prop · FW03160 · 1973-12-31 00:00:00 — Vidare åberopar hovrätten att en motsvarighet tiU regleringen ibysamfällighetslagen kommer att finnas kvar i samäganderättslagen. Som framhåUs i promemorianfinns i FBL inget särskilt av samfäUighet. I det aktueUadepartementschefsuttalandet (prop. B 335) understryks attupplösning av samfäUighet alltid bör kunna ske genom marköverföring. Uttalandettjänar sålunda knappast som stöd för inställning. När det gällerfastighet som innehas med samäganderätt finns däremot ett särskUt institat förupplösning av gemenskapen, nämligen klyvning. Det är därför helt naturligt attförsäljning av samägd fastighet kan förhindras genom ansökan om klyvning. VadSvea hovrätt anfört ger mig alltså inte anledning att frångåpromemorieförslaget, som i övrigt inte har mött någon erinran. Av vad jag tidigare anförtframgår att samfälUghetsdelägare enligt promemorieförslaget skall ha rätt attklandra beslut på ddägarsammanträde. föreslås skola ske genom stämningpå övriga delägare hos fastighetsdomstolen. Som klandergrand skall kunnaåberopas att beslutet inte tUlkommit i laga ordning, att det strider mot lageller annan författauig eller att det förnärmar delägares enskUda intressen.Beträffande sistaämnda klandergrund anförs i promemorian att inte varje obehagbör föranleda beslutets undamöjande. Av hänsyn tUl övriga delägare bör krävasatt avsevärd olägenhet uppkommer för klaganden. invänderatt frågan om överprövningsmstans bör ses över. har ställning somsådan instans enhgt bl. a. lagen om fiskevårdsområden. Fiskeristyrelsenifrågasätter därför om det är rimligt att fastighetsdomstolen skall pröva deenklare förvaltaingsfrågor som rör samfällt fiske. För egen del ansluter jagmig tUl promemorieförslaget att det genereUt bör ankomma påfastighetsdomstolen att pröva talan mot beslut på ddägarsammanträde. Somunderstryks i promemorian har denna domstol att i andra sammanhang pröva frågorom samfälligheter och deras betydelse för delägande fastigheter. Det är därförlämpUgt att den får behörighet att ta upp mål av ifrågavarande slag. Det finnsenligt min mening inte fog för att härvid göra undantag i fråga om visst slagav samfälligheter. anseratt klandergrunderna bör vara enhetliga vid de båda förvaltningsformernadelägarförvaltning och föreningsförvaltning samt att granden avsevärdolägenhet för delägare bör utmönstras i fråga om ddägarförvaltaing. MöjUgenbehövs i så faU enligt kommittén en materiell bestämmelse av innebörd attdelägarförvaltning skaU tUlgodose ddägamas gemensamma bästa med beaktande iskälig omfattning av varje delägares enskilda intressen. Att en avvägningmellan del- ägarnasgemensamma och enskUda intressen skall ske hävdas också av hovrätten över Skåneoch . För egen del ansluter jagmig tUl uppfattningen att en avvägning mellan gemensamma och enskUda intressenbör ske när det gäUer att fatta beslut på ddägarsammanträde. En bestämmelse somtUlgodoser detta syfte måste av lätt insedda skäl utformas som en klandergrand.Jag föreslår därför att den i promemorian föreslagna bestämmelsen om rätt fördelägare att klandra beslut som medför avsevärd olägenhet för honom ersätts meden föreskrift om klanderrätt när delägarens intressen inte i skälig omfattningbeaktats i beslutet. Härigenom kommer den gemensamma nyttan av en beslutadåtgärd och olägenheten för den enskilde att vägas mot varandra i enklanderprocess. Ju större den gemensamma nyttan är desto aUvarUgare måsteolägenheten för den enskilde vara för att beslutet skall undanröjas. Denenskilde bör dock inte tvingas tåla hur stora olägenheter som helst. Ärolägenheten för klaganden avsevärd, bör det anses att hans intressen uitebeaktats i skälig omfattaing och beslutet bör sålimda då undanröjas oavsetttyngden av det gemensamma intresset av beslutets verkställande, Ddägarsammanträde undersärskUt förordnad sammanträdesledare medför regelmässigt vissa kostnader. EfterförebUd från bysamfäUighetslagen föreslås i promemorian att den delägare somtagit initiativet tUl sammanträdet skall förskjuta dessa kostaader. Omsammanträdet leder tiU beslut om förvaltningsåtgärd, skaU kostnadema enligtpromemorieförslaget betalas av delägarna i förhållande tiU deras andelstal.Förslaget har inte väckt någon kritik -vid remissbehandlingen. Även jagbiträder förslaget. Frågomaom skydd för rättighetshavare i ddägarfastighet avser jag att ta upp i avsnitt3.5.5. Inledning.Den viktigaste förebUden tUl promemorieförslagets bestämmelser omföreningsförvaltaing är LGA. Även enligt min mening utgör den modemaassociationsrättsliga reglering som LGA inrymmer en lämpUg utgångspunkt vid dennya lagstiftningens utformnuig. Som understryks i promemorian är dock en vissutbyggnad av LGA:s regelsystem nödvändig med hänsyn tiU den nya lagens störretillämpnuigsom-råde. Vidare bör i vissa frågor nya lösningar väljas. En samfäUighetsförenings självklara uppgift måste vara attförvalta den samfällighet för vUken den bUdats. Förvaltningen bör i allmänhetinriktas på ett utnyttjande av samfälligheten för det ändamål som angetts vid dessbildande. Som påpekas i promemorian kan emellertid detta ändamål bli inaktadltpå grandav ändrade förhållanden. Vidare kan samfällighet ha tillkommit utan att visständamål föreskrivits. I båda dessa fall bör, enligt promemorian, förvaltningensyfta tUl att samfälUgheten används på så lämpligt sätt som möjligt. Inom denangivna ramen skall föreningen kunna vidta ohka åtgärder rörande samfäUigheten.Några svårigheter att avgöra vilka åtgärder som faller inom föreningenskompetensområde anses som regel inte behöva uppstå. I fråga omanläggningssamfälligheter bör sålunda alla åtgärder som kan hänföras tUlutförande och drift av anläggningen räknas dit. Jag instämmer i dessauttalanden i promemorian, som inte föranlett någon erinran vidremissbehandlingen. I samband med mina överväganden rörande skyddet förenskilda intressen återkommer jag tUl vissa frågor som hänger samman medsamfäUighets ändamål. Närdet gäller marksamfälligheter framhålls det i promemorian att samfällighetsföreningskompetensområde kan vara mera tveksamt än i fråga om anläggningssamfäUigheter.Härefter tas några kompetensfrågor upp tiU närmare behandling. början diskuteras samfällighetsförenings behörighet att utföra anläggningar.Enligt promemorian bör sådan behörighet anses föreUgga, om en anläggningfordras för ett ändamålsenligt utnyttjande av marksamfällighet. Detta gälleroavsett anläggningens belägenhet. Anläggning på annan mark än den samfäUda, t.ex. en väg till samfälUgheten, kan föratses normalt bli inrättad med stöd avanläggningslagen. Den anläggningssamfällighet som härigenom uppkommer kanförvaltas av den tidigare bildade samfällighetsföreningen. Upplåts utrymme föranläggningen på frivillig väg, möter enligt promemorieförslaget inte hindermot att föreningen beslutar om anläggningens utförande. Vid remissbehandlingenhar ingen kritik riktats mot förslaget i denna del. Också jag ansluter mig tiUförslaget. Somframgår av avsnitt 3.3 har möjUghetema enligt gällande rätt att utvidga förvaltningsobjektsom utgörs av marksamfälUghet inte ansetts tillfredsstäUande. I rättsfallet NJA1954 s. 193 har fastslagits att mark, som delägarna i en samfällighet förvärvarför gemensam räkning men som inte är en samfällighet i fastighetsbildningslagstiftningensbemärkelse, inte kan ingå under samfäUighetsförvaltning enligt bysamfäUighetslagen.Vidare har i rättsfallet NJA 1956 s. 432 delägarna inte i denna sin egenskapansetts kunna förvärva fast egendom som inte skall bli en för ddägamasfastigheter samfäUd tUlhörighet. I promemorian påpekas att utvidnmg avmarksamfälUghet efter FBL;s ikraftträdande sker genom fastighetsreglering.Härvid överförs mark till samfäUigheten från fastighet eller från annansamfällighet oberoende av vem som äger marken. Överföring kan ofta grandas påöverenskommelse. bör enligt promemorian vara behörig attsöka fastighetsreglering och ingå överenskommelse, om åtgärden kan ansesförenlig med Ett annat sätt att nå samma syfte är att föreningen förvärvar mark.Genom förvärvet blu- marken underkastad förvaltningsreglerna i den nya lagen.Enligt promemorian bör ett sådant förvärv helt likställas med enöverenskommelse om överföring av marken genom fastighetsreglering. Undernyssnämnda föratsättning bör föreningen alltså vara behörig att förvärvamarken och begära avstyckning, om förvärvet inte avser hel fastighet. Motdessa uttalanden i promemorian har vissa invändningar gjorts avgrustäktskommittén. Enligt kommittén har föratsättningama rättsfaUknappast på något avgörande sätt ändrats genom uttalandena. Kommitténifrågasätter också under hänvisning till bestämmelsema om fastighetsregleringom det är lämpligt att sådan åtgärd ersätts med ett beslut avsamfällighetsförening om markförvärv. Under alla omständigheter fordras enligtkommitténs mening en särskUd bestämmelse om att den förvärvade marken skallvara sakrättsligt knuten tUl föreningsmedlemmarnas fastigheter på samma sättsom den ursprungUga samfälligheten. Slutiigen anför kommittén att besvärligaproblem uppkommer, om den förvärvade marken besväras av särskUda gravationer. Föregen del ar jag av den uppfattningen att de brister i gällande lagstiftningsom påtalats med anledning av utgången i de angivna rättsfallen undanröjs genompromemorieförslaget. I egenskap av juridisk person bör samfällighetsföreninginom ramen för det ändamål, som samfälligheten skall tillgodose, ha behörighetatt både förvärva fast egendom och uppträda som sakägare vidfastighetsbildningsförrätlning. Det kan enligt min mening inte anses vare sigstridande mot grunderna för FBL eller på annat sätt olämpligt att jämställasamällighetsförening med andra rättssubjekt i fråga om rätten att förvärva fastegendom. Den av föreningen förvärvade egendomen får erforderlig anknytningtill föreningsmedlemmarnas fastigheter genom att medlemskapet i föreningen ärknutet till fastighetsmnehavet. har inte angett vilkaproblem som skulle kunna föranledas av särskilda gravationer i den avföreningen förvärvade egendomen. Själv delar jag den i promemorian framfördauppfattningen att föreningens möjlighet att utnyttja egendomen som särskiltkreditobjekt torde bli av värde i åtskilliga fall. Ipromemorian föreslås vidare att delägarna i en marksamfällighet liksom enligtbysamfällighetslagen skall vara oförhindrade att avhända sig samfälld äga.Denna möjlighet kommer främst i fråga när samfälligheten förlorat sinbetydelse för delägama och därför bör avvecklas. Även i övrigt anses dockavhänddse av samfälld mark böra tiUåtas, om marken inte längre behövs för attsamfälligheten skall fylla sin funktion. Det sagda gäller också fastighet somägs av samfällighetsförening. Avveckling av samfällighet kan ske genom fastighetsreglering.Ibland kan det dock enligt promemorian vara fördelaktigt att marken försäljsför attsedan avstyckas och bilda fastighet för sig. Promemorieförslaget innebär attsamfällighetsförening skall vara behörig såväl att ansöka omfastighetsreglering som att besluta om försäljning och söka avstyckning avförsåld mark. Behörigheten skall också omfatta rätten att föra delägarnastalan vid fastighetsbUdningsförrättningen. Förslaget har i denna del allmäntgodtagits av remissinstanserna. Också jag ansluter mig tUl förslaget. kan få tiU stånd avstyckning redan innan överlåtelsesker, kan enligt promemorian såväl fastighetsbildningen som överlåtelsenförenklas. Föreningen bör ha sådan behörighet med den begränsning som följerav att avstyckningen skall kunna anses falla inom ramen förförvaltningsändamålet. En på detta sätt avstyckad fastighet kommer att ägas avdelägama i samfälligheten. Den bör naturligen förvaltas på samma sätt somsamfälligheten, vUket kräver en särskUd bestämmelse i den nya lagen. Avstyckadfastighet bör liksom en av samfällighetsförening förvärvad fastighet kunnaanvändas som kreditobjekt och föreningen anses böra ha behörighet att sökainteckning eller annan inskrivning i fastigheten. Jag instämmer helt ipromemorians uttalanden, som inte heller i denna del föranlett nägon erinranvid remissbehandlingen. Förvaltningav marksamfällighet sägs i promemorian böra i första hand syfta till att främjaddägamas eget utnyttjande av samfäUigheten. Detta bör dock inte hindrasamfällighetsförening att upplåta rätt för annan att använda samfälligheten.Upplåtelse av t. ex. avverkningsrätt på gemensamhetsskog eller vägservitut börsålunda vara tilläten. Vad som gäller om marksamfällighet bör generellt ägamotsvarande tillämpning i fråga om samfäUt fiske. anses behörig att upplåta rätt till sådant fiske genomförsäljning av fiskekort. I likhet med remissinstanserna biträder jagpromemorieförslaget även såvitt nu är i fråga. Som framhålls i promemoriantorde de däri gjorda uttalandena om samfällighetsförenings behörighet i frågaom marksamfällighet kunna vara till ledning också när det gäller andrasamfällda rättigheter än rätt till fiske. Såväl från delägarnas som från allmän synpunkt är deti aUmänhet lämpligt att det etableras ett fast forum för fattande av beslutrörande samfällighets förvaltning och ett särskilt organ för verkstäUighet avbesluten. Därför föreslås i promemorian efter förebild från LGA att varjedelägare skall ha oinskränkt rätt att kräva bUdandet av samfällighetsförening.I de fall då en permanent förvaltningsorganisation inte behövs kan man räknamed att delägare, som finner det nödvändigt att få till stånd ettmajoritetsbeslut i en viss förvaltningsfråga, normalt begagnar sig avmöjligheten att begära förordnande för någon att hålla sammanträde med delägamaför avgörande av frå- gan.Förslaget, som inte föranlett någon erinran vid remissbehandlingen, är ävenenligt min mening ändamålsenligt. Beträffande handläggningenav fråga om föreningsbildning föreslås i promemorian att delägare skall ha atthos fastighetsdomstolen begära förordnande för någon att hålla sammanträde meddelägama. Ett enklare förfarande föreslås för det faUet att föreningsbUdningenskall ske i samband med fastighetsbildnings- eller anläggningsförrättning.FastighetsbUdningsmyndigheten skaU då kunna hålla sammanträdet på begäran avdelägare. Kravet på initiativ från delägare skall dock enligt promemorieförslagetinte vara undantagslöst i detta fall. Finner fastighetsbUdningsmyndigheten attföreningsbildning är av väsentUg betydelse från aUmän synpunkt, skaUmyndigheten kunna ta upp och handlägga frågan på eget initiativ. Någraremissinstanser anser att konstituerande sammanträde lUcsom sammanträde författande av majoritetsbeslut inom ddägarförvaltningens ram alltid bör hållas avfastighetsbildningsmyndigheten, tUl vUken delägare som önskar föreningsbUdningalltså skulle ha att vända sig. För egen del vUl jag emellertid av skäl som jaghar redovisat i avsnitt 3.5.4 ansluta mig tUl promemorieförslaget på dennapunkt. Även i övrigt är förslaget enUgt min mening väl avvägt. skall enligt promemorieförslaget tUlgå så, att delägarnapå det konstituerande sammanträdet utser styrelse och antar stadgar. Deolägenheter av praktisk natur som kan vara förenade med ett krav på stadgarsägs kimna reduceras avsevärt genom att normalförslag till stadgar utarbetas.Eventuellt kan flera normalförslag passande tUl olika föreningstyperupprättas. Vid det konstituerande sammanträdet skall enligt promemorieförslagetvarje närvarande delägare ha en röst. Endast enkel majoritet skall krävas författande av beslut. I fråga om talan mot beslut skall vad som föreslagitsbeträffande av majoritetsbeslut inom ddägarförvaltningens ram ägamotsvarande tUlämpning. Vidremissbehandlingen har i ett yttrande anförts att möjligheterna att få tillstånd en samfällighetsförening är bristfälliga. Delägarna skulle nämligen kunnamotverka föreningsbildningen genom att vägra att utse styrelse. Denna olägenhetskulle kunna undanröjas, om möjlighet öppnas att i stället förordna syssloman.Vidare har vid remissbehandlingen framförts i stort sett samma synpunkter påröstberäkningsmetoden som framgår av avsnitt 3.5.4. Föregen del anser jag risken för att delägarna skall sabotera föreningsbUdningengenom att underlåta att utse styrelse vara mycket liten. När delägare tagitinitiativ till sammanträdet, torde man alltid kunna räkna med att denne utövarsin rösträtt. De i promemorieförslaget upptagna omröstningsreglerna leder isädana fall alltid till att beslut kommer till stånd. självmant förordnat om sammanträde, kan detdäremot inte helt uteslutas att delägama väg- raratt medverka tiU föreningsbildningen. Enligt min mening bör botemedlet häremotvara att ordföranden får behörighet att själv utse styrelse. Om en bestämmelseav denna innebörd införs, torde delägama finna det meningslöst att saboteraföreningsbildningen. Bestämmelsen torde därför sällan eller aldrig behövadirekt tillämpas. Vadangår frågan hur röstberäkningen skall ske på konstituerande sammanträdeansluter jag mig tiU promemorieförslaget. Jag anser således inte anledningföreUgga att här öppna möjlighet att frångå huvudtalsmetoden till förmån föranddstalsmetoden. De principiella skäl som enligt vad jag anfört i avsnitt3.5.4 talar för en tillämpning av förstnämnda metod äger särskUd tyngd när detgäller att anta normer för föreningens verksamhet. Det skulle vidare medförapraktiska olägenheter att tUlämpa olika omröstningsregler i fråga om skildabestämmelser i stadgama med hänsyn till det samband som ofta föreligger mellandessa. Att märka är också att delägarna när det gäller stadgefrågor har särskUdagarantier mot att deras enskUda intressen träds för när. Som närmare kommeratt utvecklas i samband med frågoma om skydd för enskilda intressen skallnämligen genom försorg en prövning ske av stadgamas laglighetinnan föreningsbildningen fullbordas. Man torde vidare som påpekas ipromemorian kunna räkna med att normalförslag till stadgar kommer att användasi stor utsträckning vid föreningsbUdning. Det Ugger i sakens natur att man vidutarbetande av sådana förslag bör se till att en avvägning sker mellan olikaintressen. Påmotsvarande sätt som ekonomiska föreningar skall enligt promemorieförslagetsamfällighetsföreningar registreras hos . Hos varje länsstyrelseskaU alltså finnas ett officiellt register som innehåller grundläggandeuppgifter om samfällighetsförening och dess organisation. I samband medregistreringen skall den nyssnämnda laglighets-prövningen avsamfällighetsförenings stadgar ske. Beträffande registre-rering skall i aUtväsentligt bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar äga motsvarandetillämpning. Ett undantag föreslås dock såtUlvida att kungörande i tidning avuppgifter som införs i registret inte skall fordras. Undantaget motiveras medatt samfällighetsföreningars affärsförbindelser ofta är av blygsam omfattning.Det förutsätts också i promemorian att Kungl. Maj:t skall meddela behövligakompletterande föreskrifter om uppläggandet och förandet avsamfällighetsföreningsregister. Ingenkritik har vid remissbehandlingen riktats mot förslaget om registrering avsamfällighetsföreningar. Också jag ansluter mig till förslaget. Liksom inom andra sammanslutningar av likartad natur skallenligt promemorieförslaget en funktionsuppdelning ske inomsamfällighetsförening så, att grundläggande för- valtningsbeslutfattas av medlemmarna på föreningsstämma och löpande angelägenheter handhas aven styrelse bestående av en eller flera personer. I sin egenskap avverkställande organ skall styrelsen vara bunden inte bara av lagen omförvaltning av samfälligheter och föreningens stadgar utan i princip också avföreningsstämmobeslut. I promemorian anförs dock att styrelsen också bör ha enviss kontrollerande funktion i förhällande tUl medlemmarna. Därför skallstyrelsen ha både rätt och skyldighet att åsidosätta beslut som strider mot lageller stadgar. Styrelseledamot skall också ha rätt att klandra stämmobeslut. Blandde uppgifter som skall åvUa styrelsen betonas i promemorian särskUtskyldigheten att uttaxera bidrag från medlemmarna. Är bidrag till föreningensverksamhet nödvändiga skall styrelsen upprätta utgifts-och inkomststat. Dennaskall godkännas på föreningsstämma och därefter av styrelsen läggas till grundför uttaxeringen, genom vilken det behövliga tUlskottet fördelas påmedlemmama. De delaktighetstal som fastställts vid samfällighetens bildandeskall vara bestämmande för fördelningen. kan skilda delaktighetstalgälla för olika verksamhetsgrenar, t. ex. för anläggnings utförande och fördess drift. I så fall måste stat upprättas och uttaxermg ske beträffande varjeverksamhetsgren för sig. Uttaxering skall enligt promemorieförslaget tillgå så,att styrelsen upprättar debiteringslängd och lägger fram denna påföreningsstämma för granskning. Avhänsyn tUl samfällighetsförenings borgenärer föreslås i promemorian attstyrelsen skall vara skyldig att upprätta och på föreningsstämmaframlägga särskild debiteringslängd, om föreningens medel inte räcker tUlbetalning av förfallen skuld. Till denna skyldighet har fogats särskildasanktioner. Försummar styrelsens ledamöter att verkställa uttaxering, blir desolidariskt ansvariga för skulden. Är försummelsen uppenbar, kan borgenärendessutom begära hos att syssloman förordnas för alt fullgöra vadstyrelsen försummat. Vadsom sålunda föreslås i promemorian om föreningsorganens olika funktioner hargenomgående tillstyrkts eller lämnats utan erinran vid remissbehandlingen.Också jag anser den föreslagna regleringen ändamålsenlig. Jag ansluter migdärför till förslaget. Ipromemorian föreslås att den nya lagen inte skall innehålla några andrabestämmelser om styrelsens verksamhetsformer än sådana som rör omröstning ochjäv. Som styrelsens beslut skall enligt förslaget gälla den mening sommajoriteten bland de vid styrelsesammanträde närvarande ledamöterna omfattar.Vid Uka röstetal skall val avgöras genom lottning men i övriga frågor skallordföranden ha utslagsröst. I jävshänseende föreslås att styrelseledamot inteskall få ta befattning med angelägenhet vari han har ett väsentligt intressesom strider mot föreningens. Enligtförslaget skall styrelsen i princip ha behörighet att företräda föreningen iförhållande till tredje man. Utan stöd av stadgarna eller särskUtföreningsstämmobeslut skall behörigheten emellertid inte omfatta vissa beslutav mera ingripande natur. Detta gäller beslut om överlåtelse av fast egendom,ansökan om inteckning i sådan egendom och upplåtelse av nyttjanderätt förlängre tid än . Om stadgarna eller föreningsstämmobeslut uite läggerhinder i vägen, skall styrelsen kunna utse särskild firmatecknare med behörighetatt företräda föreningen. Inskränkningarna i styrelsens behörighet skall gällaockså firmatecknare. Promemorieförslagethar inte heller i denna del föranlett någon erinran vid remissbehandlingen.Också jag biträder förslaget. Vissa i promemorian föreslagna bestämmelser omutseende av styrelseledamot och om skadeståndsansvar för sådan ledamotåterkommer jag till i samband med frågoma om skydd för enskUda och allmännaintressen. Föreningsstämman ar enligtpromemorieförslaget det forum där de enskilda medlemmamas rätt tUl inflytandepå föreningsförvaltnUigen skall utövas. Ordinarie föreningsstämma skall hållaspå tider som skall framgå av stadgarna. Styrelsen skall också ha möjUghet attkalla tUl extra föreningsstämma, om någon angelägenhet fordrar ett skyndsamtavgörande. Initiativrätt till sådan stämma skall även tillkomma en vissminoritet av medlemmarna, nämligen minst en femtedel av samtligaröstberättigade medlemmar. Med några undantag skall aUa medlemmar ha rätt attdelta och utöva rösträtt vid föreningsstämma. Ett undantag gäller vidbehandlingen av fråga som endast rör viss verksamhetsgren, t. ex. drift avgemensamhetsanläggning. Då skall bara de som är skyldiga att bidra till dennaverksamhetsgren få delta och rösta. Ett annat undantag avser medlem som intefullgjort sin bidragsskyldighet gentemot föreningen. Sådan medlem skall varautesluten frän rösträtt men inte från rätten att delta i förhandlingarna.Slutligen föreslås också att medlem inte får delta i behandlingen avangelägenhet vari han har ett väsentligt intresse som strider mot föreningens.Rätt att delta i förhandlingarna på föreningsstämma tillerkänns för övrigtinte bara medlemmar.