prop · FW03129 · 1973-12-31 00:00:00 — Närdet gäller rätten tUl återanställning anser att den, i överensstämraelsemed vad som har föreskrivits lag om anstäUningsskydd, bör gällaendast och endast för sådan arbetstagare som har varitanställd hos arbetsgivaren minst 24 må- Han anser vidare att den särskilda regeln tillskydd för arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga har fått en alltför vidsträcktutforraning. Företrädesrätt bör tillkoraraa endast personer som på gmnd avfysisk eller psykisk sjukdom eller skada har betydande svårigheter att erhållasysselsättning på den ordinarie arbetsmarknaden. Bestämraelsenom avsked bör enligt åsikt formuleras på sarama sätt som i 1971 årslag om anställningsskydd och alltså omfatta fall då arbetstagaren i väsentligraån åsidosätter sina skyldigheter mot arbetsgivaren. När det gällervarselskyldigheten godtar Lindströra utredningsförslaget utora såvitt gällerarbetstagare sora har anställts e. d. Varselskyldighet bör isådana fall föreUgga endast om arbetstagaren har varit anställd rainst 24raånader . Vidare bör varseltiden alltid vara enraånad, oavsett ora arbetstagaren har fyllt eller inte. Motde föreslagna reglerna ora anställningsskyddet vid tvist kan raan enligtLindströra rikta tre huvudanraärkningar. Den första är att regelsystemet äruloraordenlligt korapliceral och svårtolkat. Vidare anser han att denföreslagna proceduren är mycket tidsödande och alt påföljderna förarbetsgivaren vid överträdelse av lagen är oriraligt hårda. EnligtLindströms uppfattning bör, när uppsägningstiden har löpt ul,anställningsförhållandet alltid upphöra och något kvarstående i anställningeninte komma i fråga. Arbetstagaren bör då endast kunna erhålla skadestånd. Somskäl för denna uppfattning anför bl. a. att, om förhållandena harutvecklat sig därhän att arbetsgivaren har sagt upp en anställd, det inle tordefinnas förutsättningar för fortsatt samarbete. Delta gäller även om sakliggrund i lagens mening ej skulle vara styrkt. Speciella förhållanden föreliggergivetvis beträffande personal i förelagsledande ställning, där en rätt tillfortsatt anställning skulle vara särskilt olycklig. Även beträffande medleramarav arbetsgivarens familj kan svårigheter uppkomma. frågar sig ocksåvilken uppgift bestämmelserna skall fylla och hur de skall fungera vid ennedläggning av företaget eller vid en driftsinskränkning. Om arbetstagaren iprincip skulle vara berättigad till full lön fram till pensionsåldem även omhan inle erbjuds eller utför något arbete, skulle de ekonomiska konsekvensernaför arbetsgivaren bli helt orunliga. EnligtLindströms uppfattning bör skadestånd vara den enda påföljden förarbetsgivaren även i fall då han har förfarit felaktigt i saraband medavskedande, återanställning eller permittering. Har avskedande ägt rum, torderaöjligheter till fortsatt saraarbete knappast finnas, och det skulle då te sigstötande att en arbetsgivare skulle tvingas återanställa arbetstagaren. Harfelaktig återanställning skett och den lediga platsen således blivit besatt, ärdet oriraligt att förplikta arbetsgivaren alt åter- anställaäven den förfördelade och ge honom lön, faslän det inte finns något arbete attutföra. Motsvarande gäller vid permittering. Ävenförslaget att särskUt skadestånd skall kunna utgå, ora arbetsgivaren vägraratt följa domstolens dora på fortsatt anställning e. d., är enligt Lindströrasmening orimligt. Förslaget innebär att arbetstagaren i sin hand får något somnärmast är ett utpressningsmedel att användas för den händelse han övervägeratt ta ett annat arbete och därför vill upplösa det gamlaanställningsförhållandet. Han kan då förhandla med arbetsgivaren om frivilligöverenskoraraelse att återtagande i arbete ej skall ske och göra detta underhot om skadeståndsprocess. Situationen blir särskilt gynnsam för arbetstagarengenom att skadeståndet kan uppgå tUl betydande belopp och den föreslagnalagtexten inte innehåller någon avräkningsregel för fraratida arbetsinkorast. 4 Anställningsfrämjande åtgärder 4.1 Nuvarande förhållanden Arbetsmarknadspolitikenspriraära uppgift är att genora stöd och service i olika former ge den enskildemöjlighet till meningsfull sysselsättning i ett så fritt valt yrke sommöjligt. Fören fraragångsrik arbetsraarknadspolitik är det av betydelse altar-belsmarknadsrayndigheterna kan fortlöpande hållas underrättade ora det vidvarje tillfälle aktuella sysselsättningsläget och få preciserade besked om deförändringar däri, som kan komraa att ske inora den närmaste framtiden. Enredogörelse för gällande föreskrifter, som syftar till alt ge dessa myndighetersådan information, läranas i avsnitt 4.1.2. Denutveckling som näringslivet undergått i vårt land har medförtstora svårigheter för vissa arbetstagargrupper. Särskilt gäller detta äldreoch personer med nedsatt arbetsförmåga, vilka ofta har svårt att anpassa sigtill det moderna arbetslivets krav och sora efter friställningar löper en riskatt bli ställda utanför den ordinarie arbetsraarknaden. Särskilda åtgärder hardärför behövt vidtas för att öka deras möjligheter att behålla eller erhållaanställning på den öppna arbetsmarknaden. Dessa åtgärder, som framför allt hartagit sikte på att åstadkomraa en bättre anpassning av arbetet ocharbetsrailjön till människans fysiska och psykiska fömtsättningar, behandlas iavsnitt 4.1.3. 4.1.2 Uppgifterav arbetsgivare till arbetsmarknadsmyndigheter , sora är anslutna till SAF och , gällersedan år 1965 en rekoramendalion om anraälan till arbetsmarknadsverket omplanerade väsentiiga utökningar av arbetsstyrkan. Rekommendationen har intagitsi ett cirkulär, sora utfärdats av nämnda organisationer efter överläggningarmed AMS. Enligtcirkuläret bör företagen så snart det är möjligt ta kontakt medlänsarbetsnämnderna och anmäla sina behov av arbetskraft. Vid denna förstakontakt behöver dock några mera preciserade besked inte lämnas. Efter dennakontakt bör den fortsatta planeringen rörande arbetskraften ske i nära sararådraed länsarbetsnäranderna. En raera preciserad anraälan om behovet avarbetskraft bör tillställas länsarbetsnämnderna om möjligt senast två månaderinnan arbetskraften erfordras. Det framhålls dock att det rekoraraenderadeförfarandet inte kan tillärapas när det föreligger ett kontinuerligt behov avarbetskraft utan samband med utökning av arbetsstyrkan. träffade AMS samtSAF, , LO och TCO en överenskommelse om varsel tillarbetsmarknadsverket rörande beslutade driftsförändringar. Överenskommelsen,som ersatte en tidigare överenskoraraelse ora varsel i dessa fall, har genorasärskilda avtal gjorts till-läraplig även på andra delar av arbetsmarknaden. Enligt överenskommelsenskall arbetsgivare, som fattar beslut om driftsförändring vilken medföruppsägning eller perraittering inbegripet perraittering av säsongarbetare av rainst fera anställda, lärana varsel härom tUl arbetsmarknadsverket så snartdet kan ske. Detsarama skall gälla vid fortlöpande arbetstidsförkortning(korttidsarbete) under den i anställningsavtal angivna arbetstiden. Varselbehöver emellertid inte läranas i fråga ora anställningar sora är tidsbestämdaeller har tillfällig karaktär. Omdriftsförändringen väntas innebära antingen uppsägning eller permittering förlängre tid än skall varsel lämnas senast åtgärdenträder i kraft. uppsägningar berör flera än 50 anställda skall varseleraellertid lämnas senast före uppsägningarnas ikraftträdande.Drtftsförändring, som innebär att en driftsenhet med flera än 100 anställdaläggs ned, skall varslas senast före avvecklingens påbörjande.Skyldigheten att lärana varsel inora dessa tider gäller endast underföratsättning att driftsförändringen riraligen bort kunna förutses inom denangivna tiden. Varselskall enligt överenskomraelsen läranas till länsarbetsnäranden i det län, därden berörda driftsenheten är belägen. Varslet skall innehålla uppgifter ora bl.a. orsaken till den beslutade driftsförändringen, den tidpunkt då denna äravsedd att genoraföras särat antalet anställda sora berörs. Sedan varselläranats skall länsarbetsnämnden så snart det kan ske tillställas enförteckning Över den personal, sora kommer att sägas upp eller perraitteras. Omett offentliggörande av en beslutad driflsförändring kan befarasmedföra påtaglig skada för företagel, får varsel lämnas tilllänsarbetsdirektören personligen med anhållan alt varslet tills vidare behandlasförtroligt. Om denna anhållan avser att varslet skall behandlas på detla sattunder sådan tid, att de i överenskoraraelsen angivna mini- mitidernadärigenora skulle komma att underskridas, skall länsarbetsdirektören ora hanbedömer att detta kan medföra avsevärda olägenheter frånarbetsmarknadssynpunkt underställa AMS frågan. Frågorom tillämpningen eller tolkningen av överenskommelsen skall prövas av AMS. Oradet finns skäl att ifrågasätta, att någon inte iakttagit sin varselskyldighet,och AMS inte under hand kan få rättelse till stånd samt finner frågan varaprincipiellt betydelsefull, skall yttrande inhämtas från berördahuvudorganisationer. Vid den prövning av frågan huruvida varselskyldighetenfullgjorts, som härvid kan bli aktuell, bör skälig hänsyn tas till de särskildaoraständigheter sora förelegat i varje särskilt fall. Någon påföljd förunderlåtenhet att iaktta överenskoraniel-sens bestäramelser om varselskyldighethar emellertid inte föreskrivits. Överenskommelseninnehåller även en bestämmelse om att en särskild samrådsgrupp kan tillsättas isamband med driftsförändringar. Sådan samrådsgrupp, sora kan påkallas avlänsarbetsnämnden, har till uppgift att så länge omständigheterna ger anledningdärtill följa omställningens förlopp och föreslå de åtgärder sora detta kan geanledning tUl. I sam-rådsgrupp bör ingå representanter för länsarbetsnämnden,arbetsgivaren, de anställda särat vederbörande koraraun. IsärskUda anvisningar till länsarbetsnäranderna har AMS understrukit angelägenhetenav att samrådsgrupper tillsätts, såvida inle återverkningarna påarbetsmarknaden kan väntas bli raycket ringa. Den huvudsakliga uppgiften försararådsgrappen är alt stödja och underlätta arbetsförraedlingens arbete. Igruppen bör diskuteras vad länsarbetsnäranden planerat och vad sora kan görasför att underlätta oraslällningen av den friställda arbetskraften. Gruppen kanäven själv föreslå åtgärder i detta syfte. Arbetstagare raed särskUdasvårigheter att finna ny anstäUning, frärast äldre och handikappade, kanupptas till särskild behandling. Samrådsgruppen upplöses, när omställningen avden friställda arbetskraften blivit genomförd. Maj:ts cirkulär (1969: 706) om anmälan av personalinskränkning ochpersonalanlagning m. ra. är statliga myndigheter skyldiga att i vissomfattning anraäla förändringar i sysselsättningsläget inom den statligasektom, såvitt gäller civila anställningar. Sålundaskall rayndighet så snart det kan ske till vederbörande länsarbetsnämndanraäla sådan planerad eller beslutad uppsägning eUer perraittering för längretid än , sora sker på grund av personalinskränkning och soraomfattar rainst fera anstäUda på sararaa ort. Anraälan ora uppsägning avtiUfälligt anställda behöver dock inte ske. När det är raöjligt skallmyndigheten lämna föreskriven anmälan senast , innan uppsägningeneller permitteringen är avsedd att träda i kraft, ora åtgärden avser färre än50 anställda, senast i förväg ora åtg'ärden avser 50100 anställdaoch senast i förväg om flera än 100 anställda berörs. skränkningsora nu nämnts skall innehålla uppgift om antalet anställda som berörs, derasyrkestillhörighet, tidpunkten då anställningen skall upphöra och orsaken tillden beslutade åtgärden. I så god tid som raöjligt skall myndigheten dessutomtillställa länsarbetsnäranden en förteckning över de av åtgärden berördapersonerna. Icirkuläret åläggs myndighetema vidare att tUl vederbörande arbetsförmedlingutan dröjsraål anraäla avsedd antagning av personal för stadigvarande ellertillfällig anställning. Sådan anraälan behöver dock inte ske beträffande vissaangivna ansläUningar och inle heller om personalbehovet tillgodoses genom anställningav personal, som i samband raed omorganisation eUer omlokalisering eller avpersonalvårdsskäl behöver beredas annan statsanställning eller sora på gmnd avbestämmelser i kollektivavtal har företrädesrätt tiU anställningen. Frågaom dispens från skyldighet enligt cirkuläret prövas av AMS. Enligt1 § sysselsättningslag kan länsarbetsnämnd infordra vissagmndläggande uppgifter om arbetskraflsstrakturen på olika arbetsplatser och omuppsägningar och permitteringar av äldre arbetstagare (se vidare avsnitt4.1.3). Utöverde uppgifter av raera preciserat slag sora nu genoragåtls insaralararbetsraarknadsrayndigheterna även vissa översiktliga planeringsdata avbetydelse för arbetsraarknadspolitiken. Sålunda inhäralar länsarbetsnämndemavarje kvartal uppgifter från ett urval av företagen för bedömning avsysselsättningsläget det närmaste halvåret. Rörande byggsektorn insamlar AMSett omfattande raaterial ora pågående och väntade investeruigar i byggnader.Sysselsättningen inora skogsbruket följs genom kvarlalsvisa enkäter. Hämtöverkan nämnas att genom lagen (1972: 826) om uppgiftsskyldighet i vissaplanermgsfrågor tillkommit ett inforraalionssystera, som syftar till att geoffentUga organ snabb information om företagens lägesbedömningar ochfraratidsplaner. Enligt denna lag skall näringsidkare, efter anraodan avrayndighet sora Konungen bestäramer, i fråga om arbetsställe inom länetskriflUgen till översiktligt redovisa den väntade ekonomiskautvecklingen av verksamheten samt planerade eller väntade utvidgningar eller inskränkningari produktionen, sysselsättningen eller driften. Sådan uppgiftsskyidighet fåråläggas två gånger och avse förhållande under de fem närraast följandeåren- 4.1.3Åtgärder för all främja anställning av äldre arbetstagare och arbetstagareined nedsatt arbetsförmåga Påarbetsmarknaden har förekomrait samverkan i olika former mellanarbetsgivare och arbetstagare för att åstadkomraa bättre förhållanden iarbetslivet för dem som har eller söker arbete. Denna saraverkan har haft detdubbla syftet att öka arbetslillfredsstäUelsen och främja produktiviteten. Påarbetarskyddets område sker ett organiserat samarbete mellan arbetsgivare ocharbetstagare i syfte att främja säkerheten och sundhelen i arbetet. Dettasamarbete var till en början huvudsakligen inriktat på mera tekniskaanordningar för att förhindra olycksfall i arbetet men har senare kommit attalltraera omfatta även åtgärder för att förebygga häl-soskador till följd avarbelet och arbetsförhållandena. Grundläggande bestäraraelser om dennasaraverkan meddelas i arbetarskyddslagen (1949: 1). Förslag tiU nyabestäraraelser i detta hänseende har lagts frara (prop. 1973: 130).Inom ramen för företagshälsovården och rationaliseringsverksamheten vidföretagen vidtas även åtgärder för att anpassa arbete och arbetsrailjö tillarbetstagarnas föratsättningar. Vidare kan erinras ora den saraverkan som skeri företagsnämnderna i syfte alt ge de anställda insyn och visst medinflytande iarbetsgivamas allmänna personalpolitik. Samverkan mellan arbetsgivare ochanställda sker även i annan form, t. ex. i olika samrådsgrupper,personalkoramit-téer, oraplaceringskoraraittéer etc. I denna samrådsverksamhethar ägnats särskild uppmärksamhet åt de äldres och handikappadesproblem i arbetslivet. Ennärmare redogörelse för arbetsmarknadsparternas åtgärder för att anpassa arbeteoch arbetsmiljö tUl arbetstagarnas föratsättningar finns i betänkandet (s. Genomlagstiftning har tUlkorarait vissa bestäraraelser sora syftar till att frärajarekrytering av äldre arbetstagare på den öppna arbetsraarknaden och attåstadkomma förbättrade arbetsförhållanden för sådana arbetstagare. Enligt1971 års sysselsättningslag kan länsarbetsnärand förelägga arbetsgivare, sominom länet sysselsätter rainst fera arbetstagare, att lämna vissa uppgifter omden hos honom anställda arbetskraften. Dessa uppgifter kan avse antaletanställda arbetstagare samt dessas namn, ålder, kön, nationalitet, arbetsplatsoch huvudsakliga arbetsuppgifter. Uppgifterna skall lämnas på tider somnämnden bestämmer. Vidare kan länsarbetsnämnden förelägga sådan arbetsgivarealt till nämnden fortlöpande anraäla uppsägningar och perraitteringar för längresararaanhängande tid än av arbetstagare sora orafattas av lagora anställningsskydd. Föreläggande ora uppgiftsskyldighet kan förenas medvite. Innan föreläggande raeddelas skall arbetsgivaren och berörda arbetsgivar-och arbetstagarorganisationer beredas tillfälle att yttra sig. Uppgifternautgör underlag för länsarbetsnärandens bedöraningar av förutsättningarna attförbättra de äldres sysselsättningsraöjligheter. Finnerlänsarbetsnäranden anledning anta att arbetsgivare med minst fera anställdainora länet sysselsätter färre äldre arbetstagare än vad sora är riraligt raedhänsyn till ålderssamraansältningen på tillgänglig arbetskraft ochförhållandena i övrigt, bör näranden överlägga i saken raed arbetsgivaren samt berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Närskäl därtill föreligger skall näranden, på grundval av vad som förekoramit vidöverläggningarna, meddela arbetsgivaren anvisningar beträffande åtgärder sombör vidtas för att bereda äldre arbetstagare bättre sysselsättningsmöjligheter.Nämnden kan därvid anmoda arbetsgivaren att i samband med nyanställningar ökaandelen äldre arbetstagare i arbetsstyrkan i enlighet raed vad närandennärraare anger. arbetsgivaren undandrar sig att raedverka vid dessaöverläggningar eller ora han inte följer sådana anvisningar sora nu sagts,skall länsarbetsnäranden anraäla delta till AMS. I ärende, sora hänskjutitstill AMS av länsarbetsnärand eller som AMS upptagit efler anmälan avarbetsgivar- eller arbetstagarorganisation eller på eget initiativ, kan AMSkaUa arbetsgivaren samt berörda organisationer tUl överläggningar. Kallelse avarbetsgivare kan förenas med vite. AMS kan även förelägga arbetsgivaren vidvite att förete handlingar som kan antas ha betydelse för bedömningen avarbetsgivarens personalpolitik. I ärende som sagts har AMS sararaaraöjlighet som länsarbetsnämnd alt raeddela arbetsgivare anvisningar orasysselsättning av äldre arbetstagare. sådan anvisning av AMS inte följs ochdet raed hänsyn till omständigheterna är uppenbart att rättelse inte kanåstadkoraraas på annat sätt, kan AMS förordna att arbetsgivaren inte fåranställa andra arbetstagare än dera sora den offentiiga arbetsförraedUngen haranvisat eller godtagit. Iakttas inte detta förordnande kan arbetsgivaren döraastill böter eller fängelse i högst . Lagen(1971: 1204) ora byggnadstillstånd ra. m. ger Kungl. Maj:t fullmakt attförordna, att byggnadsarbete inte får påbörjas ulan särskilt tillstånd(byggnadstillstånd), om sådant förordnande behövs med hänsyn tillsamhällsekonomiska förhållanden eller läget på arbetsmarknaden eller andraväsentliga aUmänna intressen. ByggnadstiUstånd får förenas med villkor i frågaora den arbetsstyrka sora skall utföra byggnadsarbetet och ora tidpunkten förarbetets påbörjande. Sådant vUlkor beslutas av länsarbetsnärand. Bedrivsbyggnadsarbete utan erforderligt tiUstånd eller i strid raot villkor sora nusagts kan AMS eller, efler dess berayndigande, länsarbetsnämnd föreskrivaförbud vid vite att fortsätta arbelet. 1 ett av AMS utfärdat cirkulärmed aUmänna föreskrifier angående tillärapningen av författningarna ora byggnadsregleringfrarahålls, att det i beslut ora villkor rörande arbetsstyrkan aUlid skallanges storleken och sararaansättningen av den arbetsstyrka som må sysselsättasvid arbetet särat att det därjärate kan föreskrivas att under arbetetsbedrivande viss del av arbetsstyrkan skall utgöras av äldre arbetstagare. Somallmän regel kan enligt AMS gälla, att av arbetsstyrkan bör varaöver . Annan ålderssammansättning kan dock bestämmas, om de lokalaförhållandena motiverar detta. Denna allmänna regel överensstämraer raed vadsora förordals av AMS under tidigare gällande byggnadsreglering. Föralt stiraulera till anställning av arbetstagare raed nedsatt arbetsförmåga ochför att anpassa arbelet till den äldre och handikappade arbetskraftensförutsättningar kan vissa arbelsraarknadspolitiska hjälpmedel utnyttjas. brev den 2juni 1972 utgår bidrag till företag, komraunal eller landstingskommunalmyndighet eller inrättning eller statligt affärsdrivande verk, som ihalvskyddad sysselsättning mot avtalsenliga förmåner anställer handikappad medså nedsatt arbetsförmåga att han eljest inte skulle kunna beredassysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. Såsom villkor för bidrag gälleratt hänvisning till anställningen skall ske genom den offentiigaarbetsförmedlingen och att nedsättningen i arbetsförmågan skall vara klarlagdgenom arbetsvårds-bedömning. Även handikappad, sora redan är anstäUd hosföretag, eller landstingskoramunal myndighet eller inrättning, kanefler arbetsvårdsbedömning av arbetsförmedlingen placeras i halvskyddadsysselsättning, om nedsättningen i arbetsförmågan är avsevärd eller annatsärskilt skäl föreligger, som innebär att arbetstagaren eljest inte kan behållasin anstäUning. Av totala antalet halvskyddade platser vid ett företag fåreraellertid högst hälften besättas raed redan anställda som överförts inomföretaget. Bidrag till halvskyddad sysselsättning utgår av denlön arbetslagaren erhåller i anställningen, dock att bidrag utgår med för varje belagd godkänd plats. I stället för bidragenligt bestämraelserna om halvskyddad sysselsättning kan enligt nyssnämndaKungl. brev utgå bidrag lill offentlig eller enskildarbetsgivare för fortlöpande arbetsbiträde åt synskadad eller annan svårthandikappad person, om denne på grund av sitt handikapp åsamkar arbetsgivarenutgifter för sådant biträde i en utsträckning sora väsentligen överstiger vadsom kan anses vara normalt för befattningen. Bidrag till arbetsbiträde utgårefter prövning i varje särskilt fall med f. n. högst per halvår. EnUgt60 § arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, oratryckt 1972: 300) kan vidanställning av handikappad eller, ora s'ärskilda skäl föreligger, för anställdsora blivit handikappad utgå bidrag tUl arbetsgivaren lill sådan särskildanordning på arbetsplatsen, sora är nödvändig för alt den handikappade skallkunna utföra arbelet. Sådant bidrag utgår raed belopp sora motsvarar helakostnaden, om anordningen saknar värde för annan arbetstagare än denhandikappade, och med lägst halva och högst hela kostnaden i annat fall.Bidraget får dock inte överstiga . Även till kostnaderna för sådanteknisk utredning, som kan behöva ske för detaljutformningen av erforderligaändringar av arbetsplatser eller arbetsmaskiner, kan motsvarande bidrag utgåtill arbetsgivaren. Handikappadkan enligt 58 § arbetsmarknadskungörelsen utfå bidrag tillkostnaden för speciella arbetstekniska hjälpmedel som han behöver för att kunnautöva arbetsanstäUning. Sådant bidrag utgår med högst . Slutligenkan nämnas att bidrag i särskilda fall kan utgå till företag, som förbinder sigatt för anstäUning i företaget utbilda arbetstagare , som kan antasinte få stadigvarande arbete utan sådan utbildning, eller arbetstagare medsvårare handikapp (se Kungl. brev och ). OmsärskUda skäl föreligger kan bidrag också utgå för utbUdning av person, soraådragit sig handikapp under anställning i företaget. Bidrag föryrkesutbildning av äldre eller handikappade bestäms till visst belopp, somfaststäUs av länsarbetsnäranden. Bidraget kan utgå under högst sex raånaderför en och samma person. Till denne skall företaget utge avtalsenliga förraånerunder utbildningstiden. Sedanen tid tillbaka bedrivs ett samarbete mellan arbetsmarknadsverket och parternapå arbetsmarknaden i syfte att åstakomma förbättrade anställningsmöjligheterför äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. Redan1961 inleddes i de lokala sysselsättningsnärander, som då började inrättas vidvissa arbetsförmedlingar, en samverkan mellan arbetsmarknadsverket samtrepresentanter för arbetsgivare och fackliga organisationer för att åstadkommaen förbättring av de äldres villkor på arbetsmarknaden. Verksamheten i dessanämnder kom emellertid rätt snart att avstanna samt befinner sig nuraera underavveckling.