prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — för /74 eller 6 499 000kr, mera än enligt . Sammanlagt innebär dessa justeringaratt inkomsterna på kapitalbudgeten för /74 minskar med 501 000kr. jämfört med beräkningar. beräkningar i övrigtföranleder inte någon erinran från min sida. Totalt innebär de av migförordade avvikelserna en uppräkning av totalbudgetens inkomster i förhållandetill beräkning med ca 8 milj. kr. för /73och med ca 1 280 milj, kr. för /74 (tabell 7), Jag beräknarsåledes totalbudgetens mkomster för /73 till 54 112 milj, kr,och för /74 till 60 513 milj. kr. JagviU nu ta upp frågan om investeringsplan och investeringsstater för budgetåret1973/74. För varje kapitalfond fastställs en investeringsstat. Påstatens ena sida redovisas den sammanlagda braltoin-vesteringen,investeringsanslagen, och på andra sidan upptas de medel som står tillförfogande för finansiering härav. Dessa medel utgörs dels av avskrivningsmedelinom fonderna samt övriga inom fonderna tillgängligakapitalmedel, dels av avskrivningsmedel anvisade på driftbudgeten. Demedel som hämtöver behövs betecknas investeringsbemyndigande.Investeringsbemyndigandena sammanställs till en investeringsplan, vars summa sedan avdrag skett för medel som tillförs kapitalbudgeten över fonden föroreglerade kapitalmedelsförluster samt för övrig kapitalåterbetalning avseendelån från icke revolverande fonder ulvisar det ytterligare medelstillskott sombehövs för investeringarnas genomförande. Investeringsplanen utgörkapitalbudgetens utgiftssida enligt riksstaten. På motsatta sidan tas för kapitalbudgetensfinansiering under beteckningen lånemedel upp en balanspost med samma beloppsom investeringsplanens slutsumma. Det bör emellertid understrykas, att det pådetta sätt framräknade lånemedelsbeloppet inte är detsamma som statsverketsfaktiska upplåningsbehov, eftersom här inte 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Justering av beräkning avtotalbudgetens inkomster (1000-tal kr.) (ny ber.) 130 000 1 260 000 A.Skatter, avgifter, m. m. Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Uppbörd i statens verksamhet Inkomster vid den statliga läkemedelskontrollen Inkoraster under anslagetkostnader för viss utbildning avhandikappade Inkomstervid meteorologiskaoch hydrologiska institut Pensionsmedel m. m. Inkomster vid statenshingstdepå och stuteri Inkomster vid patent- ochregistreringsväsendet Inkomster av justeringoch ädelmetallkontroll + 10 000 4 000 41600 -t- 2100 19 900 000 -fl 400 000 19 000 391 000 -f- 300 114 000 -f 37 000 -f 2 500 11500 -1- 1000 16 800 -f 2 000 10 000 - 4 000 23 000 1000 11 971 - 2 802 -f 3 400 -t-1 279 578 285 258 126 309 Inkomster av statens kapitalfonder I. Statensaffärsverksfonder Postverket Försvarets fastighetsfond Vin. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen medräknatsdriftbudgetens över- eller underskott och hänsyn inte heller tagits tillförändringar i anslagsbehållningar och i disposition av rörliga krediter. För /74 beräknasinvesteringsanslagen till totalt ca . För finansieringen avdessa investeringar skall i första hand anhtas dels de avskrivningsanslag som iannat sammanhang denna dag begärs på driftbudgeten, dels kapitalbudgetensinkomster, Avskriv-ningsmedien från riksstaten uppgår till 981 milj, kr, ochmom kapitalfonderna tillgängliga medel till 1 954 milj, kr. Med utgångspunkthärifrån kan investeringsbemyndigandena preliminärt beräknas till 4 682 milj.kr. Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /74 framgår avsammanställning i tabell 8, Ett preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater för /74 medspecifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena har upprättats(bilaga 4), Det slutliga förslaget till investeringsplan bör anstå i avvaktanpå definitiva förslag om invesleringsanslag. Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling I prop, 1972: 90 beräknadesanslagsbehållningarna komma att öka med 500 milj. kr, under /72.Det slutiiga utfallet enligt riksrevisionsverketsbudgetredovisning blev sedan hänsyn tagils till ef- Kapitalbudgetens utgifter och finansieringbadgetäret 1973/74 1 598 500 000 3 275 005 000 2 809 070 000 V. Fonden för låneunder- Fonden för förlag till VUL Fonden för beredskaps- IX, Diverse kapitalfonder 7 616 646 000 1 800 174 000 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 fektenav indragna reservationer en ökning av anslagsbehållningarna på totalbudgetenmed 1 127 milj. kr. En bidragande orsak till den kraftiga uppbyggnaden avreservationsmedel var förskjutningar i utbetalningarna av de storamedelsanvisningar på tilläggsstat som gjordes i konjunkturstimulerande syfte.Sålunda skedde vissa utbetalningar, avseende kostnader för verksamheter avdetta slag som pågick under senare delen av /72 först /73. Detta gäller t. ex. för beredskapsarbeten och för bidragtill vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin. En annan väsentligförklaring till den stora ökningen i anslagsbehållningarna är att förbrukningenav medel hänförliga till lånefonden för bostadsbyggande och till studiemedelsfondenblev mindre än vänlat. Demera långsiktiga förändringarna i anslagsbehållningarna redovisas isammanställningen i tabell 11. fördubblades behållningarna idet närmaste, med särskilt stora ökningar under /65 och 1967/68.En ovanligt stor förbrukning av reserverade medel skedde under budgetåret1969/70, huvudsakligen hänförlig till lånefonden för bostadsbyggande. Därefterhar behållningarna återigen ökat. Det bör påpekas all medelsbehållningen vidutgången av /72 har minskat kraftigt till följd av attbehållningarna på investeringsanslag inom ramarna för det militära försvaretoch civilförsvaret överförts tillbudgetutjämningsfonden vid övergången till nytt budgetsystem förförsvaret , Den långsiktiga ökningen i medelsbehållningama tordeväsentiigen höra samman med den statliga verksamhetens expansion med åtföljandebehov av rörelsemedel. Som framgår av tabell 11 har utvecklingen av anslagsbehållningarnai huvudsak skett parallellt med ökningen av de anvisade reservations- ochinvesteringsanslagen, dock med en förhållandevis svagare uppbyggnad under desenaste tre budgetåren. Speciella omständigheter gäller emellertid för två avdessa budgetår. De kortsiktiga förändringarna är svåra att ge en entydigtolkning. Variationer i konjunkturlägel tycks ibland spela en viss roll liksomtillgången på lediga resurser för att tillfredsställa den statligaefterfrågan, I åtskilliga fall förefaller dock mera speciella faktorer hainverkat. För /73 beräknades iriksstaten anslagsbehållningarna komma att minska med 725 milj, kr. Därav varemellertid 225 milj, kr, betingade av syftet att i totalbudgeten ta hänsyn tillvissa effekter på utgiftssidan vilka inte kunnat beaktas vid besluten omberörda anslag. Riksrevisionsverkethar inhämtat uppgifter rörande myndigheternas beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling. En sammanfattning härav liksom min egenbedömning återges i tabell 12, För egen del räknar jag med en förbrakning avreservationsmedel med 200 milj, kr, vilket nära ansluter till myndigheternasberäkningar. /74 räknar jag med en minskning av anslags- 1973:1 BUaga 1 Finansplanen Sammanställningöver behållningar på riksstatsanslag: Driftbudgeten. ökning (-f ) minskning () under /72 -1-264,0 -f-141,8 och dess verk m. m. -1-156,0 Tillkommer: indragna reservationer -t-827,2 Avskrivning av nya kapitalinves- Sammanställningöver behållningar pä riksstatsanslag: Investeringsanslag. Ökning (+) minskning () under /72 Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket Tillkommer: indragna anslags- 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 54 Medelsbehållning vid utgången avbudgetåren 1962/631971/72. 62/63 63/64 64/65 65/66 66/67 67/68 68/69 69/70 70/71 71/72 Reservationer pådriftbudgeten (exkl. avskrivningar av nya kapitalinvesteringar) 1,57 1,50 2,11 2,25 2,48 2,96 3,07 3,15 3,00 3,16 Outnyttiade belopp påinveste ringsanslag 1.01 1,41 1,39 1,21 1,33 1,61 1,85 0,99 1,43 1,66 Summa 2,58 2,91 3,50 3,46 3,81 4,57 4,92 4,14 4,43 4,82 Ökning (+) resp.minskning () under budgetåret +0,17 +0,33 +0,59 0,04+0,35 +0,76 +0,35 0,78 +0,29 +0,39 Behållning i procent avunder budgetåret anvisade: reservationsanslag 37,6 32,3 38,1 39,8 40,9 43,4 45,2 43,1 38.7 30,1 investeringsanslag 35,4 46,2 44,8 32,6 30,1 33,2 34,6 17,2 18,1 21,0 reservations- och investerings anslag 36,7 37,8 40,5 36,9 36,3 39,2 40,5 31,7 28,3 26,2 behållningama på ca 400 milj. kr. Jag vill dockunderstryka att beräkningarna måste omges med betydande osäkerhetsmarginaler. Beräkning av dispositionen av rörliga krediter Budgetutfallet och därmedstatens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen av rörligakrediter hos , vUka enligt beslut ställts tillförfogande för vissa myndigheter och bolag. De beviljade kreditema samt debelopp som tagits i anspråk framgår av sammanställningen i tabell 13. Under /72minskade dispositionen av rörliga krediter med ca 73 milj. kr. till ca 928milj. En nedgång i det ianspråktagna beloppet noterades för bl. a, statensjämvägar, förenade fabriksverken och , Stora svängningari utnyttjandegraden sker regelmässigt vid budgetårsskiftena. Speciellafaktorer, som t. ex, alternativa finansieringsmöjligheter och kostnaderna fördessa, påverkar dispositionen av rörliga krediter på varierande sätt beroendepå vilken tidpunkt det gäller. I prop, 1972: 90 räknadejag med att det ianspråktagna beloppet av rörliga krediter under budgetåret1972/73 skulle öka med 350 milj, kr. Beräknade förändringar ianslagsbehållningar under /73. (Ökning +, minskning ) Beräknad förändring till 30,6,1973 ningar 30,6,1972 Prop, 1972: 90 Dep,ch. Driftbudgeten (exkl. avskrivningar) 3 160 Investeringsanslag 1 655 - 35 -148 - 50 -150 Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 55 Tabell 13. lanspråktagande av rörliga krediter. 30,6,71 30,6,72 Statliga myndigheter med upp- Enligtuppgifter som insamlats av förutser berörda myndigheter ochbolag nu en ökiung i de disponerade beloppen med endast 52 milj. kr. En nedgångav ianspråktagna belopp anges för bl, a. postverket och , medan enöknuig beräknas ske för domänverket och förenade fabriksverken. Chefen förindustridepartementet kommer senare denna dag att föreslå att ramen fördomänverkets rörliga kredit höjs från 130rrulj. kr, tiU 175 mUj. Chefen för industridepartementet föreslårsenare också att ramen för rörlig kredit till statens vattenfallsverkhöjs med 50 milj. kr. till 250 milj, kr, från ingången av /74,Jag vill eriru-a om att denna ram höjdes från 170 milj, kr. till 200 milj. kr.vid ingången av /73. Vid en samlad bedönming finner jag detsannolikt att dispositionen av rörliga krediter kommer att öka med 50 mUj. kr.under innevarande budgetår. För /74 räknar jag med attökningen av de ianspråktagna beloppen av rörliga krediter återgår till,jämfört med senare budgetår, ett mera normalt mönster. Totalt beräknar jagökiungen till 150 milj. kr. Jag vill dock även här erinra om den osäkerhet somgäller vid detta slag av beräkningar. Utgiftema på totalbudgeten för budgetåret1972/73 beräknas nu bU avsevärt större än de i riksstaten angivna. Dettasammanhänger, vilket jag tidigare redovisat, huvudsakligen med storautftsökningar för sysselsättningsstimulerande åtgärder. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen e e o i~ o O o o o r-- f* t-- oo lo 00 m I OiOi wi -rj- r.-!o r. * r r fl C O r~- VO .-I 800 o o o o o o o o o o rt r o os o a 2 E.2 C ea- Q,°S o 3 13 o > 00 o, I., « :s s sf g. 2 Q o «j iic S o te " E .a -a I § ,-d .s? o a 1- u oSS s ?ffi,cj£0(5(5 o o o r-o\ 00 se o o o o o ooo o o oo O 0-1 O o oo o r-* «n O o o C3S * o o m f-" f o CN 00 yj so -H O CM C M o Tt -* o -5 K " n. lu > oo - 00 CN 'S,' o p o ' -" 3 1 **- io s j u a .cd Ul c/3 - :0 O 3"" :0 "S O Ä IW 5 (A « a a " « «J «) « .- cd oo o o ooo o o o o o a\ o o \o r or* in o r,» f* oo 0\ Cr\ I c a ' ?.£ u o. T3 cd w 60 U J< Prop.1973:1 Bilagal Finansplanen 57 iförhållande till riksstaten för vissa förslagsanslag, främst avseende skattebortfallsbidragtill konununerna, folkpensioner, allmänna barnbidrag och bostadstillägg förbarnfamiljer. Mot denna bakgmnd kan totalbudgetens utgifter för budgetåret1972/73 beräknas till 61 333 milj. kr. De samlade statsinkomstema /73 beräknas nu tUl 54 112 mUj. eller väsentiigt lägre änsom angavs i riksstaten. Främsta orsaken till att inkomstema nu beräknas blilägre är effekterna av det numera kända taxeringsutfallet för , sommedförde väsentiigt större utbetalningar av överskjutande skatt /73 än kalkylema tidigare visade. Med dessa beräkningar avutgifter och inkomster skulle totalbudgeten visa ett underskott på 7 221 milj,ki\ Medhänvisning till min redovisning i det föregående beräknar jag totalbudgetenför /74 på sätt som framgår av uppställningen (s. 56), Kalkylenutvisar ett totalbudgetunderskott om , vilket innebär ennedgång i förhållande till det nu beräknade underskottet för innevarandebudgetår med nästan . En tabell över totalbudgetens utvecklingunder ingår i bilaga 5. Tillstatsrådsprotokollet i detta ärende torde få fogas såsom Bilaga1: Preliminär nationalbudget för Bilaga 2: inkomstberäkning Bilaga 3: Specifikation av inkomsterna pådriftbudgeten för /74 Bilaga 4: Preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater för /74 Bilaga 5: Vissa tabeller rörande den statsfinansiellautvecklingen m. m. Under åberopande av vad jag har anförthemställer jag att Kungl, Maj :t föreslår att 1. godkärma de allmärma riktlinjer för denekonomiska politi ken och för statsregleringen som jag har förordat i det före gående, 2, medge attavsättning av kommunalskattemedel sker till budgetutjämningsfonden för /74för att där särredovisas, 3, besluta att skogsvårdsavgift enligtförordningen (1946:324) om skogsvårdsavgift skall utgå med för år1973, 4. i avvaktan på särskild proposition i ämnetför /74 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 58 a) godkärma min preliminära beräkning avdriftbudgetens inkomster, b) godkärma min prehminära beräkning av förändringar i anslagsbehållningar, c) godkänna min prehminära beräkning avförändringar i dispositionen av rörUga krediter, d) godkärmadet prelhninära förslaget till investeringsplan och investeringsstater samt därvid på kapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarande inkomsttiteln del till 4 . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 59 Totalbudgeten1971/721973/74 29 Justering avriksrevisionsverkets beräkning av totalbudgetens inkomster 50 Kapitalbudgetensutgifter och finansiering /74 51 Sammanställning överbehållningar på riksstatsanslag: Driftbudgeten 53 Sammanställning överbehållningar på riksstatsanslag: Investeringsanslag 53 Medelsbehållningvidutgångenav budgetåren 1962/631971/72 54 Beräknadeförändringar i anslagsbehållningar under /73 54 13. lanspråktagande avrörliga krediter 55 MAKCUSBOKTR, 1973 720901 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Bil. PRELIMINÄR NATIONALBUDGET FÖR ÅR 1973 Inledning Den preliminära nationalbudgeten för 1973som härmed läggs fram är utarbetad inom sekretariat förekonomisk planering och , Nationalbudgeten bygger påmaterial som erhållits från fackdepartement och olika verk och institutioner.Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar förnationalbudgetens utformning och bedömningar. Kapitlen III, Utrikeshandeln samt VII,Investeringama och IX,Kreditmarknaden har heltsammanställts inom . Institutet har även sammanställtavsnitten om industriproduktion och skogsbruk i kapitel IV och avsnitten om de disponibla inkomstemaoch den privata konsumtionen i kapitel VI. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1973 med undantag för de avsnitt ellerpunkter där uttryckligen åberopas vilar på finansdepartementetssekretariat för ekonomisk planering där arbetet med nationalbudgeten letts avtf planeringschefen . Av ett bihang som följer efter kapitel IX framgår även i tablåform vilka kapiteloch avsnitt som sammanställts inom sekretariatet för ekonomisk planeringrespektive . Vidare redovisas prognostal för olikadelsektorer enligt sekretariatets och bedömningar. 1 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Den ekonomiska utvecklingen 19711972 Den ekonomiska utvecklingen under loppetav 1972 har i stora drag gått i den riktning som markerades i prelirrunär ochreviderad nationalbudget för året. En konjunkturförbättring som i vissahänseenden började framträda har sålundautvecklats vidare . Efterfrågans tillväxt har emellertid blivitsvagare än beräknat och utvecklingen på arbetsmarknaden har blivit mindregyrm-sam än som förutsågs. I synnerhet gäller detta tredje kvartalet då arbetslöshetensäsongrensat visade en relativt kraftig uppgång av så vitt nu kan bedömastillfällig karaktär. Enligtförhandsbedömningama var det den inhemska efterfrågan som skulle visa fömyadexpansion 19711972 efter att ha fallit tillbaka 19701971, medandäremot vara- och tjänstetransaktionerna med utlandet netto skulle ge ettvisst efterfrågebortfall. Detta skulle stå i klar kontrast till utvecklingen19701971 då utrikeshandelns utveckling representerade ett betydandenettotillskott till efterfrågan, vilket då verkade bromsande pånedgångstendenserna inom produktionen. Den faktiska utvecklingen har till sinhuvudtendens motsvarat dessa bedömningar men den inhemska efterfrågans tillväxthar likväl blivit mindre betydande än beräknat som utrikeshandelnsnettoeffekt blivit mera postiv än förutsett. Bortsett från lagerinvesteringar harresursanvändningen för interna ändamål stigit i volym 19711972 efteren nedgång 19701971. Lagerinvesteringamas inverkan på den totala resursanvändningenhar varit mindre negativ än 19701971. Dessa investeringar har visserligen fortsatt att avta 19711972 men endast ihälften så stark takt som 19701971, då nedgången uppgick till drygt 3miljarder kr. Omslaget i positiv riktning för den totala resursanvänd-nmgeneller efterfrågevolymen för inhemska ändamål har följaktligen blivit meramarkerat inklusive än exklusive lager. Totalt noteras sålunda en omkastning iefterfrågeutvecklingen från nedgång 19701971 till uppgång med 2 %19711972. Detta mnebär dock en påtagligt lägre tillväxt än som föratsågs i denreviderade nationalbudgeten . Enligt denna skulle motsvarandeökningstal ha bhvit drygt 3,. Det visar sig att det i huvudsak är tvåkomponenter i resursanvändningen för interna ändamål som utvecklat sig svagareän beräknat, näm- 1 Preliminär nationalbudget 3 ligen den privata konsumtionen ochlagerinvesteringarna. Hushållens realt disponibla inkomster har stigit iobetydligt lägre takt än föratsett men den väntade nedgången för sparkvotenfrån den höga nivå som uppnåddes 1971 har i stort sett uteblivit. Den privatakonsumtionens tillväxt 19711972 har sålunda stannat vid 21/, vilket är 11/2procentenhet mindre än som beräknades i den reviderade nationalbudgeten för1972. Även lageruivesteringamas nedgång har blivit större än enligt denreviderade nationalbudgeten och avvikelsen representerar ett mer än hälften såstort efterfrågebortfall som i fråga om den privata konsumtionen. Industrins lagerinvesteringarhar i stora drag avtagit som föratsett som ett väntat omslag ipositiv riktning av handelns lagerinvesteringar uteblivit. Handelslagerhållning har sålunda fortsatt att sjunka och även totalt sett harlagerstocken minskat 1972 med motsvarande ca 800 milj. kr. Investeringama i fastatillgångar dvs. byggnader och maskiner har enligtnationalräkenskapskalkylema totalt sett utvecklats i tämligen nära anslutningtill prognoserna i den reviderade nationalbudgeten. En av fömtsättningama fördetta har emellertid varit att de statiiga in- Import av varor» Import av tjänster* Export av varor» Export av tjänster" 1 Enligt handelsstatistiken. 2 Häri ingår även sådanhandel som faller utanför handelsstatistiken. Nettot av transfereringar till och från utlandet påverkar bytesbalansen i kapitel III men ej ovanstående försörjningsbalans. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 vesteringarnagenom tidigareläggning och ett ökat pådrag av beredskapsarbeten kommit attstiga väsentligt kraftigare än tidigare förutsetts. Volymökningen för destatliga investeringarna anges sålunda till mot endast drygt 3,5 %enligt prognosen i den reviderade nationalbudgeten. Jämfört med deima hardäremot bostadsbyggandet och det privata näringslivets investeringar visatsvagare tillväxt än beräknat. För näringslivets del har trots detta förväntningarnaom en påtaglig investeringsökning i väsentlig mån kunnat infrias.Volymökningen har nämligen bhvit totalt sett och för industrinsinvesteringar . Detbör tilläggas att framhållit att det finns skäl att räknamed en större osäkerhet än vanligt i investeringsberäkningarna för åren19701972. Enligt institutets uppfattning kan ett periodise-ringsfel hauppkommit i samband med mervärdeskattens höjning fr. o. m. ochdet har av institutet bedömts som troligt att såväl nedgången i investeringarna19701971 som uppgången 19711972 i någon mån kommit att överdrivas. Det kanförefalla tveksamt om byggnadsinvesteringarnas utveckling verkhgen inneburit enfullt så stark kontrast som framgår av nationalräkenskapskalkylema, vilka visarpå en nedgång 19701971 följd av en uppgång 1971 1972. Denoffentiiga konsumtionens utveckling förefaller totalt sett inte ha avvikit meraavsevärt från prognosema i den reviderade nationalbudgeten. Den kommimalakonsmntionen beräknas ha stigit 1971 1972, medan den statligakonsumtionen under inverkan av fallande militära materielleveranser endastökat med . För hela den offentliga verksamheten bestående avkonsumtion och investeringar redovisas en tillväxt , vilket är en klarökning jämfört med 1971, då motsvarande tillväxttal endast uppgick till . Den offentiiga verksamheten har därmed visat starkare expansionstakt19711972 än såväl den privata konsumtionen som bostadsbyggandet liksom även näringslivetstotala investeringar inklusive lagerhållning, vilka i själva verket fortsattatt sjunka. Ett genomgående drag har emellertid varit att tillväxt- ellerförändringstalen för dessa aktiviteter rört sig i positiv riktning från19701971 till 19711972. För den privata konsumtionen noteras sålunda enutveckling från till 4-21/, för bostadsbyggandet från till -f1 % och för det privata näringslivets totala investeringar inklusive lager från till . Medden påtagligt svagare tillväxt jämfört med den reviderade nationalbudgetensprognoser som varit kärmetecknande för den totala inhemska efterfrågansutveckling 19711972 är det inte förvånande att även importen kommit att visaen lägre ökningstakt än väntat. Det utslag i deima riktning som framträder äremellertid marginellt med en neddragning från prognostalet till ettpreliminärt utfallstal om . Med ett svagare efterfrågetryck uiom landet änberäknat kunde Bil.1 Preliminär nationalbudget 5 mansnarast ha väntat att exportens volymutveckling skulle ha överträffatprognosen. Så har däremot inte skett. Totalt sett synes exportens volymtillväxt19711972 ha blivit något lägre än fömtsett och speciellt vad gällerverkstadsexporten har utfallet otvetydigt blivit svagare än beräknat. Påtjänstebalansen har ttuisttjänsterna ökat belastningen mer än väntat men ävenpå balansens kreditsida synes utslaget i viss mån ha blivit positivt. Med de deflateringstal som tillämpas inationalräkenskapskalkylema har såväl vara- som tjänstebalansernaomräknade i fasta priser kännetecknats av begränsade positiva förändringar.Bytesvillkoren har förbättrats för varatransaktionema men försämrats förtjänstetrans-aktionema. I absoluta tal har dessa effekter enligt nationalräkenskapskalkylemavarit av ungefär samma storlek. Bortsett från transfereringsinslagen harbytesbalansen följaktiigen kommit att visa en svagt positiv förändring såväl ilöpande som fasta priser. Genom fortsatt tillväxt av de utgåendetransfereringarna har dock bytesbalansens överskott totalt sett sjunkit frånnärmare 1 000 milj. kr. 1971 till ca 500 milj. kr. Det har i huvudsakvarit det växande gåvobiståndet tUl u-ländema samt ökade ränteutbetalningar ochförsäkringsutfall som bidragit tUl ökningen av de utgående transferering-ama.