prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Uppgången i industriproduktionen höUstillbaka av för stora färdigvarulager och produktionstillväxten19711972 beräknas ha stannat vid 2 1/(se tabell 1). TabeU IV: 1. iDdustriproduktionens utveckling 19701973 ProcentueUa volymförändringar från föregående år Livsmedels-, dryckesvaru- och Jäm-, stål- och metallverk därav: jära-, stål- och ferro- -1/2 Anm. Ovanståendeuppgifter skiljer sig i en del fall från de uppgifter som angavs ihöstrapporten enär då ännu ej hade publicerat dedefinitiva utfallen . är uppgifterna fortfarande endast preliminära, men även här har vissajusteringar skett. Källor: och . TUlväxten var relativt svag och synes produktionen hållits tiUbaka genomdriftsuppehåU men torde ha ökat kraftigt under fjärdekvartalet. beräknas produktionsökningen blistark med hänsyn tUl en prognoserad stigande efterfrågan för konsumtion ochexport som lagercykeln vänder uppåt. Produktionsökningen 19721973förutses sålunda bli . 1973:1 BUaga 1 Finansplanen Volymindex: 1968 = 100. 1959 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 Källor: och konjunktuiinstitutet. Leveranserna av järnmalm sjönk underloppet av 1971 och fram tiU början av 1972. Produktionen anpassades inte likasnabbt utan lagren steg kraftigt . Stålkonjunkturen förbättrades under 1972och de svenska jämmalmsleveransema ökade med , varav störredelen gäUde leveranser tiU utländska stålverk. Produktionen i gravoma ökade islutet av när tecknen på en förbättrad stålkonjtmktar blevallt tydligare. Produktionsökningen i gravoma blev dock tiUtagen i överkant ochlagren steg ånyo . Stålverkens malmlager var obekvämtstora och efterfrågan på malm steg långsammare än förväntat. Förbättringen i stålkonjunkturen väntasbli förstärkt . De svenska leveranserna av järnmalm beräknas dock ökarelativt måttligt med tanke på att konkurrensen från de transoceana gruvornablir utomordentligt hård . Den besvärliga konkurrenssituationen hargivit utslag i prisema, som har måst sänkas med i leveranskontraktenför 1973, De stora lagren hos gruvföretagen verkar sannolikt bromsande påproduktionen och denna har därför här antagits bU oförändrad 19721973. Läget för den svenska järn- ochstålindustrin karakteriserades av en mycket svaghemmamarknadsefterfrågan medan avsättnings-läget på utiandsmarknademaförbättrades i snabb takt under loppet av året. Den svaga mhemska efterfrågan under 1972berodde främst på den dämpade konjunktaren för verkstadsindustrin. Den undersenare hälften av 1972 betydande försvagningen inom byggnadsindustrin harlikaså 1 Preliminär nationalbudget 87 påverkatförbrukningen i negativ riktaing. En positiv effekt på förbrukningen har dockutgått från varvens starka produktionstUlväxt trots betydandelagemeddragningar inom branschen. Jäm-och stålverkens leveranser till hemmamarknaden föll tiUbaka under de tre förstakvartalen . Då den totala tillförseln av järn och stål i ton räknat detre första kvartalen var av ungefär samma omfattning som ,visar detta att importandelen av tillförseln stigit . Importen avjäm och stål vände också uppåt och steg snabbtunder loppet av året. som helhet beräknas importen ha ökat ivolym. ExportorderingångentiU jäm- och stålverken utvecklades betydligt mer positivt änhemmamarknadsorderingången. började orderingången frånexportmarknaderna öka påtagligt och uppgången förstärktes under loppet av året.Som en följd härav började totala orderstocken åter växa under första kvartalet1972 efter att ha falUt i snabb takt sedan ingången av 1970. Exportleveransernavände i omedelbar respons uppåt och ökningen 19711972beräknas preliminärt ha uppgått tUl . Denförbättrade efterfrågan från exportmarknadema medförde att produktionen inomjäm- och stålverken började stiga . Från andra halvåret 1971till ökade produktionen med 1 1/. Takten iproduktionstillväxten synes ha dragits upp under andra halvåret 1972.Efterfrågetillskottet tycks dock ha överstigitproduktionsuppdragningen varför producentlagren kunnat skäras ned i vissomfattning under senare hälften av året. Mellan helåren 1971 och 1972 synes enproduktionsökning på ca 2 1/kommit till stånd. För1973 väntas en fortsatt förbättring i leveransutvecklingen. Exporten beräknasfortsätta att öka, även om en viss dämpning i tillväxten torde äga ram underloppet av året. Den volymmässiga uppgången beräknas bh 10 å 19721973. Påden inhemska marknaden kan man däremot räkna med en betydande förstärkningunder loppet av 1973. Denna förbättring kan till stor del återföras på denprognoserade betydande produktionsuppdragningen inom industrin framför alltinom verkstadsindustrin. Lagerawecklingen i förbrukarledet torde ha upphörtunder senare delen av 1972 och väntas vända till en betydandelageruppbyggnad mot bakgrand av den förstärkta efterfrågan. Inom grossistledetväntas lagren av järn- och stålprodukter fortsätta att öka under loppet av1973. A andra sidan väntas byggnadsproduktionen försvagas kraftigt 19721973,vilket i någon mån dämpar efterfrågetillväxten. Den tiUtagandehemmamarknadsefterfrågan väntas medföra en fortsatt kraftig importökning;uppgången 19721973 beräknas komma att uppgå till 15 ä . Producentlagrenberäknas mot bakgrand av den starka efterfrågetillväxten kunna reduceras i betydandeomfattning, här har kalkylerats med en lagemeddragning på ca 40 mUj, kr. 1973:1 BUaga 1 Finansplanen 88 Med de ovan redovisade antagandena för1973 erhålls en produktionsökning för jäm- och stålverken på 7 å 19721973(se tabell 2), TabeU IV: 2.Försörjningsbalans för handelsfärdigt jäm och stål, inkl. ämnen 19721973 Milj, kr., producentpriser Summa användning 4925 5405 Leveranserna frånicke-järnmetallverken ökade inte lika kraftigt som produktionen, vilketmedförde att färdigvarulagren steg . Exportleveranserna sjönk sannolikt beroende på dels att den iiihems-ka efterfrågan ökade, dels attprisema på den intemationeUa marknaden inte var attraktiva. Genomsnittiigt lågproduktionen högre 1972 än 1971. Såväl ökad export som enökad hemmaefterfrågan, främst på grand av ökning i verkstadsproduktionen, tordeleda till att produktionsökningen 19721973 blir något högre än 19711972.Därvid har föratsetts en obetydlig ytterligare uppdragning av färdigvaralagren. Produktionen mom helasektorn järn-, stat- ocn metuUverii OKade 19711972 och beräknas19721973 öka . Varvens orderstockar byggdes upp mycket kraftigtunder och 1970, var produktionen uppdragen tUl en hög nivå ochstora leveranser i förening med kraftigt reducerat ordertUlflöde drog åter nedorderstockama. ökade emellertid åter ordertiUströmningen så kraftigtatt varvens orderböcker åter visade en hög tUlväxt trots den utbyggdaproduktions- och leveransnivån. Sysselsättningen inom storvarven synes f, n,vara tryggad fram tiU 1976. Den påtagligt ökade bestäUningsaktiviteten under1972 medförde att varven kunde teckna kontrakt tUl bättre priser än 1971. Produktionstillväxten inom varven bromsadesunder 1971 av ihållande brist på yrkeskunnig arbetskraft. Under senare delenav 1971 och har emellertid varven kunnat nyrekrytera i betydande omfattningoch produktionsuppgången 19711972 blev . Det är knappast troligt att varven kanöka produktionen lika mycket 1973 som 1972. Här har räknats med enproduktionsuppgång . En sådan produktionsuppgång läiimar utrymme förökade leveranser på export och till svenska rederier såsom fömtses i export-och investeringsprognosema. Därmed framstår även en viss ökning av varvensvaror i arbete som troUg. EnUgt konjunkturbarometern förverkstadsindustrin exklusive varv har den vikandeefterfrågan av verkstadsprodukter långsamt dragits uppåt underinverkan av en stigande exportorderingång. Exportorderingången slutade fallaunder och steg sedan något under andra och tredjekvartalen, dock i klart lägre takt än vad företagen förväntade. Under fjärdekvartalet ökade exportorderingången relativt kraftigt; nu i överensstämmelsemed företagens förväntningar. Hemmaorderingången upphörde att falla först underandra kvartalet 1972 och därefter har en viss om än svag förbättring skettunder fjärde kvartalet. Orderläget har varit svagast förinvesteringsvarusektom. Färdigvaralagren betraktades som förstora av en växande andel företag medan lageromdömena under 1972successivt blev mindre negativa. Produktionen som hölls tUlbaka under förstakvartalet steg långsamt under återstoden av året. Kapacitetsutayttj andelförblev oförändrat och vid slutet av fjärde kvartalet arbetadeendast av företagen med fuU kapacitet. Vid en tiUbakablick på utvecklingen underden föregående 10-årspe-rioden framkommer det att verkstadsindustrinsfärdigvaralageratveck-ling uppvisar ett tydligt cyMiskt förlopp. tUl1966 steg lagren varpå följde med lagemeddragningar. påbörjadesåter en lagemppbyggnad som fortsatte fram t, o. m, 1971 varefter ett omslagnedåt åter inträffade (diagram 2). Lagercykeln återspeglar med klareftersläpning utvecklingen av orderingången,vilken tUl betydande del avser insatsvaror tUl verkstadsindustrinsjälv. Den totala orderingången uppvisade ökningar som kulminerade under 1964och 1969, medan bottnar noterades 1966 och 1971. Produktionen har följt ettutveckUngsmönster som i stort sett sammanfallit med orderingången iuppgångsfaserna men visat större eftersläpning vid vikande efterfrågan färdigvamlagren har tjänat som en buffert. Enligt den senast genomfördabarometerandersökningen väntas orderingångenfortsätta att öka relativt kraftigt från exportmarknaden medan orderingångenfrån hemmamarknaden väntas förbli oförändrad för branschen som helhet. Medhänsyn tUl investeringsavdraget för maskiner beställda första halvåret 1973liksom med tanke på stigande behov av insatsvaror torde man dock kunna Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Utvecklingeninom verkstadsindustri exkl. varv enligt konjuknirba-rometemoch for färdlgvarulagerförändringarna enligt lager-Statistiki 1963-1973 'Orderingång, e.xportmarknaden ', A . K , >" 80 60 401-20 -O Färdigvarulager, nulägesomdöme T 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 ' Milj. kr, priser. Anm.Den heldragna linjen visar faktisk utveckling enligt konjunkturbarometern medan vertikal linjeanger skillnaden mellan prognos-utfall. räknamed stigande orderingång till verkstadsindustrin. Produktionsplanerna somtyder på en oförändrad produktion jämfört med fjärde kvartalet 1972 förefallermot denna bakgrund vara alltför pessimistiska. Dennedåtriktade utvecklingen av verkstadsexporten vände under första halvåret 1972till en svag ökning jämfört med . Denna uppgång förstärktesunder loppet av 1972 och mot bakgrund av bl. a. den stigandeexportorderingången beräknas exporten ha ökat med mellan halvåren1972. blev dock exportvolymen endast obetydligt större än för1971. Den inhemska efterfrågan beräknas hastigit 19711972. Främst var det den privata konsumtionen avverkstadsprodukter som bidrog tiU ökningen. Maskininvesteringarna ochförbmkningen av insatsvaror ökade däremot endast långsamt. Statistiskacentralb3Tåns beräkningar rörande verkstadsindustrins lagerförändringar innebar mycket kraftiga nedrevideringar från tidigarekalkyler vad gäUer färdigvaralagrens utveckling . Nuuppges färdigvaralagren ha minskat med 90 milj. kr. (priser). Underandra halvåret beräknas färdigvaralagrens neddragning tillfälUgt ha upphört somen följd av det statiiga stödet för investeringar i färdigvarulager. Totalalagerförändringarna beräknas ha lett till en minskning av verkstadsindustrinslager. Efterfrågeutvecklingen har varitförenlig med en produktionsvolymökning 19711972. Enaccelererande exportökning av verkstadsprodukter torde komma till stånd underloppet av 1973. TUl stor del beräknas ökningen falla på de nordiska ländema,dit exporten 1972 var mycket låg. Den totala verkstadsexporten väntas öka mednärmare i volym 19721973. Prognosernaför industriproduktionen tyder på att insatsen av verkstadsprodukter tillandra branscher än verkstadsindustrin kommer att ligga betydhgt över 1972 årsnivå, medan insatsen tUl byggnadsverksamheten uppvisar en negativ utveckling. Totaltberäknas efterfrågan av verkstadsprodukter stiga 19721973. Bromsverkanpå produktionsutvecklingen från lagren kommer att fortsätta ännu en bit in på1973 varefter en lagemppbyggnad åter väntas komma tiU stånd. Lagren avverkstadsprodukter beräknas vid utgången av året vara något större än ett årtidigare. Verkstadsindustrins lagerkvoter (diagram3) steg kraftigt till slutet av 1971. Därefter ägde ett kraftigtomslag rum och minskningar noterades en utveckling som väntas fortsätta ävenunder 1973. Ett undantag är insatsvaroma där en ökning väntas mot slutet avåret. Ovanstående lager- ochefterfrågeprognoser indikerar att importen kommer att stiga samt attproduktionen kommer att öka 19721973 (se tabeU 3). 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 92 TabeU IV: 3. Försörjningsbalans för verkstadsprodukter, exkl.fartyg 19701973* Milj.kr., producentpriser Investeringar i maskiner m.m. ' Import- ochexportutvecklingen enligt balansen avviker från den som redovisas iutrikeshandelskapitlet. Till stor del beror avvikelserna pä olika definitionerav begreppet verkstadsprodukter. Sålunda ingår i balansen i såväl importen somexporten t, ex, flygplan och vapen vilket inte är fallet iutrikeshandelskapitlet. Framför allt förklaras emellertid avvikelserna av attde import- och exportprisindex som användsi handelsstatistiken ej har använts vid deflateringen 1 balansen eftersomdessa sannolikt överskattar prisutvecklingen. I stället har här för exportenanvänts ett exportprisindex hämtat ur producentprisindex. Med hjälp av dettaindex har ett importprisindex räknats fram under antagande om samma "termsof trade"-utveckling för verkstadsprodukter som i handelsstatistiken. Sågverkensexportleveranser beräknas ha ökat med 11 1/1972. Den kraftiga ökningen beroddesåväl på ökad byggnadsverksamhet i våra viktigaste avnämarländer som på svagkonkiurens från våra konkurrentländer. Hemmaleveranserna somsjönk kraftigt under loppet av 1971 steg väsentiigt . Främstaorsakerna tUl förbättringen är uppdragningen av småhusbyggandet samt endärav följande aktivitetsstegring inom de byggnadsberoende branschema snickeri-och trähusindustri. Förbrakningsökningen har dessutom förstärkts av ettlageromslag i förbrakarledet. Produktionen inomsågverken drogs successivt ned i syfte att begränsa de tiU följd avden vikande hemmaefterfrågan snabbt stigande producentlagren. harproduktionen åter långsamt dragits upp i en något högre takt än under första vUket har resulterat i en i stort sett oförändradproduktion jämfört med . Denna produktions- och leveransut- Diagram IV:3.Verkstadsindustrins lagerkvoter' 19631973 ..»-.... 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 ' FörhåUandet mellan lagerstockenvid utgång av respektive halvår och saluvärdet för produktionen , Säsongrensade data, priser. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 94 vecklinghar medfört att producentiagren dragits ned avsevärt . beräknas import avsågade och hyvlade trävaror fortsätta att stiga om än klart svagare än under1972 till följd av ett ökat bostadsbyggande i flera viktiga länder.Exportutbudet från och förutses bli i stort settoförändrat jämfört med medan aviserat en nedskärning avexporten. Konkurrensen från torde dock till följd av avtrappningen avbostadsbyggandet i öka . Mot denna bakgrandberäknas den svenska exporten av sågade och hyvlade trävaror kunna öka 1 1/2 %19721973. Henunamarknadsleveransema förutses faUa tillbaka något under 1973då förbmkningsnainskningen inom byggnadsverksamheten inte helt uppvägs av enökad förbrakning inom industrin. TabeU IV: 4. Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror19701973 1 000 kbm (barr-och lövträ) Den möjliga neddragningen avproducentlagren torde ligga i storleksordrungen ,vUket skulle innebära att lagernunsknuigen sammanlagt blirlika stor som lagemppbyggnaden . En dylik leverans- och lagerutvecklingberäknas kräva en produktionsökning inom sågverken på 19721973. Ensådan produktionstillväxt har bedömts som möjlig även om produktionenspeciellt kan konuna att bromsas av brist påsågtim-mer, då skogsavverkningarna till följd av de fortfarande mycket storamassavedslagren hålls tillbaka. Orderingången tUl gruppen träindustriexklusive sågverk har haft en gynnsam utveckUng . Särskilt stark harorderatvecklingen inom möbelindustrin varit till följd av återhämtningen i denprivata konsumtionen. Produktionen inom möbelindustrin har därför ökat relativtkraftigt 19711972. Även produktionen inom byggnadssnickerier- Bil.1 Preliminär nationalbudget 95 na(inkl. småhusfabrikema) har ökat märkbart 1972 jämfört med , främstberoende på en mycket stark ökning av småhusbyggandet under första halvåret.Inom hela grappen träindustri exklusive sågverk beräknas produktionen ha ökatca 19711972, väntas en nedgång ibostadsbyggandet, vilket beräknas leda tiUen minskning av produktionen inom byggnadssnickerierna (inkl. småhusfabrikema).Till stor del torde dock denna minskning kompenseras av en ökadmöbelproduktion betingad av en påtaglig konsumtionsökning. Produktionen inomhela gmppen träindustri exklusive sågverk väntas minska med 19721973. En summering av de olikautvecklingstendenserna inom träindustrins delbranscher skulle för totalaträindustrin innebära en produktionsökning på 19711972 och ungefäroförändrad produktion 1972 1973. Exportleveransernafrån massaindustrin minskade kraftigt 19701971 på grand av i första hand ettlageromslag hos massaförbrakarna i . Produktionen drogs därförsuccessivt ned men minskningen var inte tillräcklig för attförhindra en mycket kraftig ökning av massaindustrins färdigvaralager. Under1972 torde däremot förbrakarlagren åter ha ökat något. har dessutompappersefterfrågan stigit i våra avnämarländer, vilket har medfört en stigandepappersproduktion med åtföljande massaförbrakning. Detta i sin tur harresulterat i att den svenska massaexporten totalt kunnat öka relativt starkt19711972, eller med . Exporten av slipmassa har stigit särskUtkraftigt. Som en följd av den markanta exportökningen har produktionen avslipmassa ökat med . Den totala produktionen av avsalumassa höllstUlbaka under de tre första kvartalen 1972 menökade kraftigt , bl, a, tUl följd av nytillkommen produktionskapacitet. kom produktions ökningen att stanna vid räknat i volym. Färdigs'aralagren steg något . Flera faktorer talar för en kraftig ökningav massaexporten 1973, Pappersproduktionen i beräknas fortsätta attöka under 1973 samtidigtsom den starka kanadensiska konkurrensen på marknaden beräknas avta till följd av den amerikanska pappersindu strins stigande massabehov. Vidare torde man kunna räkna med en uppdragning av förbrakarlagren. Totalt beräknas därför massaexpor ten kunna öka i volym 19721973. Även till heimnamarkna- den beräknas leveranserna stiga. Leveransökningen bUr således bety dande och möjliggör en reducering av producentiagren. Räknar man med en lagerminskning av storleksordningen skulle pro duktionen behöva stiga 19721973. Denna prognos in kluderar en fortsatt mycket stark utveckling för slipmassa, varav pro duktionen väntas stiga lika kraftigt som 1972, Produktionskapaci- 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 96 tetenför totala massaindustrin kommer att utvidgas i ungefär samma takt somproduktionen varför kapacitetsutnyttjandet kommer att vara lågt även under1973. Den förrauppgångsfasen för orderingången tUl papp- och pappersindustrin nådde sinkulmen vid mitten av 1970. Detta gäller ordertUlström-ningen från såväl hemma- somexportmarknadema. Efterfrågeläget försämrades därefter kraftigt och fram tiU mitten av 1971. kom sedanvändpunkten för exportefterfrågan, men det var mellan första och andrakvartalet 1972 som efterfrågan verkligen sköt fart och den har sedan stigitkraftigt med en stark exportökning mellan första och som följd. För hemmaefterfrågan kom inte vändpunkten förränförsta kvartalet 1972, men även denna har sedan genom återhämtningen i denprivata konsumtionen ökat om inte lika starkt somexportefterfrågan. Parallellt med den ovan redovisade efterfrågeutvecklingendrogs papp- och pappersproduktionen ned under större delen av 1971 samt ökademarkant under loppet av 1972. 19711972 beräknas produktionen ha ökat med 6 1/som en viss lagerminskning kunnat ske . Pappersefterfrågan i förutsesfortsätta stiga kraftigt . Dessutom bedöms konkurrensen frånNordamerika bli fortsatt svag . Dessa faktorer beräknas leda tUl enexportökning 1973 på . Även hemmaleveranserna bör öka starkare 1973än 1972. Denna gynnsamma efterfrågeutveckling väntas leda tUl en produktionsökningpå , vUket implicerar att de fortfarande för stora färdigvarulagrensjunker något även . Produktionsökningen inomlivsmedelsindustrin, inklusive dryckesvaru- och tobaksindustrin har beräknatstill 19711972. Av delbranscherna steg tobaksindustrins produktionkraftigast. Bakgrunden tUl detta är att produktionen sjönk på grundav dels den råvarubrist som förelåg som en följd avhamnstrejken i Förenda statema, dels den minskning i cigarrettkonsumtionen sominträffade . Den svagaste utvecklingen hadedryckesvaruin-dustrin där produktionen sjönk något jämfört med . Produktionsvolymenberäknas öka med 19721973, vUket förutsätter att livsmedelskonsumtionen ökar i normal takt 1973.Färdigvaralagren bedöms komma att öka. Produktionen inom textil-, beklädnads-och sömnadsindustrin ökade under de tre första kvartalen 1972 med ca. 3 %jämfört med . Inom beklädnadsindustrin drogs produktionen uppav den kraftigt stigande beklädnadskonsumtionen.Konsumtionstillväxten dämpades dock påtagligt och produktionen hölls tillbakaunder och färdigvaralagren steg. Importen ökade kraftigt underåret. Inom textilindustrin ökade produktionen långsam- 1 Preliminär nationalbudget 97 mare.För hela branschen torde uppgången 19711972 ha blivit . Produktionsutvecklingen harbedömts med hjälp av en försörjningsbalans för beklädnadsvaror. I balansen harkalkylerats med en konsumtionsökning på 19721973, vUket innebär en idet närmaste fördubblad ökningstakt jämfört med året mnan. Den tUlta-gandeinhemska efterfrågan torde medföra en uppdragning av lagren somimportuppgången väntas förstärkas. Den snabba importtUlväxten under en längreföljd av år har lett till att importen nu svarar för ungefär hälften avtUlförseln av beklädnadsvaror till den svenska marknaden. Här har kalkyleratsmed en importökning på 1972 1973, vilket skulle ge utrymme för enoförändrad beklädnadsproduktion 19721973,Även inom textUsektorn väntas produktionsutvecklingen bli svag under1973, vilket skulle medföra att produktionen inom hela sektom textil-,beklädnads- och sömnadsindustrin skulle bli ungefär oförändrad 19721973. De hittUls berörda branschema svarar förnärmare av den totala industriproduktionen. För återstående branscher,som i tabell 1 går under benämningen övriga branscher ärproduktionsutvecklingen till övervägande delen ännu bristfälligtbelyst. Den i tabellen angivna utvecklingen , 1972 och 1973 ger därförendast en grov bild av utvecklingen inom denna del av industrin där jord- ochstenvaru-, kemisk samt grafisk industri utgör de tyngst vägande branschema.Gruppen innefattar även papp- och pappersvara-, gummivaru- och läderindustri.Nedan berörs utvecklingen något inom dessa branscher. Produktionen inom jord- ochstenvaruindustrin som sjönk kraftigt under loppet av 1971 drogs upp underförsta parallellt med ökningenav byggnadsproduktionen. Produktionen föll successivt tUlbaka underandra halvåret, vUket för hela 1972 innebar en produktionsminskning på . föratses byggnadsinvesteringarnafortsätta att sjunka, vilket för jord- och stenvaruindustrin torde innebära attproduktionen faller ytterligare. Den kemiska industrin ökade produktionen19711972 med . Av delbranscherna uppvisade den kemiska råvaraindustrinstora produktionsökningar, medan petrokemiska industrin hade en betydligt lugnareproduktionsutveckling. En ytterligare ökad efterfrågan bedöms som rimlig för1973, Produktionsvolymen föratses i linje med detta öka med 19721973. Den grafiska industrins produktionsvolymminskade med 19711972, bedöms produktionen ånyo stiga isamband med att den privata konsumtionen förutses öka.