prop · FW03162 · 1973-12-31 00:00:00 — En riktig tillämpning av de här stadgade reglernabör således ej kunna medföra ett sådant resultat, som att en tomt medtillhörande åbyggnad, taxerad som annan fastighet, erhåller högretaxeringsvärde än ett aimat i närheten liggande lika värdefullt område medliknande åbyggnad, vilket taxerats såsom jordbruksfastighet, allenast på dengrund att beträffande den senare fastigheten värdesättningen skett på grundvalav de i punkt 1 här ovan angivna enhetsvärden. 6.18 Qm två eller flera fastigheter, vilka äro belägna iskilda kommuner, skulle, därest de hade varit belägna i samma kommun, havautgjort gemensam taxeringsenhet. Om två eller flera fastigheter, vilka äro belägna iskilda kommuner, skulle, därest de hade varit belägna i samma kommun, havautgjort gemensam taxeringsenhet. 10 Senaste lydelse 1932: 291. bör taxeringen verkstäUas, som om detta varit förhållandetoch det i enlighet med föreskriften i tredje punkten sista stycket av anvisningarnatill 8 § skolat angivas, huru stor del av taxeringsvärdet som belöpt å vad somfaller inom varje särskild kommun. tUl 1.1 Det i enUghet med bestämmelserna i 9 § åsattataxeringsvärdet skall jämlikt 10 § redovisas i särskilda värden. På sättframgår av 11 § skola dessa särskilda redovisningsvärden utföras i jämna tusentalkronor, och får därför vid redovisningsvärdenas bestämmande ske den jämkning,som erfordras för att de skola jämnt motsvara det åsatta taxeringsvärdet. 2.1 Medjordbruksvär-d e förstås fastighetens värde av annan produktiv mark än skogsmarkmed de byggnader och andra anläggningar, som äro behövliga förjordbruksdrift. Vid angivande av jordbruksvärde har man att utgå ifrån attfastigheten i fråga användes till jordbruk med binäringar. I jordbruksvärdetskall ingå värdet av fastighetens hela ägoområde i åker, tomt- och trädgårdsmarkoch ängs- och betesmark samt byggnad som tillhör jordägaren och är behövligför jordbruksdriften, såsom mangårds-och driftbyggnad samt byggnader, avseddaför jordbrukets binäringar. Om dylika byggnader tillhöra annan än jordägaren,skall värdet å dem likaledes utföras såsom jordbruksvärde. bör taxeringen verkställas, som om detta varitförhållandet och det i enlighet med föreskriften i 8 § 3 mom. sista stycket skolatangivas, huru stor del av taxeringsvärdet som belöpt på vad soin faller inomvarje särskild kommun. / 10 § angivna delvärden skola, där ej stadgandet ipunkt 2 av anvisningarna till 9 § föranleder till annat, vart för sig bestämmasmed tillämpning av den i 9 § andra stycket för åsättande av taxeringsvärde angivna grunden. Vid fastställande av j or d-bruksf as tighets delvärdenskall följande iakttagas: a) Med jordbruksvärde förstås värdet av den produktiva marken med undantag av skogs mark och tomt samt värdet av de inom taxeringsenheten befintliga markanläggningar, som användas eller äro behövliga för växtodling en. Vid bestämmandet av jordbruksvärdet har man att utgåifrån att marken användes för jordbruk. Från jordbruksvärdet skall åkervärdet urskUjas ochsärskilt angivas. b) Med skogsbruksvär- d e förstås värdet av taxeringsen hetens skogsmark med därå växan de skog och med de inom taxe ringsenheten befintliga läggningar, som användas eller äro behövliga för skogsbruk. Vid bestämmandet av skogsbruksvärdet har man att utgåifrån att marken användes för skogsbruk. Till ledning vid bestämmandet av skogsbruksvärdet skola " Senaste lydelse 1972:169. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse gälla de grunder varom stadgas iskogsvärderingsinstruktionen (1973: 00). Från skogsbruksvärdet skall skogsmarksvärdet urskiljas ochsärskilt angivas. c) Med värde av övrig mar k förstås värdet av annan till taxeringsenheten hörande mark än åker-, ängs- och betesmark samt skogsmark liksom värdet av vattentäckt område som ingår i taxeringsenheten. Såsom övrig mark räknas sålunda tomt och icke produktiv mark. Vid bestämmandet av värdet har man att utgå ifrån attmarken, där den ej utgöres av s. k. impediment, användes som tomt. Till tomthänföres byggnadsplats och sådant område därintill som användes förprydnadsträdgård, upplagsplats, parkeringsplats o. d. Från värdet av övrig mark skall tomtvärdet urskiljas ochsärskilt angivas. d) Med byggnadsvärde förstås värdet av de byggnader som höra till taxeringsenheten. Såsom byggnadsvärde skall redovisas det mervärde som taxeringsenhetenhar på grund av att den är bebyggd. Vid bestämmandet av byggnadsvärdet skallbeaktas bl. a. värde av andel i samfäUighet i vad andelen avser byggnad. Från byggnadsvärdet skall urskUjas och särskilt angivasdels värdet av envar byggnad, som användes av ägare eller arrendator förbostadsändamål, dels värdet sammanlagt av ekonomibyggnader, dels värdet av överbyggnad.Med värdet av överbyggnad avses värdet av byggnad i den mån den ej är behövligför jordbruk eller skogsbruk. e) Med värde av s ärs kil da tillgångar förstås värdet av sådana särskilda förmåner eller naturtillgångar o. d. som skulle 3.1 Med skogsbruksvär-d e förstås fastighetens värde avväxande skog med de byggnader och anläggningar, som äro behövliga förskogsbruksdrift, samt värde av skogsmark. Såsom skogs-bruksvärde upptagesvärdet av den växande skogen på all i fastigheten ingående skogsmark(skogs-värdet) och värdet av skogsmarken (skogsmarksvärdet). I skogsvärdetingår värdet av de byggnader och andra anläggningar, som äro behövliga förskogsbruksdrift. 19 Senaste lydelse 1968: 729. verka höjande på köpeskillingen vid en överlåtelse. Häriinräknas exempelvis värdet av grusfyndig-heter, fiske, servitut, som ej avserrätt till byggnad, samt värdet av rätt till ersättningskraft och sådanaanläggningar som ej användas eller äro behövliga för jord- eller skogsbruksdriften.Vidare inräknas värdet av andel i samfäUighet i den mån andelen icke utgöresav andel i byggnad. Såsom särskUd tiUgång räknas även värde av jakt i de falldå särskilt goda möjUgheter till jakt eller till ekonomiskt utnyttjande avjakt föreligga, dock att som särskild tillgång skall räknas endast den del avjaktvärdet som överstiger det jaktvärde som vanligtvis är förenat med markinnehav.Det jaktvärde som vanligtvis är förenat med markinnehav anses inbegripet ijordbruksvärdet, skogsbruksvärdet och värdet av övrig mark. f) Medövervärde förstås det värde, som taxeringsenheten äger utöver jordbruksvärde,skogsbruksvärde, värde av övrig mark, byggnadsvärde och värde av särskildatUlgångar på grund av att taxeringsenheten eller del därav kan väntas inomöverskådlig framtid bli exploaterad för bebyggelse eller eljest på grund avatt taxeringsenheten är från värdesyn-pimkt gynnsamt belägen. Vidfastställande av annan fastighets delvärden skall följande iakttagas: a) Med markvärde förstås värdet av taxeringsenhetens markoch markanläggningar. Vidbestämmandet av markvärdet skola beaktas bl. a. servitut, som ej avser rätttill byggnad, rätt till ersättningskraft, andel i samfällighet i vad den avsermark och markanläggning, rättighet att ansluta till allmän va-anläggning samtom skyldighet att erlägga ga- Skogsvärde och skogsmarksvärde skola uppskattas enligt degrunder, som angivas i punkt 4 av anvisningarna till 9 §. Vid bestämmandet avskogsbruksvärdet skall skogsmarksvärdet urskUjas ur totalvärdet och särskiltangivas. Med värde av övrig mark förstås fastighetensvärde av icke produktiv mark samt värde av vattentäckt område som hör tillfastigheten. Med icke produktiv mark avses sådan mark som på grund av sinbeskaffenhet ej kan ekonomiskt utnyttjas för jordbruk eller skogsbruk. tukostnadsbidrag är fullgjord eller icke. b) Medbyggnadsvärde förstås värdet av de byggnader som höra till taxeringsenheten. Såsom byggnadsvärde skall redovisas det mervärde som taxeringsenhetenhar på grund av att den är bebyggd. Vid bestämmandet av byggnadsvärdet skall beaktas bl. a.värde av andel i samfällighet i vad andelen avser byggnad. Värdet av skyldighetatt leverera ersättningskraft avräknas på byggnadernas värde. 4.Värdet av mark, skog och byggnader av de slag och inom de områden, för vilkariktvärden fastställts på sätt anges i taxeringsförordningen (1956: 623), börmed beaktande av vad som föreskrives i punkt 1 sista stycket av anvisningarnatill 9 § bestämmas med ledning av nämnda riktvärden. Motsvarande skall gälla iden mån grunder för värdesättningen eljest faststäUts på sätt sagts. 3.-1 Kostnad för anskaffande av byggnad, som är belägen påfastigheten och som är avsedd att användas för driften i förvärvskällan, därunderinbegripet behövlig bostadsbyggnad, dragés av genom årliga värdeminskningsavdrag.För tillfällig byggnad, som är avsedd att användas endast ett fåtal år, fårdock anskaffningskostnaden i sin helhet dragas av då byggnadenanskaffades. Som för driften behövlig bostadsbyggnad anses delsbyggnad, som är upplåten tiU personal (personalbostad), dels ock ägares ellerbrukares bostadsbyggnad, i den mån byggnaden ej representerar ett större värdeän som behövs för jordbruk eller skogsbruk av motsvarande storlek. Avdrag fårsålunda avse endast så stor del av värdeminskningen som kan anses belöpa påbehövlig bostadsbyggnad. Med ekonomibyggnad avses annan driftbyggnad änbostadsbyggnad. 1 anskaffningskostnad inräknas ej kostnaden försådana delar och tUlbehör som äro särskUt avsedda att direkt tjäna byggnadensanvändning i driften. I enlighet härmed inräknas ej i anskaffningskostnad förekonomibyggnad kostnad för sådan tillgång som bås, box eller spilla,bäsavskiljare, foderbord, fodergrind, vattenkopp, spaltgolv, utrustning förskrap- och svämutgödsling med tillhörande urinbrunn eller gödsdbehåUare, gödselstad, mjölkningsanläggning, kylbassäng, -o Senaste lydelse 1968: 729. "1 Senaste lydelse1972: 741. pump, sådan ledning för elektrisk ström, vatten elleravlopp som är avsedd för driften eller fläkt eUer ventUationsanordning. Ibyggnads anskaffningskostnad inräknas ej heller kostnaden för sådan tillgångsom silo- eller torkanläggning, fast transportör, hiss eller liknande. Däremotinräknas i anskaffningskostnaden för byggnad kostnaden för sådan anordning somär nödvändig för byggnadens allmänna användning, såsom ledning för vatten,avlopp, elektrisk ström eller gas och annan liknande anordning. I fråga om tillgång för vUken anskaffningskostnad enUgttredje stycket ej inräknas i anskaffningskostnad för byggnaden tillämpas istället föreskrifterna enligt punkt 5 om värdeminskningsavdrag för maskiner ochinventarier. Av punkt 4 tredje stycket framgår att vissa ledningar, somhöra till marken, hänföras till avskrivningsunderlaget för byggnad. Avdrag för årlig värdeminskning av byggnad beräknas enligtavskrivningsplan till viss procent av byggnadens anskaffningskostnad. Byggnadsanskaffningskostnad beräknas enligt följande. Harbyggnad uppförts under tid varunder ägaren innehaft fastigheten, är byggnadensanskaffningskostnad ägarens kostnader för uppförande av byggnaden. Tillanskaffningskostnaden hänföres även kostnad för till- eller ombyggnad samtvärde av byggnad som enligt punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 21 §utgör intäkt av jordbruksfastighet för jordägaren. Harbebyggd fastighet förvär vats genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, beräknas vad som belöper på byggnaderna av fastig hetens anskaffningskostnad på grundval av det taxeringsvärde som gällde för fastigheten vid för värvet. Om i taxeringsvärdet icke ingår exploateringsvärde, värde av mera betydande naturtiUgångar eller särskilda förmåner eller skogsbruksvärde överstigande 25 000kronor, skall av fastighetens anskaffningskostnad anses belöpa påbyggnaderna. I annat fall skall på byggnaderna anses belöpa så stor del avfastighetens anskaffningskostnad, som av taxeringsvärdet tninskatmed exploateringsvärde, värde av mera betydande naturtillgångar ellersärskilda förmåner eller skogsbruksvärde till den del skogsbruksvärdet överstiger25 utgör av fastighetens hela taxeringsvärde. Naturtillgångar ochsärskilda förmåner anses såsom mera betydande, om värdet Harbebyggd fastighet förvärvats genom köp, byte eller därmed jämförligt fång,skall på byggnaderna anses belöpa så stor del av fastighetensanskaffningskostnad som det vid fastighetstaxeringen fastställda byggnadsvärdetminskat med värde av överbyggnad utgör av fastighetens hela taxeringsvärde.Vad som enligt denna beräkning anses belöpa på byggnaderna av faslighetensanskaffningskostnad innefattar även sådan tillgång för vUken kostnaden enligttredje stycket ej skall inräknas i anskaffningskostnad för byggnad. Kostnadenför tillgång av nu avsett slag skall således avräknas, varefter avskrivningsunderlagetför byggnaderna erhålles. Detta avskrivningsunderlag får jämkas om den del avfastighetens anskaffningskostnad som inte anses belöpa på byggnaderna jämtenyss angivna tillgångar visas mera avsevärt över- eller understiga värdet avmark, växande skog, naturtillgångar, särskUda förmåner m. m. som Har bebyggd fastighet förvärvats på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, gäller för beräkning av avskrivningsunderlaget för byggnaden punkt 3 b sista stycket av anvisningarna till 29 § i tillämpliga delar. därav överstiger en tiondel av taxeringsvärdet minskat medexploateringsvärde och skogsbruksvärde till den del skogsbruksvärdetöverstiger . Vad som enligt dessa bestämmelser skall anses belöpapå byggnaderna av fastighetens anskaffningskostnad innefattar även sådantillgång för vilken kostnaden enligt tredje stycket ej skall inräknas i anskaffningskostnadför byggnad. Kostnaden för tillgång av nu avsett slag skall således avräknas,varefter avskrivningsunderlaget för byggnaderna erhålles. Vad som skall ansesbelöpa på byggnaderna av fastighetens anskaffningskostnad får jämkas, om värdetav bebyggelsen, däri inbegripet sådan tillgång för vilken kostnaden enligttredje stycket ej skall inräknas i anskaffningskostnad för byggnad, föranlederändring med minst en femtedel, dock . Har bebyggd fastighetförvärvals pä annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, gällerför beräkning av avskrivningsunderlaget för byggnaden punkt 3 b sista stycketav anvisningarna tUl 29 § i tillämpliga delar. Procentsatsen för värdeminskning i fråga om byggnadbestämmes med hänsyn till den tid varunder byggnader av olika slag anses kunnautnyttjas. Därvid skola beaktas även sådana omständigheter som att byggnadsanvändningslid kan antagas komma att röna inflytande av framtidarationaliseringar, teknikens utveckling, omläggning av verksamhet och liknandeförhållanden. Har byggnad uppförts av nyttjanderättshavare och är jordägarenicke enligt nylljanderätlsavtalet skyldig att vid nyttjanderättstidens utgångeller avtalets upphörande lösa byggnaden, skall särskUd hänsyn tagas tilldetta förhällande. Skattskyldig får i fråga om ekonomibyggnad ochpersonalbostad göra avdrag inom avskrivningsplanen utöver årligavärdeminskningsavdrag av den i planen upptagna kostnaden förny-, till- eller ombyggnad. Avdraget fördelas under vart och ettav räknat från och med det år då kostnadennedlagts. Överlåtes byggnaden inom denna tidrymd, får den nye ägaren påmotsvarande sätt tiUgodogöra sig de avdrag som åter-stodo för överlåtaren. Utrangeras eller nedrives ekonomibyggnad eller personalbostad,får avdragske för vad som återstår oavskrivet av anskaffningskostnaden, i den månbeloppet överstiger vad som inflyter genom avyttring av byggnadsmaterid ellerdylikt i samband med utrangeringen eller rivningen. Dennalag träder i kraft och tUlämpas första gången vid allmänfastighetstaxering och vid årlig taxering . Äldre bestämmelsertUlämpas vid fastighetstaxeringar, som ägt rum före är 1975 samt 1975 ärstaxering tUl inkomst och förmögenhet och vid eftertaxering för eUertidigare år. Skattskyldig som ägt beräkna avskrivningsunderlag för byggnaderenligt punkt 3 sjunde stycket av anvisningarna tUl 22 § i dess äldre lydelsefår om den skattskyldige önskar det frän och med det beskattningsår för vUkettaxering i första instans verkställes i stället använda ettavskrivningsunderlag beräknat efter samma anvisningspunkt i dess nya lydelse.Härvid skall dock de avdrag för årlig värdeminskning av byggnaderna som denskattskyldige åtnjutit enligt avskrivningsplanen vid 1974 och 1975 årstaxeringar anses åtnjutna jämväl på den nya avskrivningsplanen. 2 Förslag till Skogsvärderingsinstruktion Enligthuvudregeln i 9 § kommunalskattelagen (1928: 370) skall taxeringsvärde åsättastill det belopp som motsvarar av taxeringsenhetensmarknadsvärde. EnUgt punkt 1 av anvisningarna till 10 § nämnda lag skall sammagrund tiUämpas vid bestämmandet av ddvärdet skogsbruksvärde. Ifråga om skogsmark med därå växande skog och med inom taxeringsenhetenbefintiiga markanläggningar, som användes eller är behövliga för skogsbraket,kan marknadsvärdet för de särskilda taxeringsenheterna i allmänhet intebestämmas med omedelbar ledning av verkställda fastighetsförsäljningar i orten.Marknadsvärdet skall därför bestämmas med ledning av värdetabeller. Itabellerna skall marknadsvärdet vara beräknat på grundval av skogensavkastning. Tabellernaupprättas enligt en schabloniserad värderingsmodell, byggd på förutsättningenatt ett efter förhållandena avpassat uthålligt skogsbruk bedrives. B. Innebördenav begreppet skogsmark SkogsbruksvärdeskaU åsättas de delar av jordbruksfastighet som utgör skogsmark. Medskogsmark förstås vid fastighetstaxering mark som är lämplig förvirkesproduktion och ej väsentligen utnyttjas för annat ändamål. Till skogsmarkhänföres även sådan mark, på vilken jämsides med skogsbruk bedrives visstbetesbrak (hagmark), likaså förut såsom åker eller äng brukad mark som på grundav nuvarande eUer förestående brukningsförhållanden ej längre bör redovisas somsådan. Ljungmark och annan av ålder kal mark hänföres även till skogsmark omden är lämplig för skogsproduktion. C. Bestämmelserom värderingen och förfarandet Skogsbruksvärdeberäknas för varje värderingsenhet. En värderingsenhet skall i regel utgöras avall skogsmark inom en taxeringsenhet. Om uppdelning av en taxeringsenhetsskogsmark i flera värderingsenheter kan leda till en riktigare taxering, fårsådan uppdelning ske. Skäl för uppdelning av en taxeringsenhet i fleravärderingsenheter kan bl. a. vara stora skillnader i markens godhetsgrad och ikostnader för virkesproduktion. Likaledes får, om detta kan leda tiU enriktigare taxering, värderingsenhet omfatta skogsmark på flera taxeringsenheteri det fall taxeringsenheterna ligger i skilda kommuner och skulle hasammanförts till en taxeringsenhet om de varit belägna i samma kommun. Värderingenav en värderingsenhet sker med utgångspunkt i de värdefaktorer för skogsmarkoch virkesförråd som avses i punkt C.2. Värderingen sker antingen enligt ennoggrannare metod eller enligt en förenklad metod. Då tillfredsställandeskogs-uppskattningshandlingar är tUlgängliga vid taxeringen skall värderingenske enligt den noggrannare metoden. I övriga faU skall den förenklade metodentillämpas. Riketskall för fastighetstaxering såvitt gäller skogsmark och växande skog indelas ivärderingsområden. Ett värderingsområde skall omfatta ett eller flera län ellerdelar därav och såvitt möjligt vara enhetligt i fråga om produktions- ochavsättningsförhållanden för skog, fastställer vid varje allmänfastighetstaxering den indelning i värderingsområden, som skall gälla underden löpande taxeringsperioden, Taxeringav skogsmark och växande skog skall grundas på de värdefaktorer för skogsmarkoch virkesförråd, som anges i det följande. Skogsmarkengraderas med hänsyn till godhetsklass och kostnadsklass. Godhetsklassenutgör ett uttryck för skogsmarkens produktionsförmåga. Varje värderingsområdeindelas i fem eller, om förhållandena därtill föranleder, ännu fleragodhetsklasser. För varje värderingsområde skall indelningen i godhetsldasseranknytas till den genomsnittliga produktionsförmåga för området (bonitet) sombestämts vid riksskogs-taxeringen. Värderingsenheternaindelas i kostnadsklasser med hänsyn tUl de totala kostnaderna förvirkesproduktionen. Kostnadsklassen för en värderingsenhet bestämmes sålundafrämst på grundval av terrängens och skogens beskaffenhet samt med hänsyn tUltransportkostnadernas andel i virkespriset och skogens belägenhet i förhållandetill ort där för skogsdriften påräkneUg arbetskraft är bosatt. Inom varjevärderingsområde fastställes fem eller, om förhållandena därtill föranleder,ännu flera kostnadsklasser, Detpå skogsmarken befintliga förrådet av växande skog, virkesförrådet, uppskattasi skogskubikmeter (fast volym stamvirke ovan stubbe, inklusive topp och bark).Virkesförrådet uppdelas på trädslagsklasser och, i vissa fall, trädslag ellergrupper därav samt på dimensions-klasser. Trädslagsklassoch trädslag eller grupp därav Trädslagsklassernaär barrskog och lövskog. Om förhållandena därtUl föranleder skall inomträdslagsklassen barrskog trädslagen tall och gran redovisas särskilt.Inom trädslagsklassen löv- skogskall under motsvarande förhållanden ordinär lövskog (företrädesvis björk, aspoch al) och ädel lövskog (företrädesvis bok, ek, alm, ask, avenbok, lind ochlönn) redovisas särskUt, Förvarje trädslagsklass och, i förekommande fall, trädslag eller grupp däravuppdelas virkesförrådet på tre dimensionsklasser, nämligen 1) träd med en diameter av mindre än 15 centimeter(klen skog), 2) träd med en diameter av 15 men mindre än 25centimeter (me-delgrov skog) och 3) trädmed en diameter av och däröver (grov skog), Måttangivdserna avser trädens brösthöjdsdiameter i centimeter på Förevarje allmän fastighetstaxering skall , på sätt som föreskrivesi 143 § 1 mom. första stycket och 144 § 2 mom. taxeringsförordningen (1956:623), fastställa anvisningar om riktvärden och andra grunder förvärdesättningen av skUda slag av fastigheter. Förtaxeringen av skogsmark och växande skog skall riktvärdena utgöras avvärdetabeller. Dessa skall upprättas för varje värderingsområde i enlighet medvad som föreskrives under punkt C.4. Riksskatteverketmeddelar de ytterligare anvisningar för värdesättningen av skogsmark, växandeskog och andra tillgångar på skogsmark som kan behövas, bl. a. för indelning igodhets- och kostnadsklasser saml för bestämning av värdefaktorer. fl.Tabellernas uppbyggnad m. m. Värdetabellernaupprättas på grundval av en schabloniserad värderingsmodell. Denna innebär altför varje värderingsområde upprättas en grundläggande avkastningskalkyl. TUlgrund fÖr kalkylen skall ligga en avverkningsberäkning för värderingsområdet idess helhet. Värderingsmodellen skall vara uppbyggd så att enligt denna kanberäknas värden för olika värdeklasser inom värderingsområdet. Värde-klassemautgör kombinationer av de värdefaktorer som är tillämpliga för området. Värdetabellernaför ett värderingsområde skall utarbetas och fastställas i huvudsak enligtföljande. Förvarje värderingsområde beräknas de totala awerkningsuttagen, fördelade på devärdeklasser till vilka skogen i området är hänförlig med hänsyn till markensbeskaffenhet och läge samt virkesförrådets sammansättning.Avverkningsberäkningen skall för de närmast följande tioårsperioderna görasmera utförlig och för tiden därefter mera schablonmässig. Beräkningarna skermed hänsyn tUl aktuellt skogstillstånd, framtida produktionsförutsättaingar förskogen samt skogsindustrins rådande och förväntade efterfrågan på virke.Aktuellt skogstillstånd och framtida produktionsförutsättningar för skogenskall bedömas utifrån uppgifter från riksskogslaxeringen. Värderingenav de sålunda beräknade totala och på värdeklasserna 3 1973.1 saml. fördeladevirkesuttagen sker med hänsyn till rådande och förväntade prisföratsättningarför virkesråvara och arbetskraft samt enligt den kalkylräntefot, som finnesskälig på grund av prisrelationen mellan gammal och ung skog. Devärden som beräknas för olika värdeklasser skall vara anpassade tillmarknadsvärdenivå. Anpassningen skall grandas på jämförelser med för fastigheter som helt eller till betydande del består avskog. Anpassningen till marknadsvärdenivå sker i huvudsak genom en omräkning avantagen kalkylräntefot eller av antagna prisförutsättningar för virke ocharbetskraft.