prop · FW0354 · 1973-12-31 00:00:00 — SÖförordar i enlighet med gruppens förslag att resursen undervisningstimmar,inkluderande tid dels för alla i lärarens ingående arbetsuppgifter, dels förstudiehandledning, studie- och yrkesorientering och stödundervisning skallberäknas enligt följande systera: antalet kursdeltagare per kursperiod x k(koefficient) = antalet undervisningstiramar per skolperiod. Medutgångspunkt från en i huvudsak oförändrad organisation av verksamheten vidvardera skolan /74 i förhållande till /72 föreslår SÖatt koefficienten sätts lill 2,0 för norrköpingsskolan och till 2,5 förhärnösandsskolan. De föreslagna koefficienterna bör tillärapas på försök fr.o. , Beroende på erfarenheter av deras tillärapning och eventueUastörre förändringar av verksamheten vid skolorna bör koefficienterna senarekunna bli före-raål för ny bedöraning. Det bör ankoraraa på SÖ att utfärda de närraareanvisningar sora kan bli erforderliga för systeraets tiUärapning, Ärendeom intagning av elev till stathg vuxenutbildning prövas f, n, av enintagningsnämnd, som består av rektor, tUlika ordförande, och två andraledamöter, av vUka SÖ utser en och skolstyrelsen en, SÖ föreslår att intagnjngsnämndenssammansättning ändras. Enligt förslaget skall nämnden bestå av en av SÖ utseddledamot, tillika ordförande, en ledaraot utsedd av den komraun där skolan ärbelägen, en ledamot utsedd av ifrågavarande länsskolnämnd samt suppleanter för 1973: 54 63 dessa.Skolans rektor skall vara föredragande i intagningsnämnden, intagningsnärandfinner det lämpligt bör den med sig kunna adjungera företrädare för lärarnaoch de studerande vid skolan, Ifråga om lärares tjänstgöring föreslår SÖ att i den skall ingå att meddelastudiehandledning och sludierådgivning, förrätta prövningar, granska ochsammanställa studiematerial samt utarbeta studieplaner och därmed järaförligaarbetsuppgifter enligt rektors bestäraraande. Slutligen föreslår SÖ att de bestäramelsersom gäller för intagning av elev i kurs inora komraunal vuxenutbildning skallgälla även för statens skolor för vuxna. 4.3Produktion och användning av förproducerat studiematerial vid högskolan iLinköping Korarailténför den fortsalla verksaraheten raed radio och television inomutbildningsväsendet, sora fr, o, ra, övertagit ansvaret förden produktionsenhet som tidigare ansvarat för, har i skrivelseden överlämnat förslag beträffande produktion och användningav förproducerat studiematerial raed bl, a, TV-inslag för den tekniskautbildningen vid högskolan i (LiH), I skrivelsen erinrar korarailténora att statsmakterna har fattal beslut om produktion och användning avförproducerade TV-program vid LiH dels (prop, 1965: 141, SU 1965: 173och 195, rskr 1965: 411) på grandval av förslag års universitets- ochhögskolekommitté, dels (prop, 1968:83, SU 1968: 119, rskr 1968:273) pågrundval av förslag från organisationskommittén för anordnande av högreutbildning i , TRU-komraitténhar som speciell uppgift haft att producera TV-program för den tekniskautbildningen vid LiH, Isamråd med och dåvarande interimstyrelsen för den medicinska ochtekniska utbildnings- och forskningsorganisationen i utarbetades inomUKÄ en plan över förproducerade TV-kurser, I planen angavs de läroämnen i vilkaTV-produktion skulle ske, kursernas omfång i timmar samt vid vilken tidpunktkurserna skulle vara färdiga för att användas, UKÄhar vid olika tillfällen, i sararåd raed TRU-koramittén och LiH, beslutat göravissa nedskärningar i produktionsplanen. De återstående delarna skall ihuvudsak kunna avslutas under /73, Anledningentill nedskärningen är att raan från LiH:s sida bedömer att undervisningen kangenomföras ulan att den tidigare planerade produktionen av förproducerade TV-prograrafullföljs. Vidare framhålls från LiH att man kan genomföra undervisningen inom saramakost- 1973: 54 64 nadsramsom skulle gällt vid den tidigare förutsatta användningen av TRU-komraitléns raaterialoch inora tiUgänglig total lokalyta för un-dervisningsändaraål. Enligtden nya kommitténs direktiv skall dess verksamhet främst inriktas på vuxenutbUdningpå alla utbildningsnivåer och på förskola. Detta har resulterat i attproduktionsinsatserna inom högskolesektorn skurils ner under det senaste året.Produktion av fullständiga högskolekurser, av den typ sora ingår iproduktionsplanen för LiH, har inte längre sarama aktualitet för korarailtén.Av delta skäl föreligger från komraitléns sida inga önskeraål om fortsatt försöksverksarahetraed obligatorisk användning av förproducerade TV-prograra vid LiH, Kommitténföreslår därför i samråd med UKÄ att statsmakterna bemyndigar UKÄ att fr, o, m,inte längre föreskriva obligatorisk användning av TV-prograrai undervisningen vid LiH, Med utgångspunkt från direktiven har kommittén i sinanslagsframställning för /74 bl, a. anmält att endast starktbegränsad nyproduktion för LiH beräknas ske . Denfortsatta verksamheten vid högskolan bör, såsom varit fallet vidövriga högskolor, baseras på separata överenskommelser med resp, högskola. Deinvesteringar som har gjorts i utrustning och program måste enligt kommitténsuppfattning utnyttjas optimalt. Kommittén är för sin del beredd att medverka lillatt åtgärder vidtas för att möjliggöra en fortsatt användning av detproducerade studieraalerialet. Enåtgärd är att raedel avsätts i koramitténs budget för aktualise-ring ochrevidering av redan färdigställt material, Korarailtén ser inget skäl attfrångå den tidigare principen att trycksaker varitkostnadsfria, medan reviderade versioner sålts till självkostnadspris. Ytterligarerevideringar kan bli aktuella när materialet eller delar därav skall användasvid annat lärosäte eller för annan elevgrupp än den ursprungligen avsedda. Nyproduktionkan komma till stånd i vissa ämnen där önskemål föreligger från vederbörandeinstitution vid LiH, Ett principiellt intresse finns från kommitténs sida förförsök raed nya läroraedelskombina-tioner, distributionsformer, användningssättoch ämnesområden. För de fortsatta insatserna vid LiH gäller dock alt de raåstevägas mot de behov och Önskemål som finns beträffande vuxenutbUdning på andranivåer. Kommitténkomraer att i annat sararaanhang föreslå forraer för samverkan mellan lokalaoch centrala produktionsresurser, Komraittén planerar också att utöka vissa inforraations-och marknadsföringsinsatser inom högskoleorarådet och därvid samla insynpunkter på tänkbart fortsatt utvecklingsarbete. Vadgäller dispositionen över förproducerat material ställer kora- 1973: 54 65 mittenvideoband till förfogande enligt i stort sett samma regler som gäller vidfilmuthyrning. Kommittén anser att LiH, efter överenskommelse raed komraittén,bör ges största möjliga frihet att disponera över det förproduceradematerialet. 4.4Lokalisering av utbildning till SÖtillsatte en arbetsgrupp med uppgift att pröva möjligheternaatt lokalisera lämpliga utbildningar tiU , Därvid förutsattes attutbildningarna i möjligaste mån skulle förläggas till folkskoleseminarielslokaler i , eftersora folkskoleserai-nariet enligt statsmakternasbeslut skall upphöra , Arbetsgruppen har överlämnat sinaförslag till SÖ, SÖ har senare i sin anslagsframställning för budgetåret1973/74 begärt raedel för viss ersättningsverksamhet vid seminariet, SÖkonstaterar att skolväsendet redan nu är väl utbyggt i såväl somNorrbottens län, F, n. finns i länet tillgång tUl klasslärarutbildning iLuleå, arbetsmarknadsutbildning i huvudparten av länets kommuner, sjufolkhögskolor samt gymnasieskola i 13 av de 14 kommunerna, I den raånytterligare utbildningsverksamhet skall etableras i måste man inriktasig på mer specifika utbUdningar och utgå från ett jämförelsevis stort rekryteringsområde,SÖ uppställer därför två särskilda krav för lokalisering av ytterligare utbUdningi , Detena kravet är viklen av att utnyttja de för denna region unika resurserna somligger i kunskaper i finska språket och kulluren ra, m. Dessa resurser innebärotvivelaktigt en studiesliraulerande och motiverande bakgrund och miljö förutbildningar med anknytning framför allt till det finska språkområdet. Detandra kravet gäller önskvärdheten av ett större upptagningsområde änNorrbottens län. Det innehåll SÖ gett det första kravet gör det naturligt atträkna med att elever skall kunna rekryteras från hela riket. Arbetsgruppenfann skäl att närraare undersöka om utbildningsverksamheter somarbetsmarknadsutbildningen, gymnasieskolans studievägar, utbildningar i finskaspråket samt speciell utbildning för finsktalande ungdom är av sådant slag altde kan och bör förläggas till , Arbetsgruppenhar vidare efler genoragången undersökning kommit fram till att som ersättningför folkskoleseminariet i föreslå följande utbildningar, A,Fortbildningskurs i finska för finskspråkiga lärare på låg- och raellanstadiumsamt i förskolan, , Prop.1973: 54 66 B, Intensivkursi finska för lärare på låg- och raellan- sladiura samt i förskolan, . C, Intensivkursi finska för lärare i gymnasieskolan och inom ar betsmarknadsutbildningen, , D, Intensivkursi finska för ledare av olika fritidsaktiviteter ra, fl., , E, Introduktionskursi finska för arbetsledare, personalanställare, fackliga förtroendemän m, fl,, , F, Introduktionskursi gymnasieskola och arbetsliv för finsktalande ungdom i åldern , . Förslaget innebär såledesatt kurser i finska för lärare och andra yrkeskategorier samt försöksvis ocksåkurser i svenska ra, ra, för invandrade finska ungdoraar förläggs tUl folkskoleserainarietsi fr, o, ra, /74. Förslaget innebär också attfolkskoleseminariet i fr. o, ra. ombildas till raed anknytning till det finska språket och med statensom huvudman. SÖ förordar att skolstyrelsen i komraun skall fungera sorastyrelse för institutet. Den pedagogiska ledningen föreslås has om hand avskolstyrelsen, i samråd med forl-bildningsavdelningen vid iUppsala och länsskolnämnden i . Kursdeltagarnasom .skall rekryteras från hela riket bör antagas av styrelsen för skolan, Ifråga om kursen för introduktion i gymnasieskola och arbetsliv förfinsktalande ungdora bör intagningen ske efter sararåd raed intagningsnämndenför gymnasieskolan i , Iavvaktan på erfarenheter av bl, a, möjligheterna att rekrytera deltagare tillkurserna bör organisationen beräknas omfatta åtta terminskurser, två tioveckorskurseroch två femveckorskurser per läsår. Enligt de provisoriska kursplanernaberäknas timtalet totalt till ca , vilket medger casex heltidsanställda lärare förutora timlärare och föreläsare. Härtill komraerca 2 700 tiraraar för auskultationer och studiebesök, SÖ:sförslag innebär maximalt en kapacitet på 114 årselevplatser. Den föreslagnaverksamheten beräknas få en sådan omfattning att den kan ersätta seminariet. Verksarahetenkräver således en skolledare. Serainariets nuvarande personal föradministration etc. bör bibehåUas, dvs, på heltid en vaktmästare, en maskinistoch ett kontorsbiträde samt på deltid en läkare, en sjuksköterska, enbibliotekarie, kontorspersonal och städpersonal. Då samtliga kursdeltagare börberäknas ha behov av tillfällig bostad i börhärutöver anställas en inackorderingsvärd/elevhemsföreståndare. Ytterligareskäl härför är den tillsyn och hjälp som framför aUt deltagarna i kursen förfinsktalande ungdom behöver. I lika hög grad finns behov av en fritidskonsulentför att organisera särskilda språkstiraulerande frilidsak- Prop.1973: 54 67 tivileterför kursdeltagarna och introducera dem i de olika fritidsaktiviteterna iHaparanda raed omgivning, SÖ beräknar attseminariebyggnaden t, v, är tillräcklig som skollokal för de nya kurserna.Särskild ombyggnad krävs ej. Dilremot torde vissa underhållsarbeten ochreparationer vara nödvändiga. Bibliotek och övrig nuvarande utrustning beräknasslå till förfogande för verksamheten. Önskvärt är att två inlärningsstudiorinreds. förutsätts fä i uppdrag att vidla erforderligaåtgärder, SÖ har inte räknat med att övningsskoledelen skall ingå i de skollokalersora används för de nya utbildningarna, F.n, torde inle ytterhgare elevherasbosläder vara behövliga. Om så skulle blifallet bör emellertid de elevhem sora hört till den nedlagda riksyrkesskolanmed medgivande kunna ställas tUI förfogande utanändring av huvudmannaskapet. Underintroduktions- och uppbyggnadstiden behöver ett betydande arbete läggas ned påinformationsverksamhet. Det behövs såväl personlig information genom folders soraannonser o, d. När det gäller att nå fram med information till finsktalandeungdom kan det också i vissa fall bU nödvändigt med uppsökande verksarahet. Föratt verksamheten skall kunna påbörjas krävs alt förberedelserinleds , Det bör enligt SÖ uppdras åt rektor vidfolkskoleseminariet att verkstäUa förberedelserna under ledning avskolstyrelsen i , Medel bör även finnas till förfogande för eventueUtbehov av expertraedverkan. Den totala kostnaden förinstitutet beräknas /74 till ineraot 8 mUj, kr. Härav föreslåsatt ett belopp av ca 4,4 railj, kr, förs upp under ett särskilt förslagsanslagStatens kursverksamhet. Övriga kostnader bör förasupp under anslagen till driften av grundskolor och gymnasieskolor samt tillarbetsmarknadsutbildningen. Insatsernapå vuxenutbildningsområdet har som ett väsentligt syfte att ge dera sora i ungdorasårenfick en kort och bristfäUig utbildning möjligheter att i vuxen ålder korapenserasig för detta handikapp. Skillnaderna i formell utbUdningsbakgrund är mycketstora generationerna emellan. Bland människor i de förvärvsaktiva åldrarna ärdet som endast har genomgått folkskola, eventuellt med påbyggnad avnågon yrkesutbildning. har fått en utbildning mot- 1973: 54 68 svarandegrundskolan och har gyranasial utbildning eller högre utbUdning,Genora den kraftiga utbyggnad av utbildningsmöjligheterna som skett underfemtio- och sextiolalen har dagens ungdomsgeneration avsevärt bättrestudiemöjligheter, Alla genomgår nu nioårig obligatorisk skola. Gymnasieskolanhar kapacitet för att ta emot 9095 %av en årskull, av ungdomarnafortsätter med något slag av eftergymnasial utbildning. Attöverbrygga denna utbUdningsklyfla genom att ge vuxna en ny sludiechans ärangeläget eftersom utbildningsbakgrunden i hög grad påverkar våralevnadsförhållanden. Med lång utbildning följer som regel hög lön, storavalmöjligheter på arbetsmarknaden och arbetsuppgifter sora är intressanta och oraväxlande. jämnare fördelning av utbildningen är i minst lika hög grad angelägen för samhället,SkUlnader i utbildning leder lätt till skillnader också när det gällermöjligheter alt tUlvarata rättigheter, att få insyn i vad som sker i samhälletoch påverka samhällsutvecklingen. Utbildningsbakgrunden präglar våra socialaoch kulturella vanor. En ojämnt fördelad utbildning bidrar därför lill enisolering olika grupper emellan. Skillnader i utbildningen konserverar vidaretraditionella mönster för arbetsfördelningen i yrkeslivet. Utbildningsklyftanskapar alltså även i andra avseenden klyftor i samhället. Enöverbryggande vuxenutbildning spelar en viktig roll såväl från jämlikhetssynpunktsom då det gäller demokratiseringen i samhället. Omvuxenutbildningen skall kunna få bredd och effekt raåste den utformas medhänsyn till vuxnas intressen och studiesituation. Därför är det nödvändigt atterbjuda vuxenstudier med skiftande inriktning och i många olika forraer, Istudiecirkeln, som är den mest utnyttjade arbetsmetoden, kan studierna lättanpassas till deltagarnas intressen, tidigare studier och erfarenheter. Den komraunalaoch statliga vuxenutbUdningen ger möjligheter till studier som är nödvändigafrämst för dem som behöver en bättre grund för vidare studier. Enskilda studierhar underlättats av ett rikt utbud av utbildningsprogram i radio-TV, Iarbetsmarknadsutbildningen och i löntagarorganisationernas kursverksamhetförenas studier i allraänna ämnen raed en raer specialinriktad utbildning. Detär viktigt att de vuxna kan erbjudas många olika utbildnings-vägar. Det ärockså angeläget att pröva vilka resultat raan kan uppnå genora en korabinalionav olika ulbildningsformer, Korarailtén för studiestöd åt vuxna (SVUX) hargenom särskilda tilläggsdirektiv fått i uppdrag att undersöka hur de olikaformerna av samhällsstödd vuxenutbildning lämpligen skall kunna stödja ochkomplettera varandra. Vuxenutbildningenhar nu nått en betydande omfaltning, vilket framgår av den redovisning som jaglämnat i det föregående. /72 hade studiecirklarna sammanlagt ca1,9 railj, deltagare. Prop.1973: 54 69 innebär en raycket kraftig ökning från året dessförinnanmed , Folkhögskolorna hade 1971/72 ca 13 300 helårselever och ca 25700 deltagare i ämneskurser av varierande längd. vuxenutbildninganordnades av 335 av landets 464 kommuner. Det sammanlagda elevantalet var ca154 000, Av dessa studerade 37 000 i grundskolekurser. Antalet elever i destatliga skolorna för vuxna uppgick till ca 4 500, Arbetsmarknadsutbildningenomfattade 121 000 deltagare, har nått en betydandeomfattning. /74 beräknas ett behov av TV-sändning och 119limmar radiosändning. Under utbyggnaden av vuxenutbildningen har märkts entendens till att relativt unga människor raed en tämligen bra utbildning harlättast att utnyttja de nya utbildningsmöjligheterna. En rad åtgärder har därförvidtagits för att prioritera de grupper som har den kortaste utbildningen ochdärmed de största utbildningsbehoven. Inom studiecirkelverksamheten ges ettförhöjt statsbidrag till studier på grundskolenivå i ämnena svenska, engelska,raateraatik och samhällskunskap. Under /72 var av studiecirklarnasådana prioriterade cirklar. har möjligheterna prövats attlägga in utbildning i allmänna äninen i arbetsmarknadsutbildningen. Dessa försökhar gett gott resultat och nuraera ges sådan utbildning vid saratliga kurscentra.Deltagarna får därigenom ett bättre utgångsläge såväl vid yrkesutbildning sorai konkurrensen på arbetsraarknaden. En annan viktig fråga är att de vuxna kan erbjudasledighet för utbildning och att en effektiv inforraations- och uppsökande verksarahetrörande vuxenutbildning kan organiseras på arbetsplatserna. LO:s arbetsgruppför vuxenutbildning (LOVUX) har i sina två rapporter (1969 och 1971) bl. a.pekat på nödvändigheten av att dessa frågor får sin lösning. 1972framlagd rapport med programförslag på vuxenutbildningsområdet har också gett högsta prioritet ät dessa frågor. Tillsammans har LO ochTCO dessutom i en skrivelse krävt alt frågorna får sin lösning genomlagstiftning. Med anledning härav kommer en arbetsgrupp atttillsättas inom Kungl, . fick kommittén för försöksverksamhet raedvuxenutbildning (FÖVUX) i uppdrag att bedriva en uppsökande verksarahet påarbetsplatserna för att utröna möjligheterna alt nå kortutbildade sora pågrund av arbetsförhållanden eller hinder av social eller psykologisk art harsvårt för alt själva söka sig tiU utbildning, FÖVUX lämnade i betänkandet (SOU 1972: 19) Uppsökandeverksamhet för cirkelstudier inom vuxenutbildningen en redogörelse för sittförsta verksamhetsår och kunde då redovisa mycket positiva resultat. Drygthälften av de kortutbildade som uppsöktes på arbetsplatserna var villiga attdelta i cirklarnas studieverksamhet. Drygt tre fjärdedelar av dem som gåttigenom en cirkel planerade att fortsätta Prop.1973: 54 70 studierna,I det avlämnade belänkandet (SOU 1973: 9) Fortsatt uppsökande verksarahetför cirkelstudier inora vuxenutbildningen presenteras det andra årets försöksverksarahet,Verksaraheten under det tredje försöksåret, som pågår, koramer att redovisasi komraitléns huvudbetänkande , vilket också avses innehålla förslagbaserade på erfarenheterna från alla tre försöksåren. Föratt den uppsökande verksamhet sora FÖVUX bedriver inte skall behöva avbrytasunder den tid utvärderingen pågår bör raedel beviljas för uppsökande verksamhetäven under nästa budgetår. Jag förordar att kostnaderna härför får bestridasmed medel från reservationsanslaget Koraraittéer m, ra, under åttondehuvudtiteln. Jag viU i sammanhanget erinra om alt ()förfogar över vissa medel (f, n, ,) för att stödja olika projekt medbl, a, uppsökande verksamhet. Studiefinansieringenär av central betydelse för de vuxenstuderande. SVUX har i uppdrag att utarbetaförslag till hur ett studiesociaU system skall utformas. Det delbetänkande (SOU1971: 80) utredningen presenterade har blivit föremål för enomfattande diskussion. Jag har i det föregående i korthet redogjort för desynpunkter som del-getts korarailtén i anledning av delta betänkande. Det ärbl, a, denna diskussion sora utredningen har sora utgångspunkt för sittavslutande arbete. Jag avser att föreslå Kungl, Maj:t att lägga framförslag om förändringar i det studiesociala systemet som underlättar studie-raöjhgheternaför äldre elever i bl, a. koramunal vuxenutbildning, gymnasieskola ochfolkhögskola, Idecember 1972 tillkallade jag, efter Kungl, Maj:ts bemyndigande, en utredningom folkhögskolans framtida uppgifter. Folkhögskolan har länge varit ett viktigtkomplement till det allmänna skolväsendel. Så länge ungdomsutbildningen varofullständigt utbyggd och hade otillräcklig geografisk spridning varfolkhögskolan för raånga ungdoraar enda vägen till en ordentliggrundutbildning, Itakt med och gymnasieskolans genomförande och den komraunala och stathgavuxenutbildningens fraraväxt har folkhögskolans uppgift att komplettera detallmänna skolväsendet blivit allt mindre framträdande. Undersenare år har en betydande oraorientering av folkhögskolans verksamhet kunnatske. De årslånga kurserna har kompletterats raed kortare äraneskurser,samarbete med studieförbunden har inletts, ungdoraar med fysiska och socialahandikapp har beretts tillträde till skolorna och folkhögskolestudier haringått som ett inslag i arbetsmarknadsutbildningen. Bl, a, raed utgångspunkt idessa erfarenheter skall den nya utredningen söka klarlägga vilken rollfolkhögskolan kan och bör spela i kulturUv och utbUdningssarahälle, 1973: 54 71 Desenaste årens utveckling på vuxenutbildningens område har visat attfolkbildningen har stora förutsättningar att nå ut tUl och aktivera de storagrupper i samhället som av olika anledningar har begränsade raöjUgheter attdelta i andra forraer av studier och kulturliv. De senaste årens debatt omvuxenutbildningens framlida utformning har därför markerat folkbildningens rolloch uppgifter på detla område. Underde har särskilda insatser gjorts för att stödja utvecklingen inomstudiecirkelverksaraheten. Bidrag tUl studiecirkelverksarahet utgår, sora jagredan nämnt, f, n, till allmän studiecirkel av kostnaderna för ledararvodeoch studiemateriel, dock högst med , per studietirame. Vidare utgår fr, o,m, /71 för allmän studiecirkel i svenska, engelska, maleraatikeller samhällskunskap sora i huvudsak ligger på en nivå sora svarar mot högstgrundskolans årskurs nio ett tilläggsbidrag för återstående av kostnadernaför ledararvode och studiemateriel, TUläggsbidraget får dock inte överstiga 10kr. Dessutom utgår fr, o, m, innevarande budgetår till sådan studiecirkel ettsärskilt bidrag för adrainistration och uppsökande verksamhet med , förvarje studietimme. Tilläggsbidrag och särskUt bidrag utgår även för allmänstudiecirkel sora har till syfte att utveckla handikappades färdigheter attmeddela sig. Slutligen svarar staten för av handledarnas resekostnadertill studiecirklar inora det s, k, allraänna stödområdet. Ämnena engelska ochsamhällskunskap svarar för det största antalet av de cirklar för vilka utgårtilläggsbidrag. Denna studiecirkelverksamhet betraktar jag som synnerligenviktig när det gäller att tillgodose grupper som missgynnats i utbildningshänseende. Erfarenhetenhar visat att det finns skäl att göra vissa förenklingar i den nuvarande statsbidragsgivningentill de allmänna studiecirklarna. Det särskilda tilläggsbidraget till deprioriterade cirklarna bör i fortsättningen utgå som ett schablonbidrag om 15kr, . Det nya tilläggsbidraget skall därvid ersätta dels detnuvarande tilläggsbidraget ora högst ,, dels det särskUda bidraget om 5kr. Syftet är oförändrat att om raöjligt göra undervisningen kostnadsfri fördeltagarna samt att möjliggöra en aktiv uppsökande verksamhet frän studieförbundenssida. Jagvill vidare föreslå ytterligare en förenkling av statsbidragsreglerna.Statsbidrag till handledare och studiemateriel beräknas nu för varjestudiecirkel.