prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — kännetecknades förverkstadsexportens del av en stigande intemationell efterfrågan och saratidigtockså en försiktigare prissättning. Viden så snabb uppgång för exporten som skedde fjärde kvartalet 1972 är det inteförvånande ora lagren får tjänstgöra sora en buffert som fångar upp en del avefterfrågetillväxten. Så kan det också ha förhållit sig i fråga om speciellatyper av industriella färdigvamlager men totalt sett förefaller inteutvecklingen att ha raedfört någon påskyndad lagerreducerhig inom industrin motslutet av 1972. Settöver framstår 1972 i efterhand som präglat av raåttlig produktionstillväxtsora trots airbetstidsförkortningen endast medgav antalsmässigt oförändradsysselsättning. Produktiviteten steg påfallande kraftigt och en vissåterhämtning har skett av företagens rörelseresultat. Deras likviditetförstärktes avsevärt. Hushållens reala disponibla inkoraster steg blygsarat raed 1 1/och den privata konsurationens tUlväxl blev, trots en vissneddragning av sparkvoten, raåttiig. Den offentliga verksaraheten visadesaramanlagt obetydligt starkare procentuell volyratillväxt än den privatakonsurationen fastän de statliga investeringarna utvecklades expansivt.Lagerinvesteringama fortsatte att falla i ungefär den takt sora föratsettä.Bytesbalansen utvecklades däreraot i motsatt riktning raot den prognos soraframlades sä sent som i den reviderade nationalbudgeten . Den visadesålunda ett något ökat överskott. Densnabbare tillväxt av exporten och industriproduktionen sora satte in fjärdekvartalet 1972 synes för industriproduktionens del i huvudsak ha vidmakthållitsoch för exportens del ha överträffats . Ivärde steg i vart fall exporten säsongrensat väsentligt snabbare från fjärdekvartalet 1972 till än mellan de två sista kvartalen1972, en tUlväxt jämfört med inemot . Konjunkturbarometern förförsta kvartalet 1973 visar bl. a. på en fortsalt stark tillväxt avexportorderuppgången. I detta förlopp återspeglas en acceleration avkonjunkturutvecklingen i sora fraraträdde under de sista raånadema1972, då inte rainst lagerrörelserna synes ha bidragit lill ett uppsving. Konjunklurutsiklernaför frarastår nu som påtagligt expansiva. En uppgång itotalproduktionens tUlväxt lUl 1973 förutses för nästan samtligavästeuropeiska industriländer med undanlag för sådana vilka i likhet medÖsterrike och hade totalt sett fullt kapacUetsulnyttjande . Liksorai den prelirainära nationalbudgeten förutses en snabb expansionfortsätta i . Även ora konjunklurbilden i fortfarande ärtäraligen oklar, förefaller en viss ålerhäratning kunna koraraa tUl ståndunder loppet av 1973. Däreraot synes läget i den brittiska ekonorain ha klamatpåtagligt de senaste m.änadema. Visserligen kvarstår fortfarande vissaosäkerhets-moment men utvecklingen bl. a. på arbetsmarknaden och av investeringarnapekar mot alt en ökning av tillväxten 1973 är att vänta även i Storbritannien.Av central betydelse för den västeuropeiska konjunkturbilden fraraståraUtjärat den utveckling sora den västtyska ekonorain kan korama att uppvisa. Fleratecken tyder på att konjunkturläget i undergått en markantförbättring . Från sista kvartalet 1972 har enpåtaglig åtstramning inträffat på arbetsmarknaden genom såväl en minskning avden redan låga ajbetslösheten sora en ökning av antalet lediga platser.Orderingången tUl industrin ökade under 5-raånaders- 1 Revideradnationalbudget för 7 raed ineraot järafört raed sararaa period ett årtidigare. Särskilt kraftigt ökade orderragången från exportraarknadema, ellerraed , och bland de olika industribranscherna uppvisadeinvesteringsvamindustrin den raest expansiva utvecklingen. Mot denna bakgmnd fmns detskäl att anta att konjunkturförloppet i koraraer att präglas av ensuccessiv ökning av produktionstillväxten. Med tanke på den gynnsamraaordemtvecklingen /1973 såväl som den förhållandevis högagraden av kapacitetsutnyttjande inom industrin torde detfinnas skäl alt räkna raed en upprevidering av de jämförelsevis blygsararaa investeringsplanersora tidigare redovisats. En ytterligare faktor sorn. pekar i sararaa riktningär det lageruppsving sora redan synes ha inletts. Av planema att döraaförefaller eraellertid investeringskonjunkturen 1973 och 1974 bli klart raindreexpansiv än vid närraast föregående uppsving sora inleddes . Liksora i Västtysklandväntas de privata investeringarna såväl de fasta sora lagerinvesteringama korama in i ett mera expansivt skede i och möjligen också iItalien. Även i flera mindre länder i däribland de nordiskaländema fömtses investe-ringseflerfrågan förslärkas 1973. Med en fortsatträtt betydande tillväxt av den privata konsumtionen och de offentligamyndighetemas utgifter torde under sådana omständigheter inte någon större riskföreligga för en konjunkturdämpning i orarådet före utgången av året. Igenorasnitt väntas liksora i den prelirainära nationalbudgeten totalproduktionen i öka raed . Bland förutsättningama fördenna bedömning av ekonomier ingår förväntningar ora fortsaltexpansion i Nordaraerika, tUltagande uppsving i och betydandevolyratillväxt för världshandeln. I Förenta staternaförutses bruttonationalprodukten under inverkan av ökade industri- ochlagerinvesteringar fortsätta alt stiga i samma takt sora 1972, dvs. raed ca6,. Saratidigt kan arbetslösheten väntas sjunka ytterligare. I väntasen fortsatt expansion av efterfrågan bäras upp av den privata konsurationen,bostadsbyggandet och de offentliga utgifterna. Att döraa av nyUgen inhäratadeenkäter hos företagen kan industriinvesteringarna koraraa in i ett raeraexpansivt skede , vilket tUlsararaans raed ett väntatuppsving i lagerinvesteringama torde förstärka konjunkturen ytterligare.Tillväxten för hela sarahällsekonorain beräknas sålunda stiga till 11 %19721973. I den prelirainäranationalbudgeten förutsågs världshandeln öka raed ca 11 %uttryckt i volymterraer. Fömtsättningama för en dylik stark expansion avhandeln har stärkts mot bakgrund av detgenerellt sett förbättrade konjunkturläge sora nu raed större säkerhet kanförutses i världsekonorain 1973. Det finnes eraellertid skäl att vänta att devid växelkursoragmpperingen idecember 1971 eftersträvade effektema på handelsströmmarna raellan berördaländer och oraråden efter hand koraraer att förstärkas , i synnerhetsom de ytterligare valutakursjusteringama i febmari/ tillsararaansmed dem som korarait tUl stånd för de flytande valutorna i huvudsak gått isamma riktning som vid Washington-överenskommelsen. Urkonjunktursynpunkt bör detta betyda att utveckluigen i Förenta statema 1973 kanväntas få en i tilltagande grad expansiv påverkan av de senaste två årensvalutakursföriindringar. Däremot torde inte utvecklingen i den japanskaekonomin i samraa utsträckning sora under tidigare intemationellahögkonjunkturer koraraa att bäras upp av exporten och investeringamaförknippade med denna. Frågan kan härefter ställas på vilket sätt deneuropeiska konjunkturutvecklingen kan tänkas bli påverkad avvalutakursförändringama. Ävenora ländema i genoragående devalverat raed och i vissafall i förhållande tUl , kan man inte avdetta sluta sig till att det relativa konkurrenstrycket från japanskaprodukter har rainskat påtagligt. Hänsyn raåste vid en sädan bedömningnärrUigen tas såväl till förekomsten av fömt icke utnyttjad konkurrensförraågahos de japanska leverantörerna sora till det ökade motstånd sora de kan haraött på den araerikanska raarknaden. Till detta skall även fogas attaraerikanska produkters konkurrenskraft ökat påtagUgt i relation tUl produkterfrån flertalet europeiska länder genora såvälväxelkursförändringarna sora den från amerikansk synpunkt mycket gynnsammaprisutvecklingen. TUl bilden hör emellertid vidare att konjun]tturfasningenskiljer sig avsevärt raellan de olika orarådena. Med i ettklart längre fraraskridet skede i konjunkturfasen 1973 iin soradessutora torde ligga efter även blir intrycket avgjort ljusare förVästeuropas dd. Detinhemska ef lerf rågetryck st i fraraför allt raen även iJapan kan sålunda både 'erka återhållande på exporten till och åtrainstone vad gäller verka expansivt på denvästeuropeiska exporten. Slutsatsen synes sålunda bli att omstruktureringen avhandelsströmmama raellan industriländema från västeuropeisk synpunkt koraraeratt inträffa i ett relativt gynnsamt skede av konjunkturutvecklingen. Avdelvis samraa skäl sora det kan väntas att den reala anpassningen kan bliförhållandevis friklionsfri kan det emellertid befaras att denna process kan fåavsevärt uppdri\'ande återverkningar på den internationella prisutvecklingen.Aret 1973 inleddes med kraftiga prisstegrmgar på de Lntemationdlaråvarumarknadema. Delvis kan dessa ha varit av den karaktären att de innebarett återställande av realprisläget efter de prisfall realt sett, sora för dessaraerendels i dollar prisnoterade pro- 1 Reviderad nationalbudget för 9 dukter i ett svagare raarknadsläge utlöstes avvalutakursförändringama . Vad gäller färdigvaruprisema torde raan i nuvarandekonjunkturläge få räkna raed risken av att de prishöjningar på i synnerhetvästtyska och japanska produkter sora på tredje raarknader föranleds avvalutakursförändringarna kan få betydligt starkare sraittoeffekler än deprissänkningar sora kan förekoraraa på exerapelvis araerikanska produkter. Skälethärtill skulle vara att de japanska och västtyska producenterna genora sinstarka ställnuig utövat ett pristryck på sina konkurrenter. När detta trycklättar kan det utrymrae sora härigenora uppkoraraer tUl avsevärd del koraraaall utnyttjas för prishöjningar av deras konkurrenter i andra länder. Denförstärkning sora synes ha inträffat av det interna efterfrågelägetinom och ökar sannolikheten av all exportörema i dessaländer hävdar sina priser. På delta sätt kan också den anpassning avprisrelationerna sora "normalt" skulle utiösas avvalutakursförändringama komma alt försvagas. En dylik tendens kan bli beslåendeså länge de apprecierande länderna intar en prisledande ställning. I den prelUninära nationalbudgeten fömtsågs altprisema inom världshandeln skulle stiga med 1973. Med tanke på bl. a.den raycket snabba prisstegringslakten inora de flesta de förstamånadema kan en viss uppjustering av detta tal koraraa att visa sigbefogad. Delta gäller eraellertid vid raätning i valutor sora i genorasnittbehållit sitt bytesvärde vid växdkursjusteringama / raars 1973 säratvid det flytande tillstånd sora rått därefter. Uttryckta i dollar tordevärldshanddsprisema öka raed gott och väl 1973. prognos för exporten är till störstadelen baserad på uppgifter från större företag och vissa branschorganisationer.Konjunkturinstitutet har i sin bedömning av dessa uppgifter utgått frän denuppfattning ora den internationella konjunkturutvecklingen sora redovisatsi del närraast föregående. Exporten exkl. fartyg beräknas öka raed ivolym 1973, att jämföra raed inte fullt 1972. För den totala varuexportenväntas tillväxten bli likaledes . Med de deflateringsprinciper soratillämpas i nationalräkenskapskalkylerna bör emellertid den för 19721973beräknade uppgången av exportens volyra motsvara . Den här angivnaexportlillväxlen innebär en klar uppjustering eller raed 3procentenheter järafört raed prognosen i den prelirainära nationalbudgetenför 1973. Exporttillväxten 1972 var jämförelsevis svag i förhållandelill importutvecklingen lill avsättningsmarknaderna. TiU en del lorde dettakunna förklaras av att investeringsvaror från verkstadsindustrin utgör enstörre andel av export än av mottagarländemas iraport saratidigt soradet intemationella konjunkturuppsvinget frärast berörde konsuration ochbyggnadsinvesteringar. Det fortsalla internationeUa konjunklurför- loppet väntas i dessa hänseenden raedverka tUl ett klartgynnsamraare utfall för den svenska exporten 1973. Exporten avverkstadsprodukter e.Kkl. fartyg förutses sålunda öka raed i volyra1973, att järaföra med en oförändrad volyra 1972. Likaså väntas exporten avskogsbaserade produkter växa kraftigt. Utförseln av massa och papper beräknassålunda öka med 19 resp. , raedan däreraot trävaruexporten avkapaci-letsskäl inte väntas kunna stiga i takt raed efterfrågan. För järn ochstål fömtses tUlväxtlal av ungefär sararaa storlek sora 1972, eller ca 15 %.Under förutsättning av norraalskijrd beräknas livsraeddsexporten rainska 1973 efter raycket kraftiga ökningar både 1971 och 1972. För gmppen"övrigvaror" förutses e:icporten öka raed 1973. Därvid väntasfraraför allt den expansiva efterfrågeutvecklingen i de nordiska ländema och iStorbritannien där nära 2/3 av denna varugrupp avsatts och särskUtavvecklingen av den danska iraportavgiften verka kraftigt sliraulerande. Det privata näringslivets investeringar i byggnader ochmaskiner väntas enligt öka raed tiU 1973.För industrins del fömtses en volyraöining raed totalt, varav förmaskininvesteringarna och för byggnadsinvesteringarna. De förväntadeutfallen har erhållits efter sedvanlig uppjustering av industrins planer, sorade kora tUl uttryck i februarienkät. Järafört mednovemberenkäten har industrin justerat upp sina planer kraftigt.Uppjusteringen avser främst byggnadsmvesteringama. På branschnivå förutsesbetydande volymraässiga investeringsöknmgar äga rura 1973 inora verkstadsindustrinoch jäm- och stålverken. Inora raassa-och pappersindustrin förutsesimesteringama rainska. Handelns investeringar beräknas rainska raed ivolyra 1973 efter att ha ökat raed 1972. De senaste årens utveckling har kännetecknats av ovanligtstarka lagerrörelser. Industrins lagerhållning minskade 1972 med ca 340 milj.kr. Den beräknas däremot öka med ca 900 milj. kr. Den totalalageruppbyggnaden beräknas bli ca 1 400 milj. kr. 1973, att jämföra med enlagerrainskning raed ca 260 railj. Detta skulle följaktiigeninnebära ett positivt lageroraslag på ca 1 660 railj. Dessa värden förlagerinvesleringar och förändringar härav är angivna priser. Detprivata näringslivets totala realkapilalbildning förutses med dennalagerutveckling öka raed i volyra 1973 efler en rainskning raed 1972. De statliga investeringarna beräknas öka raed ivolyra 1973. Häri ingår en ökning av byggnadsinvesteringarna raed och enökning av raaskininvesleringarna raed . Affärsverken svarar helt för denberäknade tillväxten av raaskininvesteringama. Kommunernas investeringar beräknas rainska raed ivolym 1973 efter en ökning 1972. 1 Revideradnationalbudget för 11 raed3 %, raedan raaskinmvesleringama förutses öka . En kraftigare nedgånghade varit att vänta förutan de åtgärder sora vidtagits för att stiraulera denkomraunala byggaktiviteten. Bland ätgärdema kan nämnas bidrag för koraraunernasrailjövårdsinvesteringar. För bostadsbyggandetberäknar konjunkturinstitutel en igångsättning med ca 80 000 lägenheter 1973,av vUka andelen småhus uppskattas till . Bosladsinvesleringarna förutsesunder dessa fömtsättningar totalt rainska raed i volyra 1973.Investeringama i flerfamUjshus beräknas minska , medansmåhusinvesteringarna väntas öka raed . Orabyggnadsverksamheten antas fåökad betydelse , eftersora stiraulansåtgärder vidtagits för att ökaorabyggnadsverk-saraheten. Det kan bl. a. näranas att byggföretag kan erhållastatsbidrag av lönekosmadema vid uppmstnmg av äldre fastigheter. Interainst byggnadsunderhållet torde koraraa att stirauleras av dessa åtgärder.Antalet färdigställda lägenheter har beräknats till 101 350 vilket är2 700 färre än . Dentotala fasta investeringsvolymen beräknas öka raed i volym 1973.Maskininvesteringama förutses öka , raedan byggnadsinvesteringarnaväntas minska raed . Härvid är dock att raärka att byggnadsverksamheten kankoraraa att utveckla sig något gynnsaramare än byggnadsinvesteringama. Denökning av bostadsunderhållet sora eraotses 1973 representerar näraligen enligtnuvarande norraer för nationalräkenskaperna inte något bidrag tillbyggnadsinvesteringama, men väl till byggnadsproduklionen. Inberäknat lagerförutses investeringarna öka raed . Beträffande inkomster,priser och konsumtion framläggs följande kalkyler. Den totala lönesumraansökning beräknas till mot 1972. Medan förljänslkomponentenväntas svara för ett raindre bidrag till lönesurameökningen 1973 än 1972, antassyssdsätlningskcra-ponenlen, sora 1972 var negativ, verka i raotsatt riktning.De enskilda företagarnas inkomster beräknas öka i samma takt 1973 sora 1972,eller raed . Totalt väntas faktorinkorastema stiga , vilketöverstiger ökningstakten 19711972 raed . Denna skillnad istegringstakt beror främst på en väntad snabbare ökning av de s. k. övriga faktorinkorastema.Tillväxten i de disponibla inkorastema beräknas till 1973 raot 1972.Den förutsedda kraftigare stegringen 1973 förklaras i betydande utsträckning avatt ökningen av skalleinbelalningarna delta år väntas bli svag, tiU följd av delsskattereforraen , dels de järafört raed 1972 lägrekvarskatteinbetalningarna. .Återbetalningar av överskjutande skatt beräknasäven 1973 komma att avse betydande belopp. Medan hushållens nettoinbetalningarav skall 1972 beräknas ha varit något lägre än deras slutliga skatt för sammaår, koramer dessa nettombetalningar 1973 att bli uppskattningsvis drygt 2miljarder kr. lägre än den slutiiga skatten . Vidbedömnuigen av prisulsiklerna har en utgångspunkt varit attarbetsgivamas kostnad per tiinrae i genorasnitt för saratliga anställda antasstiga raed , inkluderat höjningen av den allmännaarbetsgivaravgiften. Lönekostnadernas genoraslag inora de från intemationellkonkurrens skyddade näringarna väntas få ett för denna löne-stegringslaktnormalt värde. Lönekoslnadsgenoraslaget var däreraot 1972 större än norraalt.Enligt den prisprognos som utarbetats kan konsumentprisnivåns uppgång unde:rloppet av 1973 uppskattas till . Mellan genomsnittslägena för kalenderåren1972 och 1973 fömtses prisuppgången bli . Vidden fömtsalta prisuppgången kan de realt disponibla inkorasterna beräknas ökaraed 4 3/i fasta priser efter alt ha ökat raed 1 1/1972. Denprivata konsumtionen inld. turistnettot beräknas koraraa att öka raed 4 1/ivolyra 19721973 raot en ökning på ungefär 2 1/19711972. Med tanke på althushållens disponibla inkoraster i fasta priser väntas öka med 4 3/1973innebär detta en viss ökning av sparkvoten jämfört med . Denna uppgång isparkvoten beräknas uttryckt i procentenheter bli ungefär hälften så kraftigsom den nedgång i detta tal sora synes ha skett 19711972. Denoffentliga konsumtionen väntas i volyra öka med , varav denkomraunala raed och den statiiga raed närraare . För såväl statensora kommunema innebär detla kraftigare ökningar än vad sora fömtsågs i denpreliminära nationalbudgeten . Medledning av den förväntade efterfrågans tUlväxt kan imporivoly-men beräknasstiga med 19721973. Detta innebär en väsentligt kraftigareuppgång än 19711972, då ökningen var . Till det markerade uppsvingeti varuimporten bidrar såväl det betydande oraslaget i lagerinvesteringama soraen kraftigt ökande efterfrågan för privat konsuration och maskin investeringar.Med de deflateringsprinciper som tillämpas i nationalräkenskaperna synes denberäknade im-porlvolyraökningen böra anges till . Uppgångeni imporltillväxten fömtses bli särskilt stark för investeringsvaror ochindustriråvaror exkl. konsurationsråvaror. Iraporten av investeringsvarorberäknas sålunda öka raed 1973 efter en nedgång 1972 raed . Förindustriråvarorna förutses iraporten växa med ineraot 1973. Iraporten avkonsuralionsvaror väntas visa en fortsatt snabb tillväxt, raedan den däremotför byggnads- och jordbruksråvaror förutses mmska något i volym. Importprisernaväntas stiga betydligt snabbare 1973 än 1972. Prisökningen 19721973 beräknassålunda bli , att jämföra med 19711972. Huvudorsaken tilldenna ogynnsararaa vändning av iraportprisutvecklingen är den markerat ändradeprisbilden för industri- Tabell1: 1 Reviderad försörjningsbalans 1972 1973 -4,5 råvaroroch bränslen, men även för övriga varugrupper fömtses en kraftigareprisstegring än 1972. Handelsbalansenberäknas visa ett överskott ora 4 300 railj. 1973, vilket innebär enuppgång med drygt 1 000 milj. kr. järafört raed 1972. Bytesförhållandet fömtses1973 tUl skillnad bli oförändrat. Med en något snabbarevolyratillväxt för exporten än för iraporten 1973 fömtses den förravärderaässigt öka raed raedan raotsvarande ökningstal för importenväntas bli . Nettot av tjänster och transfereringar beräknas 1973fortsätta att öka sitt rainussaldo raed 750 railj. kr., varav ca 400 railj. kr.är alt återföra på transfereringsposlen. Förutora det kraftigt negativatransfereringsnettot väntas det likaledes negativa turistneltot försvagasytterligare. Bytesbalansens saldo, inkl. korrigeringspost ochtransfereringsnelto, skulle enligt dessa beräkningar så sora de redovisas itabell 2 visa ett överskott på drygt 1 500 railj. 1973 jämfört med ettöverskott på drygt 1 200 milj. kr. 1972, dvs. en förbättring med ca 300 railj.kr. Dennaberäkning av utrikeshandelns utfall ger tUlsararaans med de angivnaförändringama i försörjningsbalansens övriga delposter till resultat attbmltonationalproduktens tillväxt 19721973 beräknas bli (5,). Bland de kalkylersora leder fram till detta ingår liksora tidigare konjunkturinstitutetsprognoser för bostads- och industriinvesleringama. beräkningar slutfördes har eraellertid nya frisläpp avprivatfinansierade sraåhusbyggen aviserats. landehärav visar en inom inrikesdeparteraentet gjord kalkyl beträffandeigångsättningen på ett utfall ora ineraot 88 000 lägenheter raot 80 000lägenheter enligt konjunkturinslilutets bedöraning. Nedgången i bosiadsinvesleringarnasvolyra blir raed den av inrikesdeparteraentet angivna igångsättningen någolraindre än enligt eller raot . Vadgäller industriinvesleringama 1973 görs i finansplanen en i jämförelse medkonjunkturinstitutet försiktigare bedöraning. I finansplanen anges denvolymmässiga tUlväxten tUl , vilket innebär en lägreökningstakt än etUigt beräkningar. I revideradförsörjningsbalans lör 1973 har uppförts den beräkning av bostadsinvesteringarnasora utgår från inrikesdeparteraentets bedömning. Vidare ingår ävenfinansplanens bedömning av industriinvesteringarnas tillväxt i denna balans.Eftersom båda dessa korrigeringar ar av samma storleksordning men verkar åtolika håll påverkas härigenora inte den förutsedda tillväxten avbruttonationalprodukten . Däreraot sker en obetydlig nedjustering avraaskininvesleringarna 1973 och en obetydlig uppjustering avbyggnadsinvesteringarna. Den beräknade uppgången för raaskininvesleringarnabör därefter anges till och den beräknade nedgången ibyggnadsinvesteringarna lill 1,. Innebördenav den prognos sora sararaanfattas i den reviderade försörjningsbalansen äratt det uppsving sora satte in fjärde kvartalet 1972 koramer alt fortsättaunder 1973 och ta sig uttryck i en väsentiigt större tiUväxt avbmttonationalproduklen 19721973 än 19711972. 1 nuvarande läge råder knappastnågot tvivel om att en påtaglig konjunkturuppgång inletts. Vad sora raöjligenkan sättas under diskussion är det pågående uppsvingels styrka, varaktighet ochinriktning. Enkraftig acceleration förutses emellertid för den totala efterfrågevolyraenstillväxt. Denna uppgick tUl 19711972 och beräknas till 6 %19721973, således en ökning i lUlväxttakten raed . Dekraftigaste bidragen lill den förutsedda efterfrågetillväxten härrör frånexporten och lagerinvesteringarna. För övrig efterfrågan dvs. intern sådanbortsett från lager beräknas ökningen i tillväxttakten bli förhållandevisraåttiig; från 19711972 liU 19721973, vilket ulgör drygt 1procentenhet. Äv denna ökning i tillväxttakt kan största delen återföras på denprivata konsumtionen sora 1973 förutses bli i det närraaste dubbelt såexpansiv sora närraast föregående år. De reala disponibla inkomsterna väntasöka förhållandevis kraftigt, en acceleration som till väsentlig del förklarasdärav all neltoinbelalningarna av skatt 1973 förutses bli låga i förhållandelill den slutiiga skallen . I bedöraningen ingår att sparkvotenånyo komraer alt dra sig uppåt, något sora i och för sig hade kunnat förefallatveksarat ora raan inte haft anledning att beakta 1 Revideradnationalbudget för 15 attkonsurationsutvecklingen synes ha varit svag.