prop · FW0393 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag anserdet därför i likhet med utredningen lämpUgt att man genom registrering gerpublicitet åt alt ett bolag har emitterat konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade med optionsrätt till n)eckning. Som utredningen föreslagitbör registreringsanmälan kunna anstå till dess teckningen har avslutals och detalltså visat sig att lånet har kunnat placeras. I enlighet härmed föreskrivs iandra stycket att bolaget skall för registrering anmäla emissionsbeslutel ochdet nomineUa belopp av lånet som tecknats så snart teckningen av skuldebrevenhar avslutats. 195 § 1 mom. första ochandra styckena aktiebolagslagen innehåUer bestämmelser som syftar till attskapa garantier för alt aktiekapitalet är till fullo inbetalt innan beslut omökning av delta aktiekapital registrerats. Dessa bestämmelser bör gälla ävennär det är fråga om registrering av ernission enligt denna lag. Bestämmelsehärom har intagits i andra stycket. Paragrafeninnehåller regler om styrelsens möjligheter all fatta beslut om emission och omavvikelse från aktieägamas företrädesrätt under förutsättning av bolagstämmansgodkännande. I fråga om styrdsensbeslut gäller enligt paragrafen bestämmelserna i 57 §§ och 8 § första stycketi tillämphga delar. Styrelsens emissionsbeslul skaU alltså ha det innehåll somframgår av 5 §. Dessutom måste naturligtvis anges att beslutet sker underförutsättning av bolagsstämmans godkännande. Skall skuldebrev emilteras motapport måste styrelsens emissionsbeslut ha det innehåll som framgår av 6 §.Sedan styrelsen fattal beslut skall kungörelse och meddelande till aktieägarnaske i enlighet med bestämmelserna i 7 §. Avbestämmelserna i 5 § fjärde stycket följer alt styrelsens emissionsbeslut kanske i två etapper. Vid den senare etappen skall styrelsen eller den styrelsenförordnar i så faU bestämma emissionens belopp, emissionskurs, räntefot samtvillkor för utbyte eller nyteckning. Om styrelsen fattar beslutom emission under förutsättning av bolagsstämmans godkännande, får inteaktieägarna den underrättelse i förväg om beslutet som enligt 4 § ifrågakommernär bolagsstämma fattar emissionsbeslul. Detta betyder att aktieägare i andrabolag än avstämningsbolag bara har på sig från utfärdandet avkungörelsen för att bestämma huruvida de vUl utnyttja företrädesrätt att deltai emissionen. Förslaget har på denna punkt samma innebörd somutredningsförslaget har i fråga om nyemission som beslutals av styrelsen underförutsättning av bolagsstämmans godkännande. Eflerkungörandet av styrelsens beslut kan teckning av skuldebreven påbörjas. Har elllägsta belopp beslämls för emissionen och har detta inte tecknats inomteckningstiden, är enligt 8 § första stycket styrelsens beslut om emissionenförfallet. I sådant fall behöver alltså aldrig bolagsstämmans godkännandeinhämtas. SjälvfaUet kan inle registrering ske av ett förfalletemissionsbeslul. Har det efter teckningenvisat sig att emissionen har kunnat placeras, skall styrelsen begärabolagsstämmans godkännande av beslutet. I fråga om styrelsens begäran ombolagsstämmans godkännande skall enligt andra stycket föreskrifterna i 4 §tiUämpas. Vad i 4 § sägs om förslag till emissionsbeslut skall då gäUa styrelsensbeslut. Styrelsen måste alltså hålla sitt emissionsbeslut tillgängUgt föraktieägarna under minst före bolagsstämman. Skälen till eventuellaavvikelser från aktieägarnas företrädesrätt måste anges. Aktieägare har rättalt på begäran få styrelsebeslutet sig tillsänt. Skulle beslutet ha fattats itvå etapper med stöd av 5 § fjärde stycket måste båda besluten hållastillgängliga i enlighet med vad nu sagts. Även de i 4 § angivna handlingarnaskall hållas tillgängliga för aktieägarna i enlighet med bestämmelserna i 4 §. Anmälan för registreringav emissionsbeslutet skall enligt tredje stycket göras när emissionsbeslutethar godkänts av stämman och teckningen av skuldebreven har avslutats. Haranmälan för registrering inle skett från styrelsens emissionsbeslutär beslutet enligt stycket förfallet. Detta betyder att registrering avstyrelsens emissionsbeslut skall vägras om etlårstiden överskridits. Bestämmelserna om attemissionsbeslut förfaller efter viss lid har hämtats från utredningsförslagetsbestämmelser om nyemission under förutsättning av bolagsstämmans godkännande.Bestämmelserna avviker i vissa hänseenden från vad som gällervid nyemission under förutsällning av bolagsstämmans godkännande (jfr 195 § 4mom. andra stycket aktiebolagslagen). Paragrafeninnehåller regler om bemyndigande för styrelsen alt besluta om emission ochatt avvika från bestämmelserna om aktieägarnas företrädesrätt. Bolagsstämmansbeslut skall innehåUa bestämmelser om den tid, längst intill nästkommandeordinarie bolagsstämma, inom vilken styrelsens beslut skall fattas. Enligtsärskild föreskrift i paragrafen har styrelsen inle behörighet att besluta omemission mot apport eller om avvikelse från företrädesrätt med mindre detlasärskilt angivils i bolagsstämmans beslut om bemyndigande. I denna delhänvisas lUl vad som anförs vid 63 a § andra stycket förslaget till lag omändring i aktiebolagslagen. Förslagetutgår från att ett bemyndigande kan begränsas i olika hänseenden.Bolagsstämman kan sålunda begränsa bemyndigandet till att endast avse emissionav skuldebrev mot kontant betalning. Givelvis kan stämman också underlåta altbemyndiga styrelsen alt avvika från bestämmelserna om aktieägarnasföreträdesrätt. Även andra begränsningar för bemyndigandet kan göras.Bolagsstämman kan t. ex. ge anvisningar om emissionens storlek, emissionskurs,räntefot, konverteringsvillkor eller viUkor för nyteckning. Enligtparagrafen äger bestämmelserna i 4 § första stycket motsvarande tUlämpning ifråga om förslag till bemyndigande. Förslag till bemyndigande skaU alltsåhållas tillgängligt för aktieägare i enlighet med vad som anges i 4 § förstastycket. SkaU årsredovisningen inte behandlas på sfämman skall också de i 4 §första stycket angivna handlingarna hållas tillgängliga for aktieägama. Innebärförslaget att styrelsen skall få bemyndigande att besluta om avvikelse frånaktieägarnas företrädesrätt skall skälen härtill anges i förslaget eller ihandling som fogas vid förslaget. Förslaget skall i sin helhet framläggas påstämman. Genom att detta förfarande måste iakttas säkerställs att aktieägarnaså långt möjligt får tillräckligt informationsunderlag när det gäller att fattabeslut om bemyndigande. Ettbeslut om bemyndigande innebär alt en del av bolagsstämmans befogenheteröverflyttas på styrelsen. Allmänheten måste kunna få kännedom om att ettsådant beslut har fattals. På grund härav föreskrivs vidare i paragrafen attbolagsstämmans beslut genast skall anmälas för registrering. Innanregistrering har ägt rum kan styrelsen enligt paragrafen inte fatta beslut omemission. Skulle styrelsen ha fatlat ett emissionsbeslut utan att registreringhar ägt rum och utan att i beslutet angivits att det fattals under förbehåU avbolagsstämmans godkännande, blir teckning som sker på grund av sådant beslutinte bindande vare sig för bolaget eller för tecknarna eftersom beslutet dåfattals av ett bolagsorgan som saknar behörighet därlUl. Vidregisleringen åligger det registreringsmyndigheten att kontrollera om de iparagrafen angivna förutsättningarna för bemyndigande har uppfyllts.Är så ej fallet skaU registrering vägras, jfr 192 § 1 och 2 mom.aktiebolagslagen. Har styrelsen med stöd avett i vederbörlig ordning registrerat bemyndigande fattat beslut om emissionskall enligt paragrafen bestämmelserna i 58 §§ gälla i tUlämpliga delar ifråga om emissionsbeslutet. Emissionsbeslutet skall alltså ha det innehåll somframgår av 5 §. I avstämningsbolag skall avstämningsdag bestämmas, omaktieägare har företrädesrätt alt delta i emissionen. Med stöd avbolagsstämmans bemyndigande att besluta om emission har styrelsen möjlighetatt i fråga om vissa emissionsvillkor fatta beslutet i två etapper och därviddelegera beslutanderätten inom sig enligt 5 § fjärde stycket. Är det fråga omemission av skuldebrev mot apport måste styrelsen iaktta föreskrifterna i 6 §.Kungörelse om emissionsbeslutet samt underrättelse tUl aktieägare skaU skeenligt föreskriftema i 7 §. Regeln i 7 § sista stycket saknar emellertidtillämpning när styrelsen fattar emissionsbeslut. Har ett minimibeloppfastställts av styrelsen för emissionen, förfaller stjrrelsens beslut omemission, om minimibeloppet inte tecknas. När en emission kunnat placeras ochteckningen avslutats, skall bolaget genast för registrering anmäla styrelsensemissionsbeslut och det nominella belopp av lånet som tecknats. Aktieägaresom har företrädesrätt att delta i emission är enligt stycket berättigad attför varje aktie utfå särskilt teckningsrättsbevis angivande hur många sådanabevis som skall avlämnas vid teckning av skuldebrev. Bestämmelserna, somhämtats från utredningsförslaget, motsvarar i huvudsak nuvarande regler i 56 §första stycket aktiebolagslagen. Enligtandra stycket nyssnämnda paragraf får teckningsrättsbevis inte utlämnas tillaktieägare innan registrering av beslutet om nyemission har skett. Någonmotsvarande bestämmelse finns inte i förevarande lag. Detta har samband med attaktiebolagslagens system med förhandsgranskning av emissionsbeslut och avteckningslistor inte har någon motsvarighet i förevarande lag enligt vilkenregistrering av emissionsbeslutel sker först sedan teckningen har avslutats. Närteckningsrättsbevis utlämnas eller, om sådana inte används, när teckning avskuldebrev sker, skaU enligt stycket det aktiebrev vara företrädesrättengmndas förses med påskrift att företrädesrätten har begagnats. Bestämmelserna,som endast gäller andra bolag än avstämningsbolag, har motsvarighet i 56 §aktiebolagslagen. 8 1973.1 saml Nr 93 Stycketinnehåller bestämmelser om teckningsrättsbevis i avstämningsbolag.Teckningsrättsbevis som tiUkommer aktie'ägare i sådant bolag skall enligtstycket utan dröjsmål i rekommenderat brev eller på annat betryggande sättöversändas till den som på avstämningsdagen var införd i aktieboken eller iförteckning enligt 12 § lagen om förenklad aktiehanlering. Dessa bestämmelsermotsvarar föreskrifterna i 22 § och 24 § andra stycket lagen om förenkladaktiehantering om användande av emissionsbevis vid nyemission iavstämningsbolag. EnUgt 22 och 23 §§nyssnämnda lag skall den som på avstämningsdagen är införd i aktieboken elleri förteckning enligt 12 § lagen om förenklad alrtiehantering anses varabehörig att motta emissionsbevis. Visar det sig att den som fåttemissionsbevis saknade rätt därtill, skall aktiebolaget likv'äl ha ansesfuUgjort sin skyldighet, såvida inte aktiebolaget eller värdepapperscentralenhade kännedom om att emissionsbeviset kom i orätta händer eller åsidosatt denoaktsamhet som efter omständigheterna skäligen bort iakttas eller mollagarenvar i konkurs eller omyndig. Dessa bestämmelser i lagen om förenkladaktiehanteruig inne-b'är i huvudsak att den som på avstämningsdagen ärregistrerad i aktieboken eller i den särskUda förtecknmgen skall presumerasvara behörig att motta utdelning eller emissionsbevis. Presumtionen kan brytasunder angivna förutsättningar. Bestämmelserna i 22 och 23 §§ lagen omförenklad aktiehantering skall enligt förevarande stycke äga motsvarandetUlämpning när teckningsrättsbevis utsänts enligt 11 § förevarande lag. Ifråga om avstämningsbolag tUlämpas den ordningen att värdepapperscentralenhandhar vissa uppgifter för sådana bolags räkning. Dit hör bl. a.distributionen av emissionsbevis. Enligt bestämmelse i bolagsordningen förvärdepapperscentralen har värdepapperscentralen till föremål för sin verksamhetbl. a. att biträda låntagare och långivare i obligationshanteringen eftermönster av lagen om förenklad aktiehantering och på sätt som kan komma attavtalas med obligationsmarknadens parter. Bolaget kan vidare också i övrigtmedverka vid genomförande av förenklade hanteringsrutiner påvärdepappersområdet. Utrymme finns alltså för avslämningsbolagen alt anlitavärdepapperscentralens tjänster även vid sådana emissioner som avses iförevarande lag (jfr prop. 1970: 99 s. 76). Bestämmelserna om teckningsrättsbevis,optionsbevis och skuldebrev, som avses i denna lag, har utformats med hänsyntUl att bolagen kan vilja anlita värdepapperscentralens tjänster i samband medemissioner. Iförsta stycket föreskrivs att skuldebrev, optionsbevis och tecknings- rältsbevissom avses i lagen skall undertecknas av styrelsen eller enligt Styrelsensbemyndigande av bank eller, i fråga om avstämningsbolag, avvärdepapperscentralen. Namnteckning får enligt stycket återges genom tryckningeller på annat liknande sätt. Enligtandra stycket får borgenär skilja optionsbevis från skuldebrev och förfoga överbeviset särskilt i den mån ej annat följer av föreskrift i skuldebrevet attoptionsbevis får avskiljas först . Gmnden för besfåmmelserna hari huvudsak redovisats tidigare. Den särskilda regeln om att skuldebrev kaninnehåUa föreskrift att optionsbevis får avskiljas först efter viss tidsammanhänger med att det på vissa utländska börser förekommer regler om atthandel med "delachable warrants" får förekomma först efterdet att obligationslånet har emitlerats. Istycket föreskrivs att om optionsbevis eller teckningsrättsbevis överlåtseller pantsätts skall vad i 13, 14 och 22 §§ lagen om skuldebrev föreskrivsrörande skuldebrev slällt tiU viss man eUer order äga motsvarande tUlämpningom beviset är stäUt till viss man. I annat fall skall enligt stycket tiUämpasvad i nu nämnda lagrum föreskrivs rörande skuldebrev stäUt tUl innehavaren.Detta innebär att frågan om överlåtelses och panlsättnings gUtighet mot tredjeman bedöms efter samma regler som gäller för sådana teckningsrättsbevis somavses i aktiebolagslagen. Paragrafernai detta avsnitt, 1318 §§, innehåller bestämmelser om förfarandet vid denkapitalökning som en konvertering eller en nyteckning innebär. Närfordran enligt skuldebrev utbyts mot aktie skall enligt paragrafen skuldebrevetförses med påskrift om utbytet. I paragrafen anges vidare alt vid nyteckningskall skuldebrevet, eUer i förekommande fall optionsbeviset, förses medpåskrift om nyteckningen. Bestämmelsemai paragrafen har utformats efter mönster av reglerna i 56 § aktiebolagslagen omatt vid nyemission aktiebrev skall förses med påskrift att aktieägaren begagnathonom tiUkommande företrädesrätt till teckning av nya aktier eller attteckningsrättsbevis utlämnats tUl aktieägaren. Liknande bestämmelser finns i64 § 2 mom. aktiebolagslagen i fråga om utlämnande av delbevis eller fondaktie,jfr också vid 11 § andra stycket denna lag. Utansärskilt stadgande torde vara klart att påskriften på skuldebrevet elleroptionsbeviset skall göras på sådant sätt att påskriften inte lätt kanavlägsnas, jfr 15 § skuldebrevslagen. Prop.1973: 93 116 Enligt71 § andra stycket aktiebolagslagen skaU aUtid överkurs, dvs. den del avbetalningen för tecknad aktie som överstiger aktiens nominella belopp, läggastiU reservfonden. Ett slags överkurs kan också uppkomma i samband med enkonvertering, nämligen om beloppet på den fordran som skall utbytas mot enaktie överstiger aktiens nomineUa belopp. Som ett exempel på en sådansituation kan tagas det faUet att ett skuldebrev på nominellt . skallutbytas mot en aktie på nominellt . utgör dåett slags överkurs. Även sådan överkurs bör läggas till reservfonden. På gmndhärav föreskrivs i paragrafen att om vid utbyte av fordran enligt skuldebrevmot aktie fordringsbeloppet överstiger aktiens nominella belopp mellanskUlnadenskall råggas till reservfonden. Förstastycket innehåller bestämmelser om hur nyteckning skall gå till. Bestämmelsemahar utformats i anslutning till utredningsförslagets regler om teckning avaktier vid nyemission. Väsentligen motsvarande bestämmelser finns i 57 §aktiebolagslagen. Enligt stycket skallaktier tecknas på teckningsUsta som innehåller beslutet om emission avskuldebrev. av bolagsordningen, den senast fastställdabalansräkningen försedd med anteckning om bolagsstämmans beslut rörandebolagets vinst eller förlust samt förvaltningsberättelse ochrevisionsberättelse balansr'äkningen avser skaU vara fogade vidteckningslistan eller hållas tillgängliga för aktietecknare på plats som angesi Ustan. Andra och Iredje stycketinnehåller bestämmelser om aktietecknings ogiltighet och om tUldelning avtecknade aktier. I fråga om aktieteckningsogiltighet innebär bestämmelserna följande. Sker teckning av aktier utan attbestämmelserna i första stycket har iakttagits eller tecknas aktie med viUkorsom inte stämmer överens med de i emissionsbeslutet angivna villkoren ärteckningen ogiltig. Ogiltighet på sådan grund får dock inte göras gällande närregistrering skett enligt 17 §. Den som tecknat aktien med villkor kan efterregistreringen inte längre åberopa viUkorét. Om styrelsen anser attaktieteckning är ogUlig skall aktietecknaren genast underlättas. Bestämmelserna omaktietecknings ogiltighet motsvarar i huvudsak bestämmelserna därom i 58 §aktiebolagslagen. Regleringen bygger på tanken att aktieteckning är enformbunden handling som skall ske på visst sätt och i viss ordning.Aktietecknaren får inte för sin teckning uppsfäUa andra vUlkor 'än sådana somframgår av emissionsbeslutet. Det fömtsätts att styrelsen granskarteckningsUstorna och bestrider giltigheten av aktieteckning som den anser varaogUtig enligt dessa bestämmelser. OgUtighet får emellertid inte göras gäUandevare sig av bolaget eller aktietecknarennär registrering av de tecknade aktierna har skett enligt 17 §. Skulle aktietecknarenha uppstäUt ett otillåtet villkor, kan han inte efler registreringen längreåberopa vUlkoret. Lika Utet somaktiebolagslagen upptar förevarande lag några regler om verkan av vanligacivUrättsliga ogiltighetsanledningar tvång, svek, misstag, bristande rättslighandlingsförmåga etc. vid aktieteckning. Enligt aktiebolagslagenkan styrelsen vid nyemission av akiier förbehålla sig rätt att bestämmafördelningen av de tecknade aktiema. När det är fråga om nyteckning enligtdenna lag är läget emellertid något annorlunda. Aktietecknaren utnyttjar isådant faU den rätt tiU aktieteckning som bolaget tidigare medgivit genomutfärdande av skuldebrev förenade med optionsrätt tUl nyteckning. Bolaget bördärför vara skyldigt att godta aktieteckningen såvida den inte är ogUtig enligtnyss angivna bestämmelser. I tredje stycket föreskrivs därför attaktietecknaren skaU tUldelas tecknade aktier om inte aktieteckningen är ogUtig.Liksom fallet är vid tUldelning i sambänd med nyemission av aktier (jfr 59 § aktiebolagslagen)skaU aktierna genom styrelsens försorg ofördröjligen upptas i aktieboken. Av 10§ lagen om förenklad aktiehantering följer att utfärdade aktiebrev dessutomskaU anmärkas i aktiebrevsregistret när det är fråga om ett avstämningsbolag.Anteckning i aktiebok och, i fråga om avstämningsbolag, i aktiebrevsregisterskall aUtså ske på samma sätt som när det är fråga om aktie som tiUkommit genomnyemission. Genomaktieteckning får bolaget en fordran på aktietecknaren. Vid nyemission gäUer enligt60 § andra stycket aktiebolagslagen att aktietecknaren inte får kvitta skuldpå grund av aktieteckningen mot fordran som han kan ha hos bolaget, såvida intebestämmelser om kvittning intagits i beslutet om nyemission. Även ombestämmelser om kvittning saknas i beslutet om nyemission, kan kvittning få ägarum om styrelsen medger det. Kvittning får dock inte medges om den skulle ländatill nackdel för bolaget eller bolagets borgenärer. Det skulle i och för sigvara möjligt att i beslut om emission av skuldebrev förenade med optionsrätttUl nyteckning föreskriva att den som utnyttjar optionsrätt till nyteckningskall ha rätt att kvitta fordran som han kan ha hos bolaget mot skuld på grundav aktieteckningen. Enligt aktiebolagslagen likställs bestämmelser om rätt föraklietecknare att kvitta med apportemission. I själva verket är det också frågaom ett slags apport, aktietecknaren avskriver sin fordran på bolaget och får istället en andelsrätt i bolaget. Jag har tidigare framhåUit att jag inte är bereddatt förorda att nyteckning enligt förevarande lag skall få ske genom apport.Av samma skäl vUl jag inte heller föreslå att det skall vara 1973: 93 118 möjligtatt i emissionsbeslutel inta bestämmelser om rätt för den som utnyttjaroptionsrätt tUl nyteckning att fullgöra sitt åtagande på gmnd av teckningengenom kvittning. Däremot bör enligt min mening kvittning kunna få ske omstyrelsen medger detta. Den som innehar optionsrätt till nyteckning skaU alltsåinte kunna ha möjlighet att påfordra kvittning men bolaget skall å andra sidanha möjlighet att medge kvittning. Medgivande från bolagels sida bör, liksomfallet är enligt aktiebolagslagen, inte kunna få lämnas om det skulle vara tillskada för bolaget eller dess borgenärer. Iparagrafens första stycke föreskrivs i enlighet med det anförda att kvittningav skuld på grund av aktieteckningen mot fordran mot bolaget får ske endast omstyrelsen medger kvittning. Sådant medgivande får enligt paragrafen inte lämnasom det skuUe vara till skada för bolaget eUer dess borgenärer. 4144 §§ aktiebolagslagen föreskrivs om skyldighet att erlägga betalning påaktie och avlämna förbindelse samt om påföljd vid underlåtenhet att fullgörasådan skyldighet skall enligt andra stycket äga motsvarande tUlämpning vidaktieteckning enhgt denna lag när aktietecknare inte erlagt full betalnmg vidteckningen. I62 § aktiebolagslagen finns bestämmelser om när betalning av nyemitteradeaktier skall ha ägt rum. Senast från det stämman fattade beslut omnyemission, skall full betalning för varje ny aktie erläggas. efterutgången av den för inbetalning av de nya aktiema bestämda tiden, skall förregistering anmälas hur många nya aktier som har betalts tUl fullo. Har eftersådan anmälan ytterligare nya aktier blivit tUl fullo betalda, skall inom sexmånader efter betalningen antalet sådana aktier anmälas för registrering. Såsnart registrering har skett anses aktiekapitalet ha ökat med sammanlagdanominella beloppet av det nya antal aktier som har betalats till fullo.Kapitalökningen sker sålunda successivt. Utredningenhar inte behållit systemet med successiv kapitalökning. Har på de nya aktiemasammanlagt inbetalats så mycket att det inbetalade beloppet uppgår tUl halvadet ökningsbelopp som skall registeras, skaU hela kapitalökningen anmälas förregistrering. efter det att registrering av kapitalökningen har ägtrum måste full betalning ha erlagts för aktierna. Detta skall anmälas avbolaget för registrering. Har ej anmälts att full betalning erlagts för allaaktierna, skall registreringsmyndigheten efter bolagels hörande registrera attaktiekapitalet nedsatts med sammanlagda nomineUa beloppet av de aktier som intehar betalats Aktiema blir enligt utredningsförslaget ogiltiga när nedsättningenregistrerats. Underremissbehandhngen har utredningens förslag om registrering av kapitalökning vidnyemission i huvudsak lämnats utan erinran. menaremellertid att det är tveksamt om aktiekapitalet vid nyemission skall ansesökat redan när registrering sker efter det att så mycket inbetalats att deterlagda beloppet uppgår lill minst hälfien av kapitalökningen. Att helaökningsbeloppet skall kunna registreras när bara hälften av det blivit inbetaltkan vara i viss mån missvisande. Föreningen ifrågasätter därför om man inte börbehålla nuvarande syslem som innebär alt aktiekapitalet successivt ökas genomregistrering av akiier som blivit till fullo betalda. Denav utredningen föreslagna metoden för registrering av kapitalökning vidnyemission synes mig i och för sig fullt godtagbar. Skulle man emellertid redani detta sammanhang införa den metoden när det är fråga om kapitalökning efternyteckning enligt förevarande lag, får man det resultatet att kapitalökningregistreras efter två olika metoder. Vid traditionell nyemission skullefortfarande tUlämpas systemet med successiv kapitalökning under det alt vidnyteckning enligt denna lag ett annat system skulle gälla. Enligt min mening ärdetta i viss mån ägnat alt väcka betänkligheter. Jag finner det lämpligast attdet endast finns en metod för registrering av kapitalökning.