prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Påarbetsgruppens initiativ har vidare olika former av åtgärdsinriktad uppsökandeverksamhet satts igång för att inom ramen för gällande lagstiftning möjliggöraen effektivare tillämpning och ett bättre utnyttjande av de rättigheter ochmöjligheter som lagstiftningen ger. Idetta sammanhang bör även nämnas att socialutredningen kommer attlägga fram ett principbetänkande om den kommunala socialvårdens framtidamålsättning och organisation. Antaletfolkpensionärer ökar fortlöpande och utgör 1 1 483 000. Avdessa är 1 012 000 ålderspensionärer. Det ökande antalet ålderspensionärer ochde vidgade möjlighetema för äldre förvärvsarbetande att erhålla förtidspensionmedför betydligt ökade kostnader för folkpensioneringen. ökarfolkpensionskostnaderna kraftigt genom en ny standardhöjning av pensionema den1 och genom kompensation till pensionärema för prisstegringar. Folkpensionensårsbelopp (inkl. pensionstUlskottet) för en ensam pensionär är . ochför ett pensionärspar . 1973:1 Bilaga 7 7 vartill kommer skattefria kommunalabostadstillägg. genomförs den femte etappen av det av riksdagenantagna programmet för årliga folkpensionshöjningar genom pensionstillskott. Enpensionär som inte kunnat förvärva ATP eller som har lågt ATP-belopp får därigenomvid nuvarande basbelopp en ny standardhöjning av sin folkpension med 219 kr.resp. för makar fr. o. m. . PensionstUlskottenuppgår därmed till . för ensam pensionär och . för pensionärspar.Härtill kommer de pensionshöjningar som genom indexreglerna automatiskt följerav förändringar i konsumentpriserna. Sammanlagt beräknas folkpensionensårsbelopp (inkl. pen-sionstiUskotten) stiga med omkring 750 kr.för ensam pensionär och med ca . för ett pensionärspar. Statens sammanlagda folkpensionskostnaderberäknas stiga med ca 1 155 milj. kr. under nästa budgetår. Därav avser 185milj. höjningen av pensionstillskotten till pensionärer som inte kunnatförvärva ATP eUer har låga ATP-belopp. 305 milj. kr. beror på ökat antal pensionäreroch 635 milj. kr. är beräknade kostnader för värdesäkring av folkpensionerna.De förut nämnda förbättringarna av barnpensionerna och vårdbidragen tillhandikappade barn beräknas kosta 60 milj. kr., varav 30 milj. kr.belöper på nästa budgetår. Folkpensionsanslaget för /74beräknas därmed uppgå till 10 560 milj. kr. Kommunernas kostnader för dekommunala bostadstilläggen till folkpensionärer beräknas till ca 1200 milj.kr. De sammanlagda folkpensionskostnaderna för nästa budgetår beräknas alltsåtill ca 11 750 milj. kr. ATP-utbetalningarna beräknas till ca 2900 milj. kr. för ca 620 000 ATP-pensionärer, varav ca 340 000 ärålderspensionärer. I fråga om sjukförsäkringen uppkommer genom deförut nämnda reformerna en betydande kostnadsökning från den 1 januari 1974.Med tillämpning av de nya finansieringsregler som förut berörts kan statsbidragettill sjukförsäkringen för /74 beräknas tUl 2 220 milj. kr. Den allmännaförsäkringens samlade utgifter kan för beräknas till ca 14 000 milj.kr. för folkpension och ATP och ca 6 500 milj. kr. för sjukförsäkringen, dvs.tillsammans i runt tal 20 500 milj. kr. En central uppgift försocialpolitiken är att skapa trygghet för de äldre. Det åldringsvårdsprogramsom antogs har steg för steg förverkligats. Programmetinnefattar utbyggd social hemhjälp samt förstärkningar av åldringssjukvårdenoch en upprustning av de äldres bostäder. Det ökande antalet åldringar kräveren fortlöpande utbyggnad av vård- och serviceresurserna. 1973:1 Bilaga 7 8 hjälpfortsätter att öka. Det statUga anslaget till hemhjälpsverksamheten höjs nästabudgetår med 25 milj. kr. till totalt 275 mUj. De ökade insatserna försocial hemhjälp har lett till att antalet åldringar och handikappade som fårhjälp i sina hem fördubblats, från ca 145 1965 till omkring 290 000 underår 1972. har antalet hemsamariter stigit från 23 000 tiUomkring 81 000. beräknas över 300 000 åldringar och handikappade få hjälpav hemvårdare och hemsamariter. Försöksverksamheten med särskildainsatser för vård och service i glesbygder fortsätter. För detta ändamålberäknas 10 milj. kr. Sjukhem för långtidssjukvård,huvudsakligen för äldre, tillhör de områden som är prioriterade inomsjukhusbyggandet. Utöver sjukhusens platser för akutvård förfogaråldringsvården nu över sammanlagt omkring 110 000 platser på sjukhem ochålderdomshem mot knappt 80 000 platser . Ett nytt system för avgifter iålderdomshem genomfördes . Genom en garantiregeltillförsäkras alla pensionärer i ålderdomshem en bestämd andel av pensionenoch andra inkomster för egen disposition. Upprustningenav åldringarnas bostäder fortsätter som ett viktigt led i den öppnaåldringsvårdens utbyggnad. Det statliga stödet i form av räntefriaförbättringslån utgår från anslag under elfte huvudtiteln. Denna långivning,som sker utöver ramarna för bostadsbyggnadsprogrammet, har sedan den börjadeår hittiUs lett till upprustning av över 110 000 åldringsbostäder. De familjepolitiska åtgärderna inriktaspå förbättrat ekonomiskt stöd till barnfamiljerna samt utbyggd social service iform av barnstugor, familjedaghem och social hemhjälp. Barnbidragen ger alla barnfamiljer ettgrundläggande ekonomiskt tUlskott som verksamt bidrar till att utjämnaskUlnaderna i levnadsnivå mellan barnfamiljer och familjer utan barn.Barnbidragsbeloppet höjdes från . perbarn och år. Barnbidragsanslaget beräknas för /74 till 2 395milj. Barnbidraget utgår till omkring 1 miljon bamfamiljer med ca 1,8miljoner barn. Administrationen av barnbidragen överflyttas den 1 januari 1974från kommunerna till försäkringskassorna. De inkomstprövade bostadstilläggen utgörett viktigt komplement till barnbidragen för familjer med lägre inkomster ochfamiljer med flera barn. Över 500 000 barnfamiljer med närmare 1 mUjon barnuppbär nu bostadstillägg. En betydande förbättring av bostadstilläggen, främstför familjer med många bam och familjer med höga boendekostnader, genomfördesden 1 aprU 1972. BostadstiUäggen byggs ut genom attstatskommunala bostadstillägg införs även för lågin- 1973:1 Bilaga 7 9 Dessa nya bostadstillägg skall täcka av den månadshyra somligger meUan . för ensamstående och meUan . och 650 kr.för makar. Oreducerade bidrag föreslås utgå upp tiU en taxerad årsinkomst på . genomförs förbättringar av bostadstilläggen till vissaensamstående med barn. Reformkostnaden beräknas tUl omkring 100 milj. kr. Med hänsyn tUl inkomstutvecklingen höjsinkomstgränsen för oreducerade bostadstillägg till bamfamiljer från en taxeradårsinkomst på . fr. o. m. . I frågaom utbetalningen av bostadstilläggen föreslås den ändringen att destatskommunala bostadstUläggen, som är direkt knutna till hyran, från den 1januari 1974 skall betalas ut tUl hyresvärden för avräkning på hyran.BostadstiUäg-gens statliga grundbelopp betalas liksom nu ut till familjen. Enundersökning sätts igång bl. a. om möjligheterna att kunna grundainkomstprövningen av bostadstilläggen på den sjukpenninggrundande inkomst somskall införas i samband med reformeringen av sjukpenningförsäkringen. Avsiktenär att undersöka om man därigenom kan skapa ett relativt enkeltinkomstprövningssystem som avspeglar den aktuella inkomsten. I familjepolitiska kommitténsslutbetänkande har redovisats omfattande reformförslag beträffande detekonomiska stödet till barnfamUjer-na. Förslag korruner att läggas fram tillårets riksdag om införande av en föräldraförsäkring med en enhetlig garantinivåför alla föräldrar av i anslutning till barnetsfödelse. I samband därmed kommer också att föreslås rätt till sjukpenning förförälder som stannar hemma och vårdar sjukt barn och för fader som tar hand ombam i hemmet vid.födseln av ytterUgare bam i familjen. Vidare kommervårdbidraget för handikappade barn att föreslås höjt och blibeskattat och ATP-grundande för den förälder som vårdar barnet. Frågan om enförstärkning av barnpensionerna så att mer enhetliga regler skapas förbampensioner och bidragsförskott kommer också att tas upp i det sammanhanget.Åldersgränsen för barnpensionerna inom folkpensioneringen höjs därvid från 16år till . Dessa reformförslag, som avses träda i kraft den 1 januari1974, beräknas innebära en kostnadsökning med ca 275 milj. kr. De barn vars föräldrar lever åtskilda ärgaranterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd genom bidragsförskotten. Dettafamiljepolitiska skydd åt ensamstående med barn motsvarar av basbeloppetoch uppgår vid nuvarande basbelopp tUl . per barn och år upp till 18års ålder. De ensamstående barnförsörjarna tillförs genom bidragsförskotten irunt tal 260 mUj. Det statliga anslaget förbidragsförskotten ökar för nästa budgetår med 25 milj. kr. Bättre möjligheter till barnomsorg är ettväsentligt inslag i samhällets service till barnfanuljerna. En betydandehöjning av statsbidragen till Prop.1973:1 Bilaga 7 10 barnstugorgenomfördes fr. o. m. . Utbyggnaden av barnstugorna harresulterat i att antalet platser för barn med förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar ökat från ca 23 1965 till ca 116 000 innevarandeår. Enligt en enkät till kommunerna hösten1972 har utbyggnadstakten för daghemmen dämpats jämfört med de senaste årenssuccessivt ökade planeringstakt. För att ge kommunerna ökade finansiellaresurser att fortsätta en snabb utbyggnad på detta viktiga område föreslås attdriftbidraget tUl daghem höjs med . per plats och år fr.o. höjs driftbidraget tUl fritidshem med . per plats och år. Vidareföreslås en höjning av anordningsbidraget till daghem och fritidshem med1 . per plats med verkan redan från i år.Mot bakgrund av kommunemas aktuella utbyggnadsplaner och med hänsyn tUl deföreslagna höjningarna av statsbidragen beräknas ca 25 000 nya platser i daghemoch fritidshem bli påbörjade under innevarande och nästa budgetår. Anslagen till statsbidrag för daghem,fritidshem och familjedaghem höjs för nästa budgetår med ca 100 milj. kr. till452 milj. kr. har i ett betänkandeom förskoleverksamhetens innehåll och organisatoriska utformning bl. a.föreslagit att en allmän förskola införs för samtliga 6-åringar fr. o. m. år1975. Utredningen föreslår också speciellainsatser för barn med särskilda behov äv stöd och stimulans. Vidareföreslås särskilda bestämmelser om upprättande av kommunala planer för förskoleverksamheten. Remissbehandlingen av utredningensbetänkande har avslutats. Utredningens förslag prövas f. n. isocialdepartementet. De av barnstugeutredningen föreslagna nyaverksamhetsformerna för barn i förskoleåldern är föremål för försöksverksamhet.Utvecklingen av förskoleverksamheten i glesbygder understöds genom försöksverksamheti ett 30-tal kommuner. Särskilda försök pågår också med språkträning förinvandrarbarn i förskoleåldern. Barnstugeutredningeii kommer i sittfortsatta arbete att behandla frågan om fritidsverksamhet för barn iskolåldern samt vissa frågor beträffande personalbehov och personalutbildningför barnstugeverksamheten. De nämnda förslagentill familjepolitiska reformer avseende familjeförmånema inom denallmänna försäkringen, bostadstUläggen och bidragen till barnstugorna omfattaren kostnad på ca 450 milj. kr. utöver de automatiska kostnadsökningarsom följer av tidigare riks-daasbeslut. Prop.1973:1 Bilaga 7 11 Utbyggnaden av den decentraliserade öppnasjukvården vid läkarstationer och vårdcentraler samt ökade resurser föråldringssjukvården och psykiatrin har kännetecknat de senaste årens utvecklinginom hälso- och sjukvården. Den sjukvårdspolitiska målsättningen är inriktad påen fortsatt sådan utveckling för att få till stånd en omstrukturering avsjukvården. Detta framstår som alltmer nödvändigt med hänsyn till sjukvårdenskostnadsutveckling. Olika åtgärder har vidtagits för att iförsta hand ställa de nya sjukvårdsresurserna tUl förfogande för dendecentraliserade öppna sjukvården. Genom vikriga ändringar isjukvårdslagstiftningen har förutsättningar skapats för enökad närhetsservice inom hälso-och sjukvården genom utbyggnad avallmänläkarvården och en viss specialistvård utanför sjukhusen. Den tidigaregenomförda reformeringen av läkamtbildningen och den plan för fördelningen avde ökande läkarresurserna som upprättats i anslutning till reformen möjliggören stark prioritering av den offentliga öppna läkarvården tillsammans med åldringssjukvårdenoch psykiatrin. Den enhetliga avgiften för läkarbesök i offentlig öppen vårdunderlättar också en överföring av sjukvårdsefterfrågan från den slutna tillden öppna vårdsektorn. På uppdrag av socialdepartementetssjukvårdsdelegation där sjukvårdshuvudmännen är representerade - skallsocialstyrelsen utarbeta förslag till ett nytt läkarfördelningsprogram för denföljande femårsperioden. Antalet läkare beräknas öka medomkring 1 000 . De viktiga frågornaom sjukvårdsplaneringen behandlas också i sjukvårdsdelegation. Delegationen har genomen särskild arbetsgrupp redovisat grunderna för ett system med enhetligt uppbyggdasjukvårdsplaner och som ett stöd för den fortsatta uppbyggnaden ochsamordningen av sjukvårdsplaneringen rapporterat resultatet av det hittUlsbedrivna arbetet tiU sjukvårdshuvudmännen. Socialstyrelsenhar sin uppmärksamhet riktad på hur de resurser som finnstillgängliga inom sjukvården bäst skall kunna utnyttjas. Detta arbete mednivåstruktureringen inom sjukvården är av stor betydelse för att få till stånden effektivare vårdplanering med kortare väntetider. Inomsjukvårdens investeringsramar prioriteras byggnadsföretag som avser i förstahand läkarstationer för den öppna hälso- och sjukvården och vidare sjukhem föråldringssjukvården, psykiatriska kliniker och vårdhem för psykisktutvecklingsstörda. Investeringsramen för igångsättning av nya byggnadsföretaginom främst dessa områden av sjukvården omfattar för en totalbyggnadskostnad på 500 mUj. Därutöver har för åren 19721973 beräknats ensärskild investerings- Prop.1973:1 Bilaga 7 12 ramför vissa större sjukhusprojekt vilken omfattar en sammanlagd byggnadskostnadpå 300 milj. kr. Den totala nedlagda kostnaden i påbörjade ochplanerade sjukvårdsinvesteringar beräknas uppgå till ca 1 000 milj. kr. De förebyggande insatserna är av storbetydelse inom hälso- och sjukvården. I socialhuvudtiteln ställs ökade resursertill förfogande för insatser på hälsovårdsupplysningensområde. Informationen skall bl. a. gälla kost- och motionsfrågor.Upplysningsverksamheten i narkotikafrågan tiUmäts särskild betydelse. Ävenfrågan om en effektiv upplysning om tobaken och dess skadeverkningar aktuaUse-rasnär socialstjTelsen lägger fram en utredning med förslag tillåtgärder inom verksamhetsområde för att nedbringatobakskonsumtionen. Vidare skall en upplysningskampanj om preventivmedel ochandra abortförebyggande åtgärder genomföras. Anslaget till hälsovårdsupplysningföreslås höjt med . till 4,6 milj. kr. Medel ställs också tillförfogande för uppföljning av tidigare genomförd hälsoundersökning av ett urvalpensionärer i . läkemedelsavdelningförstärks med ett tiotal tjänster för att effektivisera den statligaläkemedelskontrollen. Den systematiska undervisningen av läkareunder vidareutbildning beräknas omfatta 200 kurser nästa budgetår. De senaste årens utveckling inomungdomsvårdsskolesektorn har inneburit en medveten strävan att bygga ut denöppna vården utanför skolorna och åstadkomma en ökad samordning mellanskolornas och kommunernas verksamhet. Den öppna vårdformen innebär atteleverna är inskrivna vid ungdomsvårdsskola men bor i enskilda hem eller ispeciella mindre enheter och är inordnade i ortens skol- eller arbetsliv.Sedan några år tillbaka är antalet elever i den öppna vården större än elevantaletinom skolorna. Nya vårdformer prövas. En försöksverksamhet med olika åtgärderför att förbättra undervisningen och möjligheterna till arbetsträning ocharbetsprövning främst vid yrkesskoloma skall utvidgas under nästa budgetår. Vården vid utskrivningsavdelningarna hari ökad utsträckning kunnat förläggas utanför dessa på så sätt att elever intebara placeras i arbete i den öppna marknaden utan även får bostad utanförskolorganisationen. Eleverna har efter sådana utplaceringar kunnat fortsättakontakten med personalen vid utskrivningsavdelningarna. Utbyggnaden av denöppna vården har medfört att ungdomsvårdsskoleorganisationen har kunnat minskasunder senare år. Den nuvarande beläggningssituationen gör det möjligt attminska antalet elevavdelningar vid skolorna med en avdelning. Intagningar pågrund av narkotikamissbruk är av betydande omfattning. För närmare en tredjedelav de nyintagna pojkarna Prop.1973:1 Bilaga 7 13 ochför närmare två tredjedelar av flickorna anges någon form av sådant missbruksom en av orsakerna tUl omhändertagandet. Alkoholmissbruk är intagningsorsakför av de nyintagna. En översyn av ungdomsvårdsskolestadganhar påbörjats bl. a. för att möjliggöra ett ökat hänsynstagande tillnärhetsfaktorn vid placering i ungdomsvårdsskola samt för att kunna tillämpafler behandlingsalternativ vid vård såväl inom som utom skola. Vid den översyn av socialvården som pågårinom socialutredningen prövas bl. a. frågan om huvudmannaskapet förungdomsvårdsskolorna samt frågan om en nära anknytning tUl den psykiska barna-och ungdomsvården samt det allmänna skolväsendets resurser. Anslaget för ungdomsvårdsskolorna ochvården utom skola ökas för nästa budgetår med ca 7 mUj. tUl ca 99 milj. kr. En utbyggnad av de öppna och frivilligavårdformerna och en minsknmg av tvångsåtgärderna kännetecknar den pågåendeutvecklingen inom nykterhetsvården. Den kommunala nykterhetsvården samordnas iallt större utsträckning med socialvården i övrigt. Inrättandet av socialacentralnämnder gör det möjligt att införa nya arbetsformer inom socialvården.Ökad samverkan eftersträvas också mellan nykterhetsvården och andravårdområden, främst sjukvård och arbetsvård. I ett lätimat betänkanderedovisar nykterhetsvårdens anstaltsutredning sina undersökningar ochställningstaganden. Antalet personer med vUka nykterhetsnämndema tagitbefattning har successivt minskat . Är 1971 behandlade nämndernaca 66 000 ärenden, vilket innebär en minskiung . har den öppnanykterhetsvårdens resurser byggts ut kraftigt under den senaste tioårsperioden.Antalet alkoholpolikliniker har ökat från ca 60 tUl ca 135. Platsema vidinackorderingshem har ökat från omkring 1961 till ca 1 1972. Påflera orter har anordnats övergångsbostäder som komplement tillinackorderingshem. Beträffande nykterhets-vårdsanstalterna redovisas undersamma tid ett väsentligt ökat platsantal vid de enskilda anstaltema, som iregel drivs av kommuner eller stiftelser, och en minskning av platsantalet vidde allmänna anstalterna. Utredningen redovisar i sitt betänkandevissa allmänna ställningstaganden beträffande nykterhetsvården. Behandlingenav alkoholmissbrukare bör gmndas på en helhetssyn. Vidare framhålls attpatienterna bör beredas plats på institutioner som är belägna så nära hemortensom möjligt. Utvecklingen av de frivilliga och öppna vårdformerna bör fortsättasamtidigt som tvångsåtgärderna alltmer skjuts i bakgmnden. Utredningen utgår i betänkandet från ettunder något minskat behov av vårdplatser jämfört med detsenaste året. Prop.1973:1 Bilaga 7 14 behovetberäknas till omkring 2 500 vårdplatser, varav 350 platser vid statligaanstalter, omkring 1 150 platser vid erkända och 1 000 vid enskUdavårdanstalter. Detta innebär med utgångspunkt från platsantalet den 1 juli1972 en minskning av platserna vid de erkända vårdanstalterna med omkring 300och en ökning vid de enskilda med omkring 150. Förändringarna torde i huvudsakkunna genomföras under budgetåren 1973/74 och 1974/75. Föratt bättre kunna tiUämpa närhetsprincipen föreslår utredningen att landetindelas i sju regionala upptagningsområden, inom vilka i princip behovet avvårdplatser vid erkända och enskilda vårdanstalter skall tillgodoses. Förvissa byggnadsarbeten vid allmänna och enskilda vårdanstalter beräknas ettmedelsbehov på 4,6 milj. kr. för nästa budgetår. Driftbidraget för erkända ochenskilda vårdanstalter föreslås höjt med . per dag för nästabudgetår. Särskilda medel beräknas för uppmstning av inventarier vidvårdanstalter. Anslaget för statsbidrag till nykterhetsnämndemas verksamhethöjs med 9 milj. kr. till 105 milj. kr. Vidare ökas statsbidragen tillLänkrörelsen samt organisationer för stöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare.Särskilda medel beräknas för att skapa möjlighet att även lämna bidrag tillandra orgaiu-sationer som gör insatser för rehabUitering av narkotika- ochalkoholskadade personer. Ibekämpandet av narkotikamissbmket är olika samhällsorgan verksamma. Åtgärdermot den illegala narkotikahandeln sätts in både inom landet och iintemationella sammanhang. De svenska myndighetemas insatser samordnas bl. a.genom kontakter inom det av regeringen tillsatta samarbetsorganet förbekämpande av narkotikamissbruket, SBN. Det internationella arbetet på attkontrollera de beroendeframkallan-de medlen är av stor betydelse. harunder ratificerat ändringar allmännanarkotikakonvention samt konvention om psykotropa ämnen, bådautarbetade inom Förenta Nationema och tillkomna efter svenska itutiativ. Denillegala införseln av narkotika över landets gränser är alltjämt omfattande. åtgärder har därför stor vikt lagts vid det internationellasamarbetet. På svenskt initiativ har fömtsättningar skapats för ett operativtsamarbete mellan tullmyndigheterna i de europeiska länderna. MedFörbundsrepubliken har slutits ett avtal om bl. a.direkt samarbete mot narkotikasmuggling. Mellan de nordiska länderna harhösten 1972 träffats överenskommelse om gemensamledning av vissa smugglingsbekämpande aktioner. Polisens narkotikabekämpande resurser harunder mer än tidigare satts in mot den stora, intemationelltorganiserade narkotikahandeln på . Insatserna har lett till omfattandebeslag av främst centralstimulerande medel och cannabis. Under senare hälftenav år 1972har narkotikaspaningarna samordnats med främst den västtyska, holländska ochitalienska polisen. Enligt av antagna riktlinjerskall vården av narkotikamissbrukare ordnas inom ramen för landstingens sjukvårdandeoch kommunernas socialvårdande verksamhet. För vissa vårdformer vårdcentral,behandlingshem och inackorderingshem utgår statsbidrag. Vården avnarkotikamissbmkare erbjuder flera svåra problem. På gmndval av en omfattandeinventering av erfarenheter och resultat av det praktiska vårdarbetet harsocialstyrelsen utarbetat en vägledande information beträffandenarkomanvårdens utformning som kommer att redovisas. har 5 milj. kr. ställtstill förfogande för ett upplysningsarbete rörandealkohol- och narkotikaproblem genom folkrörelser och ungdomsorganisationer. För nästa budgetår beräknasmedelsanvisningarna öka med närmare 4 milj. kr. för statsbidrag till såväl denav samhället som den av organisationer bedrivna vården avnarkotikamissbrukare. För socialkurativ verksamhet på vissa turistorter, främst medhänsyn till narkotikafaran, beräknas under anslag . Målsättningen för samhällets åtgärder förhandikappade är att tUlgodose de handikappades särskilda behov och underlättaför dem att leva med i samhället. Förverkligandet av denna målsättning är ettviktigt led i jämlikhetsarbetet. Insatserna förstärks fortlöpande och statenskostnader för olika åtgärder avseende handikappade ökar under nästa budgetårmed 630 milj. kr. Åtgärderna för handikappade sätts in påflera områden. De avser rehabilitering, bostäder, färdtjänst, hemhjälp,vårdartjänst, undervisning, arbetsmarknadsutbildning, tekniska hjälpmedel,institutionsvård samt förtidspensioner, vårdbidrag och invaliditetsersättningarinom folkpensioneringen och förtidspensioner inom ATP. Organisationen av hjälpmedelsverksamhetenhar setts över och nya regler tillämpas fr. o. m. . Dessa innebär bl. a.att vissa förbrukningsartiklar lämnas ut genom apoteken och betalas frånsjukförsäkringen. Verksamheten har även på annat sätt förenklats både för samhälletoch de handikappade. Det särskilda anslaget till hjälpmedel för handikappadeberäknas nästa budgetår till 120 milj. kr. Bidragsgivningen till synhjälpmedelutvidgas till att omfatta glasögon för starropererade personer.Bidragsbeloppet motsvarar omkring hälften av kostnaden för vanligenförekommande starrglasögon. Insatsernaför psykiskt utvecklingsstörda fortsätter att öka snabbt.