prop · FW0341 · 1973-12-31 00:00:00 — Iplanerings- och utredningsenhetens kompetens bör ingå utredningar avseendebevakning och analys av utvecklingen inom olika industribranscher, långsiktigprognosverksamhet rörande industrin samt allmänna industripolitiska frågor,däribland frågor rörande utvecklingen 1973: 41 149 inommindre och medelstora företag. Denna enhet bör ha ansvaret även för bevakningoch samordning av internationella frågor inom verkets arbetsområde. Industrienheten får ansvarför det finansiella förelagsstödet, för utvecklingen och tillhandahållandet avföretagsservice samt för administrationen av branschprogram. Den organisationsom erfordras för utvecklingsfondens löpande administration knyts tillindustrienheten. Från KK övertar industriverket tillsynen överföretagareföreningarna. Den löpande tillsynen av föreningarna kommer atthandhas av industrienheten. Till enheten förs likaså ärenden i anslutning tillglesbygds- och hemslöjdsstödet, liksom det säkerhetsarbete rörande explosivaoch brandfarliga varor som utförs vid , I anslutninghärtill tar enheten även över de standardiseringsfrågor med anknytning till denföreskrivande verksamheten, som f, n, handläggs av . Energienhetenövertar KK:s nuvarande funktioner på det elektriska området, knyts till energienheten. Enheten får även efter hand ansvar förbevakningen av utvecklingen inom energiområdet i dess helhet. Mineralenhetensansvarsområde kommer att avse myndighetsuppgifter samt utredningar och andranäringspolitiska uppgifter på mineralområdet, ett område som f. n, hör tUl KK:sbergsbyrås ansvar, samt beredande och verkställande funktioner med avseende påärenden som behandlas av . Denadministrativa enheten avses svara dels för de renodlat administrativa frågoma,dels för intern och extern information. Till de administrativa uppgiftema hörbl. a, personal-, anslags- och budgetfrågor för verket och dess lokalstater.Vidare skall enheten mot särskUd ersättning sköta kassafunktionen även för KK.Inom ramen för enheten avses även verkets juridiska frågor bli handlagda. Jaghar tidigare dragit upp riktlinjerna för SlFU:s integration i industriverketfr, o, m, 1974/75. bör verksamheten regionaliseras. Som jag tidigareanfört är jag inte f, n. beredd att la ställning tUl de organisatoriska detaljernai en sådan integration och regionalisering utan dessa får utredas av enorganisationskommitté. Jag återkommer i det följande härtill. Tablåöver den föreslagna organisationen torde få fogas till protokollet som bilaga1. Tvåorgan statens utvecklingsfond och medställning av självständiga myndigheter och med egen beslutanderätt bör som jagtidigare förordat i administrativt hänseende knytas till verket, Häratöver bör möjligheterfinnas att knyta rådgivande organ tUl industriverket. Det ankommer på Kungl, Maj:tatt besluta om vUka rådgivande organ som bör finnas, liksom att fastställariktlinjer för och För översiktens skull vill jag nämna de organ som enligt min meningbör knytas till verket i samband med dess inrättande. som förs över från nuvarande KK tiU verket, I anslutning tilldet planerade arbetet på långsiktiga prognoser kommer verket att behövakonsultera utomstående expertis av olika slag. Som jag tidigare förordat börett särskilt råd inrättas för detta ändamål. KK-utredningenföreslär att de uppgifter som f. n. åvilar delegationen för de mindre ochmedelstora företagen flyttas över till verket. Som redan framgått biträder jagdetta förslag, I samband härmed har jag förordat att ett rådgivande organ rådet för mindre och medelstora företag inrättas i anslutning tillindustriverket. Det nya verket avsesvidare enligt mina förslag från nuvarande KK överta funktionen somchefsmyndighet för de s, k, lokalstaterna, dvs, bergsstaten,sprängämnesinspektionen och statens elektriska inspektion. Chefen försocialdepartementet har efter samråd med mig (prop, 1973: 1 bil, 7 s, 225)förordat alt bergsstatens uppgifter inom arbetarskyddet skall överföras tillden allmänna yrkesinspektionen. Jag har i samband därmed förordat alt de fyra bergmästardistriktensammanslås till två (prop, 1973: 1 bil, 15 s, 46). Vid överföringen av sprängämnesinspeklio-nenoch elektriska inspektionen till det nya verkets ansvarsområde finner jag detväsentligt att dessa lokalstaters kontrollerande arbete blir väl samordnat medchefsmyndighetens utfärdande av normer och tillämpningsföreskrifter påsäkerhetsområdet. När det gäller det personalbehovsom uppstår som en följd av de uppgifter, som åläggs verket, viU jag framhållaföljande. Verket bör byggas upp successivt, I samband härmed bör resurser avverkstyp vid industridepartementet successivt överföras till verket elleravräknas mot vad som tas upp för verket. Mot denna bakgrundinskränker jag mig i delta sammanhang till att ange personalbehovet /74, Överföringen av industri-, bergs- och elektriska byråernasarbetsuppgifter saml vissa av allmänna byråns uppgifter innebär att resursermotsvarande 63 tjänster flyttas över från nuvarande KK till industriverket.Härtill kommer sex personer som handlägger det tidsbegränsadeomställningsstödet inom vissa branscher. Överföringen till verket av deuppgifter som f, n, åvilar delegationen för de mindre och medelstora företagenoch energiprognosutredningen har beräknats motsvara ett behov av nio tjänster.För /73 är motsvarande resurser upptagna under trettonde huvudtitelnskommittéanslag. Behovet av nya tjänster har jagberäknat till 41 och således det totala antalet till 113, Av de nya resursernakommer en betydande del attt behövas för att bygga upp behövliga administrativafunktioner. Övriga nya resurser bör under /74 avdelashuvudsakligen för planerings- och utrednings- 1973: 41 151 enheten samt industrienheten. Fördelningen av tjänsternapå de olika enheterna framgår av en förteckning som torde få fogas tillprotokollet som bilaga 2. Vid sidan av den utredningsverksamhet som kommer alt skeinom industriverket kommer del alt bli nödvändigt att ta i anspråk expertis ochtjänster från utomstående institutioner. För ändamålet bör industriverketdisponera över särskilda medel. Jag återkommer härtill vid behandlingen avanslagsfrågorna för nästa budgetår. Genomförandet av den organisation för industriverket samtdet närmare utformandet av den integration och regionalisering av SIFU, somjag förordar, kommer alt kräva ett betydande planerings- och förberedelsearbete,som lämpligen bör fullgöras av en organisationskommitté. Jag avser attåterkomma lill Kungl, Maj:t i denna fråga, Kungl, Maj:t bör begära bemyndigandeav att vidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt sombehövs för förslagens genomförande, Vissa av KK:s arbetsuppgifter regleras i av riksdagenantagna lagar. Enligt lagen (1902: 71 s, 1) innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar har KK sålunda alt pröva och bereda ärenden om regleringav elektrisk ström, KK, som enligt instruktionen är bergsöverstyrelse ochchefsmyndighet för bergsstaten, har vidare åtskilliga arbetsuppgifterreglerade genom gruvlagstiftningen. Enligt gruvlagen (1938: 314) har KK att beslutaom förlängning av undérsökningstillstånd, medge dispens beträffandebeskaffenheten av viss karta, förordna om vissa förändringar avseende utmål,utöva tillsyn beträffande gruvdriften samt ge föreskrifter i vissa hänseenden.Till KK skall vidare utdrag ur gruvkartor insändas, KK meddelar behörighet som gruvmätare.Under KK vUar myndighetsutövningen enligt gravlagen i första hand påbergsstaten, I fråga om beslut av bergmästare är, utom i vissa undantagsfall, KKbesvärsinstans. Den gruvrättsliga speciallagstiftningen vid sidan avgruvlagen föreskriver att av Kungl, Maj:t meddelad koncession fordras för rättatt utvinna vissa naturtillgångar. KK:s uppgifter enligt denna lagstiftningvarierar i omfattning, EnUgt lagen (1886: 46 s, 1) angående stenkolsfyndigheterm. (stenkolslagen) har KK rätt att medge dispens be träffandebeskaffenheten av karta som skall åtfölja ansökan om koncession samt attmeddela föreskrifter beträffande vissa kartor. direkt hänvisning tiU KKstadgas vidare i bestämmelser nära motsvarande gravlagens att bergverksstyrdsendier bergsöverstyrdsen har att utöva tillsyn över gruvdriften, ge föreskrifteri vissa hänseenden m, m, KK är även enligt stenkolslagen besvärsinstans i frågaom beslut av bergmästare. I uranlagen (1960: 679) finns i fråga om som i sak motsvarar dem i stenkolslagen om dispensrält, tillsyn,föreskrifter m. m. KK intar även här, med visst undantag, ställning sombesvärsinstans i fråga om beslut av bergmästare, KK har emellertid enligturanlagen även en rad ytterligare uppgifter. Enligt denna ankommer sålunda på KKatt besluta om undersökningstillstånd och förlängning av sådant tillstånd, Iärende om koncessionsansökan skall KK avge eget yttrande. Anmälan om önskan attfrånträda undersökningstillstånd eller koncession skall ställas till KK, KKskall underrättas om fyndanmälan. En särskild bestämmelse finns om rätt för KKatt begära uppgifter i vissa hänseenden liksom om skyldighet för KK att meddelaföreskrifter om inrättande och förande av uranregister. Beträffande övrig lagstiftning hör till KK:smyndighetsuppgifter också tillståndsgivning i visst fall och tillsyn i sambandmed tillämpningen av lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln. I lagtextenhänvisas dock till KK endast i samband med bestämmelser om besvär. De nämnda arbetsuppgifterna bör i enlighet med vad somförut anförts övergå på industriverket, I överensstämmelse härmed har inomindustridepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1902: 71 s, 1) innefattande vissa bestämmdser om elektriskaanläggningar, 2. lag om ändringi gruvlagen (1938: 314), 3. lag om ändringi lagen (1886: 46 s. 1) angående stenkolsfyndigheter m, m,, 4. lag om ändringi uranlagen (1960: 679), 5. lag om ändring i lagen (1966: 314) om kontinentalsockdn. Förslagen jämte det tidigare nämnda förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) torde fä fogas lillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Frågan om ändring i övriga författningar som reglerar KK:sverksamhet torde få anmälas senare, Jag har tidigare lagt fram vissa förslag som berörmineralpolitiken, organisationen på mineralområdet och förvaltningen av statensgruvegendom. I detta sammanhang bör även frågan om geologiskaundersöknings (SGU) framtida verksamhet och organisation tas upp. SGU är central förvaltningsmyndighet för ärenden omlandets geologiska beskaffenhet. I SGU:s uppgifter ingår bl, a, att verkställabergarts- och jordartskartering, att uppsöka och undersöka förekomster avmalmer och andra tekniskt användbara , berg- och jordarter samt attföreta undersökningar i hydrogeologiska syfien, SGU skall ocksä be- drivaforskning av såväl vetenskaplig som praktisk natur med särskild uppmärksamhetpå frågor av betydelse för näringslivets utveckling och tillgodoseendet avsamhälleliga behov, SGU har vidare att inom sitt verksamhetsområde tillhandagåandra myndigheter med geologiska utredningar och får utföra sådana utredningaräven åt kommuner och enskilda. Resultaten av verksamheten skall göras tiUgängUgaför allmänheten genom kartor, uppsatser m, m. Chefför SGU är en generaldirektör. Verket är provisoriskt organiserat på trebyråer och tre avdelningar. Dessa är allmänna byrån, kartbyrån, malmbyrån,kemiska avdelningen, geofysiska avdelningen och administrativa avdelningen, SGUligger i , men skall enligt statsmaktemas beslut (prop, 1971: 29, InU1971: 15, rskr 1971: 196) lokaliseras tiU och . Fråganom SGU:s verksamhet och organisation har prövats av geologiutredningen ibetänkandet (SOU 1971: 17) Malm-Jord-Vatten. Även behandlar isitt betänkande (SOU 1971: 69) Näringspolitiken ny verksorganisation delarav SGU:s verksamhet, särskilt den statliga prospekteringen och dess samband medsamhällets allmänna mål inom de närings- och mineralpolitiska områdena. Vissafrågor som berör SGU behandlas slutligen av gravutredning ibetänkandet (SOU 1970: 51) MeUansvensk gruvindustri. 5,5.7Mål och riktlinjer för den statliga geologiska verksamheten Jagvill inledningsvis diskutera målen för och inriktningen av den statligaverksamheten på det geologiska området. Motivetför att med offentliga medel bedriva geologisk undersökningsverksamhet ärvetskapen om att de geologiska förhållandena är av väsentlig betydelse för hurolika områden i vårt land kan utnyttjas. Attklarlägga och sprida kännedom om hela landets geologiska beskaffenhet ärdärför en viktig uppgift som staten måste åta sig mot bakgrund av detsamhälleliga intresset av att utnyttjandet av landskapet och naturresursernasker på lämpligt sätt. Ett huvudsyfte med de statliga insatserna bör därförvara att presentera sådana beskrivningar av geologi att de kan tjänasom planeringsunderlag för detta utnyttjande. Detföreligger härutöver ett fortlöpande behov av allsidiga eller speciellabedömningar, utredningar och undersökningar. Som framgår av vad jag sagtligger det i hela samhällets intresse att ianspråktagandet avnaturtillgångarna liksom av landskapet i stort sker mol bakgrund av en godkunskap om dessa tUlgångar både i lokalt och i nationellt perspektiv. Ett huvudsyftemed den statliga verksamheten på geologiområdet bör därför vara atttillhandahålla sådan kunskap och alt biträda enskilda och myndigheter medgeologisk sakkunskap. 1973: 41 154 Syftena med den offentliga geologiska verksamheten kansålunda sammanfattas på följande sätt att ta framplaneringsunderlag för utnyttjandet av landskapet, särskUt med avseende påberggrund, jordlager och grundvatten, att biträdastatliga och kommunala myndigheter, företag, organisationer och enskUdapersoner genom att tillhandahålla sakkunskap och tjänster på detgeovetenskapliga området. När detväl har fastlagts att samhället bör åta sig att bedriva geologisk verksamhetuppkommer frågan om hur detta lämpligast bör ske. Den kompetens, de resurseroch den information, som samhället mäste ha till sitt förfogande för att kunnaverka på det geologiska området, skall utnyttjas så effektivt som möjligt. Inomett så speciellt område som detta är det knappast rationellt att ha flera vidsidan av varandra verkande statliga organ med likartade uppgifter. Dennasynpunkt har också framförts i yttrandena över geologiutredningens betänkande.Att det förutom vid fackmyndigheten även vid våra universitet och högskolorbör finnas kompetens och resurser på det geologiska området är en annan sak de matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna har andra primärasyften än fackmyndigheten, nämligen att bedriva högre utbildning och forskning. Det kan enligt min mening inle ifrågasättas alt liksom andra länder bör ha en central förvaltningsmyndighet för ärenden omlandets geologiska beskaffenhet. Denna myndighet bör vara SGU, De nämnda huvudsyftena för den offentliga geologiskaverksamheten leder till att SGU bör ha ett antal olika uppgifter, som jag idet följande närmare skall gå in på. För attutnyttjandet av landskapet skall kunna planeras med hänsyn tillnaturförhållandena fordras att landskapets geologiska beskaffenhet i stora dragär känd. Det lämpligaste sättet att presentera planeringsunderlaget torde vara i form av geologiska kartor. Sådana produceras främst av SGU, eller någon av remissinstanserna har föreslagit någonförändring på denna punkt. Även jag anser SGU vara det organ som har de bästaförutsättningarna att framgångsrikt bedriva denna verksamhet, SGU bör såledessom en av sina huvuduppgifter ha att bedriva geologisk karlering. Planeringsunderlagkan givelvis erhållas och framställas även på annat sätt än genom karlering.För alt en allt större faktakunskap rörande landets geologiska beskaffenhetskall kunna byggas upp fordras att data om de geologiska förhållandena påolika håll successivt insamlas och sammanställs, dvs, att geologiskdokumentationsverksamhet bedrivs. Vad jag i detta sammanhang närmast åsyftarär insamling och sammanställning av sådana dala som bara erhåUs en gång, t, ex,bestämningar av grundvattenförhållanden eller uppmätningar av magnetfältet vidett visst tillfälle, fastställande av lagerföljd m, m. i ett gras- Prop.1973: 41 155 tagsom exploateras eller kartiäggning av bergartstyper i en tunnel som skallvattenfyllas eller betonginfodras. Sådana data behövs för att man skall kunnakonstatera hur de geologiska förhållandena ändras med tiden eller för att manskall kunna rekonstruera hur grunden på en viss plats sett ut och därav draslutsatser om vad som kan väntas för omgivningen. Dokumentationsuppgifter avdetta slag anser jag vara en väsentiig myndighetsuppgift för SGU. Enligtmin mening bör det också åligga SGU att liksom bedriva en reguljärinformationsverksamhet gentemot allmänheten. Till sådan informationsverksamheträknar jag att i lämplig form offentliggöra resultaten av den dokumentationjag tidigare talat om, t, ex, genom att upprätthåUa ett nationellt geologisktbibliotek och ett för landet centralt arkiv för geologiska prover och data, atti museiform sammanföra och ordna representativa föremål som belyserföreträdesvis geologi, att anordna utställningar som illustrerar aktuellaproblem av geologisk natur, att medverka i offentliga diskussioner och debattersom berör geologiska problem, m. m. Ettannat huvudsyfte med den statliga verksamheten på geologiområdet är, som jagnyss framhållit, att biträda statliga och kommunala myndigheter men ävenföretag och privatpersoner med geologisk sakkunskap. Vetande och tjänster pådet geologiska området skall alltså av staten kunna tillhandahållas för den somhar behov härav. Detta innebär dels att staten måste hålla sig med kompelensoch resurser samt skaffa sig information inom geovetenskaperna, dels alt statenmåste se till alt kunskap och tjänster förmedlas till avnämarna på ettändamålsenligt sätt. SGUbör därför utöver uppgiften att förse andra statliga myndigheter med utredningar,yttranden och bedömningar inom sitt fackområde även kunna åta sig att utförauppdrag åt kommuner, organisationer och institutioner av olika slag, statligaoch privata företag samt enskilda personer. I dessa fall bör SGU liksom nudebitera uppdragsgivaren de med uppdraget sammanhängande kostnadema. Avvad jag nu sagt följer att verket bör ha följande huvuduppgifter Dessahuvuduppgifter skiljer sig från dem som SGU f, n, har främst därigenom att jag,som jag anfört i samband med min diskussion av verksamheten vid statensindustriverk (se s. 144), anser att SGU efter en lämplig övergångsperiod inteskall bedriva prospektering via egna anslag över statsbudgeten. Däremot kommer SGUsåsom landets centrala geologiska fackorgan att vara väl lämpad att ulföraerforderligt prospekteringsarbete på uppdrag av den myndighet, det företagetc, som för sina syften behöver kännedom om potentiellt exploaterbara fyndigheter Prop.1973: 41 156 avmineral, bergarter, jordarter eller gmndvatlen. Jag återkommer senare tilldenna fråga. Jag vill i detta sammanhang också betona, att viss forskning ochteknisk utveckling likaså kommer att ingå i SGU:s uppgifter. Sådan verksamhetbör dock bedrivas med utgångspunkt i verkets huvuduppgifter och inte utgöranågon självständig verksamhetsgren. Medde nämnda huvuduppgifterna betonas SGU:s karaktär av geovetenskapligtfack- och serviceorgan för hela samhället, som SGU:s opartiskhet ochobjektivitet framhävs. Informations- och uppdragsverksamheten ges betydligtstörre plats än , 8.5.2SGU:s verksamhetsområden 8,5,2,1 Geologisk karlering Geologiutredningenlägger med hänvisning till det betydande användningsområdet för geologiskakartor fram ett ambitisöst förslag om karteringen, vilken föreslås fåbetydligt ökade resurser. Modema geologiska kartor finns f. n. endast för enmindre del av landet. Med hänsyn tUl svårigheten att med äldre kartor uppfylladagens krav på geologisk information föreslår utredningen att en landstäckandekartering genomförs . Remissinstansernaansluter sig till utredningens bedömning och förordar genomgående en utbyggdkartering. Många remissinstanser föreslår därvid en ännu högre karteringstaktän utredningen. Jagdelar utredningens och remissinstansernas uppfattning att den geologiskakarteringen är av betydelse i ett flertal verksamheter, både sådana som bedrivsav enskUda och sådana som måste anses höra till samhällets åtaganden. Somexempel kan nämnas bl, a. uppförande av bebyggelse, lokalisering av industrieroch kraftverk inom ramen för den fysiska riksplaneringen, anläggning avkommunikationsleder, bergrum etc, avsättande av markområden för jord- ochskogsbruk eller som nationalparker och naturreservat, anläggning avfritidsområden, exploatering av mineraltillgångar lösa avlagringar säsomlera, sand och grus eller delar av berggmnden såsom , s, k.industrimineral och byggnadssten eller av gmndvatten. Dengeologiska karteringen finansieras f, n, genom statsanslag. Utredningen föratsätteratt sä skall vara fallet även i fortsättningen. Statskontoret tar upp dennafråga och ifrågasätter om inte möjlighetema att på ett mer markant sätt låtakonsumentemas önskemål komma till uttr>'ck genom någon form av prismekanismbör övervägas. Även andra remissinstanser uttrycker önskemål om att de som ärintresserade av geologiska kartor skall beredas tillfälle att påverkainriktningen av SGU:s kartering. Jagvill först konstatera, att en allmän övergäng till uppdragsverksamhet inomkarteringen av flera skäl inte är möjlig att genomföra. En uppdragsfinansiering av denna verksamhet skulle bl, a, sannolikt 1973: 41 157 medföraatt karteringen kom att ligga pä en från samhällets synpunkt alltför låg nivå,eftersom mycket få intressenter skulle vilja betala för kartläggning av störreområden. De kartor som dä togs fram skulle vara av mycket olUcartadbeskaffenhet och främst ha intresse för uppdragsgivaren, som andraintressenter kunde få svårigheter att utnyttja eller t, o, m. att få ta del avdem. Jag finner därför att alhnän geologisk kartering på samma sätt somrikets allmänna kartverks kartarbeten bör bekostas med allmänna medel och attresultaten bör vara offentliga. Att däremot de allmänna geologiska kartornasförsäljningspris liksom måste omprövas från tid till annan är naturligt. Vad jag nu sagt avserenbart sådana geologiska kartor som systematiskt utformas i en fastställdskala och tjänar översiktiiga planeringsändamål. För mera speciella ändamål,t. ex. för detaljerad projektering av byggnader och anläggningar samt förundersökningar avseende exploatering av mineraltillgångar eller grandvatten,erfordras i allmänhet noggrannare geologisk kartläggning. När SGU bedriversådan verksamhet bör detta enligt min uppfattning ske i uppdragsform. Därvidankommer det på uppdragsgivaren att bestämma arbetets art och omfattning. Som jag tidigare nämntproducerar SGU f. n, berggrunds- och jordartskartor. De utnyttjas främst förolika planeringsändamål och som underlag för uppsökande av råvarutUlgångar ijord och berg. Vid sidan av dessa karttyper produceras även geofysiska och hydrogeologiskakartor. Geofysiska kartor, vilka upptar data om jordskorpans magnetiska,elektriska, radioaktiva, tyngdkrafts- m. fl. egenskaper, kan tjäna som underlagför framställning av bergarts-, jordarts- och grundvattenkartor, men även i sigsjälva användas vid prospekteringsarbeten samt grand-vattenundersökningar.Kartläggning av den radioaktiva strålningen från markytan kan exempelvisdessutom vara av betydelse i samband med bedömningen av sådana problem somgäller förekomsten av radongas i gravor och bergmm eller den naturligaradioaktiviteten i områden dit kärnkraftverk kan komma att förläggas. Syftetmed de hydrogeologiska kartoma är att klarlägga förekomst, uppträdande ochegenskaper hos grundvattnet inom kartområdet. Ett antal remissinstanser föreslåratt en reguljär utgivning av de båda senare karttypema skall påbörjas. 1967 årsgravutredning föreslår att SGU ges i uppdrag att utarbeta ett program förutökad berggrandskartering i , Remissinstansema visar påett behov av att låta kartkonsumenterna utöva ett större inflytande över SGU:skartering, Konsumentema är intresserade av såväl prioritering av vissa områden,kartomas innehåll m. m, som fördelningen av SGU:s totala karteringsresurser påolika typer av kartor.