prop · FW03171 · 1973-12-31 00:00:00 — Industriavdelningen har sålunda egnaenheter för personaladministration, försäljning, ekonomi, fastighetsfrågor,inköp, produktion och teknik. Under chefen för indu- striavddningensorterar televerkstäderna i . Projekteringsavdelningenär centralt organ för projektering av större och speciella anläggningar samt avhusbyggnader. Utvecklingsavdelningensvarar för teknisk utveckling, konstruktion och teknisk serviceverksamhet. Regionaltsvarar under chefen för den centrala driftavdelningen de fyra distriktskontorenför styrning, övervakning och samordning av den verksamhet, som underställdalokalförvaltningar (radio-fjärrnätsområden och teleområden) bedriver.Distriktskontoren är belägna i , , och . Vidsidan av distriktskontoren finns en särskild byggnadsavdelning, vilken underchefen för driflavddningen svarar för utförandet av sådana anläggningar somsträcker sig över flera distrikt eller är av sådan omfattning, attteleområdenas resurser inte räcker lill för projektens genomförande.Avdelningen består av ett centralt ledningsorgan, byggnadskontoret, och fyra fältarbetssektioner.Byggnadskontoret är f. n. beläget i men skall i enlighet medriksdagens beslut (prop. 1973; 55, InU 1973; 22, rskr 1973: 220) omlokaliseras tUlKalmar. Denlokala tdeverksamheten är fördelad på 20 teleområden med ett tdekontor i varjeområde. Teleområdena svarar för driften av telenätet (med undantag för det s.k. fjärrnätet), för projektering och utförande av anläggningsarbeten (exkl.fjärrnätet), för manueU expedition av telefonsamtal och telegram samt förkommersiell verksamhet och ekonomisk förvaltning inom resp. teleområde. Fördriften av samtliga radioanläggningar och av fjärrnätet svarar sex radio-fjärrnätsområden.Inom varje område finns ett radio-fjärrnäts-kontor. Enkarta över regionala och lokala indelning torde få fogas tillstatsrådsprotokollet som bilaga 2. Föratt komplettera bUden av verksamhet och organisation bör nämnas attverket har två helägda dotterbolag, och , samt äger av aktierna i och AlarmeringAB. TdefabrikationAB (TEFAB) bildades efter beslut av riksdag (prop. 1965; 116, SU1965; 128, rskr 1965; 321) för att möjliggöra en utvidgning av verkstadskapaciletutöver televerkstäderna i . TEFAB harhuvudkontor i och verkstäder i och medtotalt ca 390anställda och en omsättning på 29,2 milj. kr. Verksamheteninom TEFAB är i stor utsträckning integrerad med egenverkstadsrörelse. (Swedtel) bildades efter beslut av (prop. 1967: 168, SU 1967: 197, rskr 1967; 389) för en främst påutvecklingsländerna inriktad konsultverksamhet inom telekommunikationsområdet.Bolaget har f. n. verksamhet i bl. a. , , , ,, , och . bUdades efter beslut av riksdag (prop. 1970: 128, SU1970: 131, rskr 1970; 295) och ägs tiU av och av LMEricsson. Motiven till utvecklingssamarbetet mellan och LM Ericssoninom ramen för ELLEMTEL var framför allt behovet av att koncentrera de bådaföretagens utvecklingsresurser inför den framtida elektroniska utvecklingen. ELLEMTELbedriver således avancerat utvecklingsarbete med huvudinriktning på elektroniskatillämpningar inom telekommunikationsområdet såsom elektroniska telefonväxlar,utrustningar för datanät och telefonapparater. Antalet anställda var den 1januari 1973 236 och omsättningen uppgick till 20,2 milj. kr. bUdades efter beslut av riksdag (prop. 1972:129, TU1972; 20, rskr 1972:329). Bolaget ägs tUl av , av och av . Det skall bygga upp och drivalänsalarmeringscentraler för alarmering av i första hand primär- ochlandstingskommunala hjälporgan. Till bolaget skall successivt överförasteleverkets nuvarande s. k. SOS-tjänst (tdefonnummer 90 000). Televerkethade ca 42 100 anställda och är därmed en av landets störstaarbetsgivare. Av det totala antalet anställda tillhörde 3 260 centralförvaltnmgen. Enförteckning över antalet anställda fördelade på organisationsenheter torde fåfogas till statsrådsprotokollet som bilaga 3. Televerketspersonalutveckling framgår av nedanstående tabell (avserförhållandena resp. år). Tabellenvisar alt personalökningen varit stor fram tUl . Därefterhar ingen personalökning skett. Orsaken till detta är främst de tidigare nämndaåtgärder som satts in för att bromsa kosl-nadsexpansionen inom verket. Sedanvåren 1971 råder i princip anställningsstopp vid centralförvaltningen ochsedan våren 1972 anställningsstopp inom hela . Avpersonalen har tjänstemännen på kontor ökat kraftigt i antal. Fram till år 1969var denna ökning mest markant inom centralförvaltningen men därefter harökningen där avstannat. Inom de lokala förvaltningarna uppvisar antalettjänstemän på kontor fortfarande en viss ökning. Enförteckning över antalet anställda fördelade på olikapersonalgrupper torde få fogas till statsrådsprotokollet som bilaga 4. Televerketförutser med nuvarande organisation praktiskt taget oförändrad personalstyrkaunder perioden 19741980. 3 Motiv för en ny organistation Somtidigare nämnts var en grundläggande tanke bakom nuvarande organisation attarbetsuppgifter skulle decentraliseras och befogenheter och ansvar delegerasfrån cenlralförvaltningen till regional och lokal nivå. Organisationen påcentral nivå är funktionellt uppbyggd, eftersom samordningen av funktionelltlikartade verksamheter bedömdes ge ett bättre personalulnyttjande, enenhetligare ärendebehandling och klarare ansvarsgränser. Dennuvarande organisationen har enligt bedömning inte getttillräckligt utrymme för en så långtgående decentralisering och delegering, somman numera anser nödvändig. Föratt en decentralisering och delegering skall fungera krävs ett väl utvecklatekonomiskt styrsystem, något som också betonades vid beslutet om den nuvarandeorganisationen. fanns inget sådant system och det är förstunder senare år som ett på moderna principer grundat ekonomiskt styrsystembörjat ta form i . Detta torde vara den främsta anledningen lill alt delegeringoch decentralisering inte skett i den omfattning som man räknade med vidtillkomsten av nuvarande organisation. En annan viktig orsak lill delta är attdet tar tid att utbilda och ändra attityder hos den berörda personalen pä allanivåer. Närdet gäller det förutsatta bättre personalutnyttjandet har ett sådant givetviskommit lill stånd i vissa frågor. Personalen i centralförvaltningen har dockökat även efter genomförandet av den nya organisationen. Dels har detta berottpå ökad verksamhetsvolym och nya rörelsegrenar, dels på att decentraliseringav arbetsuppgifter inte skett på beräknat sätt. Delvis har den emellertidockså berott på att den funktionella uppdelningen i sig lett tUl ökadekontaktkrav och även i viss mån till dubbelarbete. Enhetligare ärendebehandlingoch klarare ansvarsgränser än i den gamla organisationen har dock uppnåtts iden nya organisationen. Sammanfattningsvis kan sägas alt den nuvarandeorganisationen visat sig uppfylla flertalet av de förväntningar som ställdes påorganisationen. Delegering och decentralisering från central nivå haremellertid inte skett i önskad omfattning, mycket beroende pä frånvaron av etteffektivt ekonomiskt styrsystem, som är en nödvändig föratsättning för enlångtgående delegering och decentralisering. Inom påbörjades en utredning dels omåtgärder för att begränsa kostnadsutvecklingen inom centralförvaltningen, delsom effektivisering av ekonomifunktionen. Utredningen skulle också föreslå huren övergripande planering skulle inordnas i , allt inom i huvudsakoförändrad organisation. Utgångspunkten för utredningen var att arbetsuppgifterinom verket skulle handläggas så långt ned i organisationen som möjligt samtatt ansvariga chefer på alla nivåer skulle ges möjlighet alt rationellt planeraoch följa upp sin verksamhet, allt för att ge största möjliga effektivitet iverksamheten. Parallellt med utredningen utvecklades etl nytt budgeterings-och redovisningssystem inom verket, vilket skulle bli grundvalen för en merautbredd delegering och decentralisering. Under utredningsarbetet kom man fram till atten mera genomgripande organisationsöversyn borde göras. Ett viktigt skäl tilldelta var att även om gällande organisation kunde utgöra en grand för delfortsatta utredningsarbetet en annan organisationsform bedömdes ytterligareförbättra möjligheterna till den önskade decentraliseringen och effektiviseringen. Önskvärdheten av att öka de anställdas medinflytande påverksamheten hade accentuerats som gått frän införandet avden gällande organisationen, Etl reellt personalinflytande på olika nivåerkrävde att alla möjligheter till decentralisering inom verket togs tillvara.Vidare hade del tidigare nämnda samarbetsavtalet med kommit attställa helt nya krav på utvecklings- och industriverksamhet. Nyarörelsegrenar datakommunikation, mobilradio, satellittrafik, bildtelefon, kabel-TV kom alt stäUa stora krav på effektivitet, marknadsföring ochtekniska utveckling. Det fanns alltså många skäl lill att trotsall det gått sedan den nya organisationen genomförts ochtrots alt den inte fält möjlighet att helt stabUisera sig beslöt att göra enorganisationsöversyn. För alt leda denna tillsattes en styrkommitté underledning av generaldirektören. I kommittén ingick även representanter förverkels personalorganisationer. har biträtts av ett utomståendekonsultförelag, . Det förslag som styrkommittén sedermera lagt fram ochsom av överlämnats lill Kungl. Maj:t som televerketsförslag syftar lill att skapa en organisations- och verksam- hetsform, som tiUåter en hög grad av delegering ochdecentralisering till regional och lokal nivå av uppgifter och beslutsfattande,kombinerat med en effektiv styrning av verksamheten. Dessa mål bedöms uppfyllasgenom en resultatinriktad organisation, i vilken verksamheten indelas i delsresultatenheter, dels övergripande resultatorienterande stabsenheter, s. k, resullalområden,samt funktionella stabs- och serviceenheter. Den förutsatta decentraliseringenav verksamheten beräknas möjliggöra ett större reellt personalinflytande påolika nivåer än . 4 förslag till ny organisation Vid utformningen av organisationen har verksamhetenuppdelats i två huvudområden, nämligen dels den primära tdeverksamheten(telefon, telex, telegraf och datakommunikation), dels radioverksamheten (rundradio,kustradio, fartygsradio och landmobil radio). Dessa båda verksamheter skiljersig i stor utsträckning från varandra. Beträffande den primära tdeverksamhetenhandhas marknadsföringen i huvudsak på lokal nivå, inom teleområdena. På dennanivå är det naturligt att man sam-utnyltjar resurserna för de olikarörelsegrenarna. På den lokala nivån skall målformulering och uppföljningbeträffande service och ekonomi ske såväl för varje rörelsegren som för dentotala verksamheten. För att suboplimering dvs. lösningar som väl kan varaoptimala för den enskilda enheten inom verket men inte för den totalaverksamheten skall undvikas måste målformulering och uppföljning dock skeäven centralt, dels för varje rörelsegren, dels för den totala verksamheten. Med hänsyn härtill föreslås för den primära tdeverksamhetenen s. k, matrisorganisation med dels geografiskt avgränsade resultatenheter(motsvarande nuvarande teleområden), dels centrala resultatområden för olikarörelsegrenar. På grund av Idefonrördsens dominerande ställning inrättas ettcentralt resultatomräde enbart för telefonrörelsen. Ett annat resullatområdebestår av rördsegrenama telegraf, telex och dalakommunikation. Ett tredjeresultatområde föreslås för den övergripande nätplaneringen. Det bör isammanhanget påpekas att resultatansvaret för olika chefer inte gäller enbartdet ekonomiska resultatet utan i lika hög grad uppfyllandet av andra mål, t.ex, beträffande service och personalpolitik. Radioverksamheten skiljer sig frän den primära tdeverksamhetenbeträffande både verksamhetens art och kundstruktur. För t, ex, rundradioverksamhetenär det fråga om att till lägsta möjliga kostnad distribuera program. Kontaktmed , planering av utbyggnad och val avutrustning samt omdirigeringar vid fel i distributionsnätet måste utförascentralt, medan drift och underhåll av anläggningarna sköts lokalt. Medhänsyn till att marknadsföring och planering för i princip helaradioverksamheten bäst administreras centralt samt att man centralt har bättremöjligheter att utnyttja gemensamma resurser för projektering och utvecklingföreslås för radioverksamheten en centtal radioenhet under vilken sorterarenheter motsvarande de nuvarande lokala radio-fjärr-nälsomrädena. Radioenhetenblir som helhet en resultatenhet. Utöverde nämnda geografiskt avgränsade resultatenheterna och den landsomfattanderesultatenheten för radioverksamheten föreslås ytterligare tre landsomfattanderesultatenheter, nämligen en materidförsörj-ningsenhet, en enlreprenadenhet istort sett motsvarande den nuvarande byggnadsavdelningen saml enindustrienhet, motsvarande den nuvarande industriavdelningen med de treteleverkstäderna. Somcentrala funktionella stabsenheter föreslås en administrativ avdelning, enekonomiavdelning och en teknisk avdelning. Vidare föresläs en centralserviceenhet för rationalisering, arbetarskydd och för driften avdatacentralerna saml ell generaldirektörens kansli, en enhet för internrevisionoch en stab för långsiktig planering. En tablå över den föreslagnaorganisationen torde få fogas till statsrådsprotokollet som bilaga 5. Idet följande beskrivs den föreslagna organisationen mera i detalj. Redogörelsendisponeras på följande sätt. Eftersombeslutanderätt och befogenheter i stor utsträckning delegeras nedåt iorganisationen och tyngdpunkten i den nya organisationen därför kommer attligga på teleområdena, inleds redogörelsen med den lokala Organisationen.Därefter redovisas regionkonlorens ställning och i det följande beskrivs defyra landsomfattande resultatenheterna för radio- och entreprenadverksamhet, materidförsörjningoch industrieU verksamhet. Redogörelsen avslutas med en beskrivning av deföreslagna stabsenheterna inom centralförvaltningen. 4.2.2 Geografisktavgränsade resultatenheter (teleområden) Teleområdena föreslås samlade inom fyra regioner, vilka lill omfatt ningen motsvarar nuvarande distrikt. Som närmare framgår av det föl jande beräknas dock regionkontoren få väsentiigt ändrade uppgifter jäm fört med nuvarande distriklskonlor, och teleområdena föreslås lyda direkt under generaldirektören. Teleområdenakommer i den nya organisationen att få befogenheter ochansvar beträffande disponering, projektering och anläggning avseende av investeringar på tdesidan. Motsvarande andel när det gällerunderhåll och drift är . Verksamheten inom teleområdena påverkar alltsåi hög grad totala kapital- och driftkostnader. Dedirekta möjligheterna att inom teleområdena påverka intäktema är inte likastora som när det gäller kostnadema. Avgiftema beslutas sålunda i regel avregeringen eller cenlralförvaltningen. Intäkterna sammanhänger emellertid medtrafikvolymen och denna kan direkt påverkas genom olika slag avmarknadsföringsåtgärder. Genom sin nära kontakt med marknaden har teleområdetdessutom möjlighet att påverka centrala beslutsfattare. Antaletteleområden och gränserna för dessa påverkas inte av organi-salionsförslaget.Genom att många frågor kommer att delegeras till teleområdena och genom detökade effektivitetskravet kommer dock verksamhetens innehåll och inriktningalt påtagligt ändra karaktär. Detta kommer att medföra ett behov av ändradintern organisation inom teleområdena. Regionkonloren i , , och föreslås få en väsentligt ändradroll jämfört med vad som gäller för nuvarande distriklskonlor, I nuvarandeorganisation är distriktskontoren inlagda i linjeorganisationen mellan driftavddnirigenoch teleområdena. Enligt förslaget placeras regionkontoren som stabsorgandirekt under generaldirektören, och den nuvarande direkta styrningen avteleområdena från distriktskontoren upphör. räknar med att verksamhetenoch antalet anställda vid regionkontoren på viss sikt skall kunna reduceras iförhållande till de nuvarande distriktskontoren. Regionkontorenberäknas få dels en ledningsfunktion och dels en konsult/servicefunktion. Närdet gäUer ledningsfunktionen kan regionkontoren betraktas som regionalt placeradedelar av centralförvaltningen, och delegering kommer all ske frångeneraldirektören tUl regioncheferna på ell för varje region avpassat sätt. Enav de viktigaste arbetsuppgifterna för regionchefen föratsätts bli att engagerasig i målformuleringsprocessen i budgetsammanhang samt i budgetuppföljningen.Inom det perso-naladminislraliva området avses regionchefen få en viktiguppgift, när det gäller att följa upp hur den centralt fastställda personalpolicyntill-lämpas inom regionen. Flera frågor inom delta område har redan i nuvarandeorganisation dislriklscheferna. Regionkontorenföratsätts också få en konsult/servicefunktion, när det gällerverksamhetsområden där det inte är ekonomiskt motiverat för teleområdena att haegna resurser. Detta kan gäUa t. ex. utbUdning, rationalisering, husbyggnadsamt viss teknisk expertis. vadsom gäller i nuvarande organisation skall det dock vara teleområdena självasom beslutar i vUken utsträckning regionkonlorens resurser skall utnyttjas ochom anvisningar och råd från experterna på regionkontoret skall följas.Konsulttjänster från regionkontor skall genom interndebitering betalas avteleområdena. Radioverksamhelenföreslås bli organiserad direkt under generaldirektören i en centralradioenhet och regionala radio-fjärrnätsområden. För radioverksamhetenföreslås således en radikalt ändrad organisation. är radioverksamhelencentralt fördelad på bl. a. radiofjärrnäts-sektionen inom driftavdelningen,radioekonomiska kontoret inom ekonomiavdelningens finanssektion, radioprojekteringssektioneninom projekteringsavdelningen och radioutvecklingssektionen inom utvecklingsavdelningen.Denna ordning sammanhänger med den nuvarande funktionella uppdelningen avcentralförvaltningen. Denföreslagna centrala radioenhelen beslår dels av rörelsegrens-enheter förrundradio, fartygs- och kustradio samt kommersiell radio, dels av funktionellastaber för teknisk utveckling, projektering och inköp, rationalisering,ekonomi samt personaladministration. Radio-fjärmätsområdenasorterar som lokala organ under distriktscheferna men läggs nu direktunder chefen för radioenheten. Ett visst ansvar för nätdelen av radio fjärrnätsområdenasverksamhet kommer dock att ligga på de centrala resultatområdena (enheternaför rörelsegrenar och nätplanering). En viss justering av ansvarsområdet gentemotteleområdena förutsätts vidare komma alt ske. En viss utökning avradio-fjärrnätsområdenas uppgifter, bl. a. beträffande projektering, torde bliaktuell genom delegering och decentralisering inom radioverksamheten. Enlandsomfattande resultatenhet för entreprenadverksamheten föreslås direktunderställd generaldirektören. Utöver verksamhetsområdet för den nuvarandebyggnadsavdelningen, som är en regional enhet underställd driftdirektören, föratsättsenlreprenadenheten sköta vissa husbyggnadsfrågor, vilka handläggs inomprojekteringsavdelningens husbyggnadssektion. Detfinns flera skäl som enligt motiverar en central enlreprenadenhet.De stora anläggningsresurserna förutsätts även i fortsättningen komma attfinnas inom teleområdena. Vissa anläggningsarbeten förekommer dock så sällaninom varje enskilt teleområde, att de inte motiverar egna resurser inomområdet. Med en central enhet kan re- sursernainom teleområdena dimensioneras efter normalbehovet och den centrala enhetenutnyttjas som buffert. Vid omfattande stormskador o. dyl. är del också väsentiigtför verket all ha tUlgång till en rikstäckande enhet med speciell kompelens. Med vissa begränsningarförutsätts enlreprenadenheten i princip fungera som etl fristående företag,som skall konkurrera med i första hand teleområdenas egna resurser och somskall ta marknadsmässig ersättning för sina tjänster. En landsomfattanderesultatenhet för materielförsörjningen har bedömts på bästa sätt ta lUlvaramöjligheterna till samordnade inköp och samordnad förrådshållning. Materidförsörjningsenhetenföreslås direkt underställd generaldirektören. Den skall omfatta dels dencentralt styrda inköps-, lagerstyrnings-och förrådsverksamheten med tillhörandedislribulionsverksamhet, dels renovering av nedtagen materiel. sköts den centrala materielförsörjningeninom ekonomiavdelningen dels av en förrädssektion, som svarar för helaförrådsdriften, dels av en malerielseklion, som svarar för den centralainköpsverksamheten. Förrådsorganisalionen under centralförvaltningen består av fyra förrådsomräden motsvarande tdedistrikten vilka leds av förrådskontori , , och . Inom i princip varje teleområdefinns ett distribulionsförråd. har inom televerketövervägts olika alternativ för en ny förrådsorganisation. Ett alternativ äratt skapa fyra stora regionala förråd, ett annat är att skapa ett storförråd, etlfilialförråd för och ett antal mindre terminaler i hela landet. Detsenare alternativet prövas f. n. i begränsad skala, med storförråd placerat iNässjö och filialförråd i . räknar med att ställningslagande lillden framtida förrådsorganisalionen inte kommer att ske förrän tidigast hösten1974. 4.2.4.4 Industrienhet() Televerkelsverkstadsrörelse förutsätts även i den nya organisationen utgöra enrelativt fristående enhet inom . Det samarbete med LMEricsson som inleddes genom bildandet av ELLEMTEL skall fr, o, m, år 1975utvidgas lill att omfatta även etl produktionssamarbete (prop, 1970: 128, SU1970: 131, rskr 1970; 295), Samarbetet hindrar inte att de båda företagenkommer att konkurrera med varandra på viktiga områden. Om inte kanproducera konkurrenskraftiga produkter, finns inget tvång för LM Erisson attköpa TELI:s produkter för försäljning på världsmarknaden. strävardärför efter att förbättra TELI:s konkurrenskraft genom olika slag av rationaliseringsätgärder. Enligtorganisationsförslaget blir en resultatenhet med ansvar gentemotverksledningen för sitt resultat. TELI:s interna organisation påverkas iprincip inte, men det förstärkta kravet pä att redovisa en rimligavkastning på sitt kapital gör alt måste kunna påverka sina kostnader imöjlig mån. Delta innebär bl, a, att i den föreslagna organisationenkommer att mera direkt få möjUghet alt påverka utvecklingsinsatserna inom iförsta hand den nuvarande konstruktions-sektionen inom utvecklingsavdelningen,vilka krävs för att täcka TELI:s behov av produktrationalisering och utvecklingav nya produkter. 4,2,5Centrala stabsenheter (centralförvaltning) 4,2,5,1Allmänt Som tidigare nämntsföreslås som centrala stabsenheter dels resultatområden i form av rörelsegrensenheteroch en nätplaneringsenhel, dels funktionella stabsenheter i form avadministrativ avdelning, ekonomiavdelning och teknisk avdelning och delsövriga stabsenheter (rationaliseringsstab, stab för långsiktig planering m, m. ).Sammantaget kommer dessa enheter att bUda . Vid en jämförelse mednuvarande organisation kan konstateras, att de arbetsuppgifter som f, n,handhas av drift-, projekterings- och utvecklingsavdelningarna inomcentralförvaltningen dels delegeras till teleområdena, dels överförs tilltekniska avdelningen, till rördsegrensenhe-lerna och nätplaneringsenheten, lUlstaben för långsiktig planering, till rationaliseringsstaben saml lill radioenhelen. Nuvarande administrativaavdelning och ekonomiavdelning bibehålls i allt väsentligt oförändrade. Vissafrågor rörande medverkan i totalförsvaret överförs dock från dennuvarande driftavdelningen till administrativa avdelningen. Frånekonomiavdelningen flyttas som nämnts materielförsörjningen till att bli enseparat resultatenhet, och datacentralerna föreslås bli underställda chefen förden centrala ralio-naliseringsstaben, I den nya organisationenföreslås en förstärkning av ekonomifunktionen inom hela verket saml enförbättring av systemen för lång- och kortsiktig planering och uppföljning.Därmed skapas möjligheter för generaldirektören att styra verksamheten medhjälp av sina centrala enheter, varvid generaldirektören till dessa enheter kandelegera befogenheter på ett sätt som är anpassat till respektive frågorsnatur.