fördelad på varagrapper 19691973 130 1.Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på Andel outhyrdalägenheter 3 månader efter färdigstäUandet 19681971 139 Medianbyggnadstid för påbörjade lägenheter19691973 140 Investeringari bostäder och inom egentlig industri 19671973 142 Investeringar inomegentlig industri, totalt och uppdelat på branscher19661973 144 Totalaindustrins lagervolymförändrmgar 19631972 152 1.Den offentliga sektoms kalkylerade inverkan på samhälls- 2, Den offentligasektorns inverkan på samhällsekonomin 1963 1973vid altemativa sektoravgränsnlngar 174 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen ElUigt den förriksrevisionsverket gällande instruktionen åligger det ämbetsverket att före den 15december tUl Kungl. Maj:t avgiva förslag till beräknande av statsverketsinkomster vid nästföljande stats- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 2 reglering ävensom meddela upplysningar rörandeförhållanden i övrigt av beskaffenhet att böra bringas till Kungl. Maj-.tskännedom i och för uppgörande av proposition till angåendestatsverkets tillstånd och behov. Innan riksrevisionsverketnu framlägger förslag till beräkning av statens inkomster för budgetåret1973/74 viU ämbetsverket inledningsvis lämna en sammanfattning avtotalbudgetens utfall för de sistförflutna budgetåren. Totalbudgetens utfaU budgetåren 1967/681971/72 I tabellen nedanpresenteras inkomster och utgifter på totalbudgeten . Bådeinkomster och utgifter visar en fortgående uppgång. Skattereformen 1970, som främst innebar höjd mervärdeskatt ochsänkt direkt skatt för fysiska personer från , påverkarinkomststrukturen 1970/71 och 1971/72, Vidare höjdes allmän arbetsgivaravgiftfrån , En närmare redogörelse för utvecklingen avstatsverkets inkomster och utgifter lämnas i publikation"Statens finanser 1971/72", Totalbudgetens ut£aUbudgetåren 1967/681971/72 Milj, kr. 1967/68 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 Skatt på inkomst och förmö- genhetm.m......................... 12 885 14 078 17 287 4 963 1991 6 955 9 088 7 823 748 3 329 1944 Övrig skatt på inkomst,för mögenhet och rörelse 553 Allmän arbetsgivaravgift..., AUmän varuskatt................. 6 572 Tullar och acciser i övrigt ., 6 597 Uppbörd i statens verksam het och diverse inkomster Statens affärsverksfonder ,, 614 Övriga kapitalfonder............ 964 Säger för driftbudgeten 32 101 Övrig finansiering ............... 1 315 Summa inkomster 33 416 Driftbudgeten (exklavskriv ningsanslag) ...................... 31723 Investeringsanslag .............. 4 466 Ökning av rörUga krediter., 157 Summa utgifter 36 347 Totalbudgetsaldo 2931 Bilaga 2 inkomstberäkning 3 Totalbudgetens utfall /72 Utfallet av totalbudgeten för budgetåret1971/72 i förhållande tUl i riksstat och tUläggsstat upptagna belopp framgår avsammanställningen på s, 45, Totalbudgeten visar ett underskott av 3 667 milj,kr. Utgifterna uppgår till 55 497 mUj. och inkomsterna till 51 830 milj,kr, Inkomstema består av driftbudgetens inkomster, 50 303 milj, kr,, och övrig finansiering, 1 527 milj, kr, i form avdels avskrivningar och övriga kapitalmedel inom fonderna och dels övrigkapitalåterbetalning. Påutgiftssidan upptas alla utgiftsanslag för de olika huvudtitlama(departementsområdena) oberoende av om de representerar utgifter fördriftbudgeten eller investeringar. Riksgäldsfondens underskott redovisas härvidsom en särskUd huvudtitel, Utgiftema på driftbudgetens anslag för avskrivningav nya kapitalinvesteringar och oreglerade kapitalmedelsförluster upptas intepå totalbudgeten, eftersom dessa anslag endast representerar en överföring avutgifter mellan driftbudgeten och kapitalbudgeten och sålunda ej påverkartotalbudgetens omslutning. Påutgiftssidan anges vidare den medelsförbmkning, som beräknats i övrigt,nämligen i förekommande fall i form av mmskade anslagsbehållningar och ökaddisposition av rörliga krediter. Utgifterna på reservationsanslag ochinvesteringsanslag ingår i redovisade belopp. Förändringarna ianslagsbehållningarna kan därför inte hämtöver upptas som en särskUd post iredovisningen. Inom parentes anges emellertid det belopp som svarar mot den iriksstaten beräknade förändringen av anslagsbehållningarna. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Totalbudgeten 1971/72 Milj.kr. komst (-I-) Skatter, avgifter, m. m. Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Övriga skatter på ink., form. Tullar och acciser: Skatt pä malt- och läskedrycker Särskild skatt på motorbränslen övriga tullar och acciser Uppbörd i statens verksamhet Inkomster av statens kapitalfonder Fonden för statens aktier C. Kapitalbudgetens inkomster Avskrivningsmedel och övriga kapital- medel inom fonderna: Memtgift (-f ) A. Utgiftsanslag: I. Kungl. och dess verk m. m. Minskning av anslagsbehållningar 11. Ökaddisposition av rörliga krediter (-1127) - 350 Driftbudgetens inkomster /73