prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t har genom beslut den 8december 1972 uppdragit åt styrelsen att senast till avveckladen förläggningsverksamhet som styrelsen med stöd av ett bemyndigande iregleringsbrev 1965/66 driver i egen regi för överflyttad arbetskraft. Enligtnämnda beslut skall styrelsen vidare förutsättningslöst se överförläggnlngsverk-samheten och före , efter samråd medbostadsstyrelsen, avge förslag rörande verksamhetens framtida omfattning ochinriktning. 1 den mån översynen ger vid handen att utrustning bör avyttras kanunder förevarande anslag eventuellt uppstå realisationsförluster m. m. sominte täcks av hyresintäkter. Jaghemställer att Kungl. att till av utrustning för /74 anvisa ett reservationsanslagav . 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Arbetsdomstolen tar upp och avgör mälrörande kollektivavtal samt andra mål enligt särskilda bestämmelser. Domstolenbestår av ordförande och åtta ledamöter. Handläggande personal Övrig personal + 1 500 + 1000 + 1500 + 1000 Uppbördsmedel Publikationen Arbetsdomstolens domar Löne- och prisomräkning . Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tUl Arbetsdomstolenför /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Statensförlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statligaförlikningsväsendet och leds av en styrelse. Chef förförliknings-mannaexpeditionen är en byråchef. 1972 / 73 Beräknad ändring 1973 / 74 Statens förliknings- Departe-mannaexpedition mentschefen Handläggande personal Övrig personal Ersättning tUl föriiknings-män m. fl. 200 26 400 22 900 7 000 2 500 Statensförlikningsmannaexpedition Löne- och prisomräkning . Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att till Statens förlikningsmannaexpeditionför /74 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 13 131 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från anslaget bestrids utgifter förstatens uppfinningar. Anslaget bör för nästa budgetårföras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att Kungl. att till för arbetstagaresuppfinningar för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Den stora efterfrågan pä arbetskraft iSverige under större delen av ledde till ett betydandeinvandringsöverskott. uppgick nettoinvandringen igenomsnitt tUl ca 32 000 personer. Invandringens omfattning under åren19671971 framgår av följande sammanställning. 1967 1968 1969 1970 1971 27 100 32 700 59 600 73 600 38 700 14 100 21700 44 000 48 000 20 700 13 000 11000 15 600 25 600 18 000 14 600 16 600 14 100 21500 31600 12 500 16 100 45 500 52100 7 100 Konjunkturdämpiungen under de två senasteåren återspeglas direkt i statistiken över migrationen. Bruttoinvandringen år1971 minskade med jämfört med . För nordbornas del varminskningen ännu större, mot för icke-nordbor. TUlgänglig statistik över invandringensomfattning visar en ytterligare minskning av bruttoinvandringenoch en fortsatt hög utvandring. januarinovember uppgickbruttoinvandringen tUl ca 24 000 personer jämfört med nära 37 000 resp. 69 000motsvarande tidsperioder . utvandrade inemot 30000 personer, vUket i kombination med den kraftiga minskningen av invandringengav ett totalt invandringsunderskott på nära 6 000 personer. Avbruttoinvandringen svarade nordborna för inemot 13 000personer. Utvandringen av nordbor under de första elva månadema av fjolåretuppgick till över 20 000 personer. Utvandringsöverskottet av nordbor underperioden blev således ca 8 000 personer, vilket är drygt 5 000 fler än åretdessförinnan. De kraftiga förändringarna avmigrationstalen jämförda med de närmast föregåendeåren torde väsentiigen bero på det dämpade konjunkturläget. En ytterligareanledning kan vara att benägerUieten att återvända till hemlandet erfarenhetsmässigtär störst efter invandringen. Den stora återutvandringen åren Prop.1973:1 Bilaga 13 133 1971och 1972 skulle sålunda vara ett resultat av bäde konjunkturavmattningen ochden mycket stora inflyttningen . Det finns anledning att anta att denfaktiska utflyttningen har varit större än vad tillgänglig statistik utvisar,bl. a. beroende på att anmälningsskyldigheten vid utflyttning fuUgörsbristfälligt. Följande tabell visar antaletarbetsanmälda utiänningar på den svenska arbetsmarknaden åren19671972. Den kraftiga förändringen avinvandringens omfattning har såvitt statistiken visar endast måttligt påverkatantalet arbetsanmälda utlänningar. har antalet hosarbetsförmedlingen anmälda arbetslösa utlänningar ökat från 900 i september1970 till 3 500 resp. 4 000 motsvarande månader . Det samarbete som inleddes mellanSverige och på arbetsmarknadsområdet har fortsatt. Härigenom hararbetsförmedlingarna i de båda länderna fått ökade möjligheter att ge serviceåt arbetskraft som flyttar mellan länderna. Vid fortsatta kontinuerliga överläggningarhar samarbete även pä arbetsmarknadsutbildningsomrädet och i fråga ommigrationsforskning och flyttningsstatistik diskuterats. Inom ramen för den årliga kollektivaöverföringen av flyktingar från läger i har ca 750flyktingar tagits emot här i landet. Bland dessa ingår ca 300 personer som haranlänt hit i anslutning till erbjudande att medge ca 500personer av asiatisk härkomst som utvisats från permanent bosättning häri landet. Den försöksverksamhet med överföring avsocialt handikappade zigenare som inleddes har fortsatt. Som ettresultat av verksamheten har sammanlagt 132 personer, varav 78personer , flyttat till . antog en lag (prop.1972: 100, InU 1972: 27, rskr 1972:292), varigenom invandrare som anstäUs iSverige fr.o.m. får rätt tUl ledighet och lön vid deltagandei svenskundervisning. I lagen (1972: 650)föreskrivs i huvudsak att sådan utländsk arbetstagare har rätt till ledighet 240arbetstimmar under ordmarie arbetstid för att delta i undervisning i svenskaspråket med samhäUsorientering samt Prop.1973:1 Bilaga 13 134 attarbetstagaren har rätt tUl lön från arbetsgivaren under 240 lektionstimmar.Rätten till ledighet under ordinarie arbetstid får begränsas genom koUektivavtal. Lagen träder i kraft den 1juli 1973 men tUlämpas på arbetstagare som börjar sin första anställningi landet . utreds f. n.möjligheterna att ge anställda invandrare som inte omfattas av lagstiftiungenmotsvarande stöd vid deltagande i sådan undervisning. Förslag i frägan beräknaskunna föreläggas i vär. Omfattningen avundervisningen i svenska för invandrare redovisas i följande sammanställrung. Studietimmar Kostnader mUj. Av antalet studietimmar har ca 105 000använts för verksamhet som grundar sig på avtal om ersättning frän arbetsgivaretill arbetstagare som deltar i svenskundervisningen. Som föredragande statsrådet iutbUdningsdepartementet har anmält tidigarei dag tas medel för den avgiftsfria tmdervisningen i svenska språket m.m. för invandrare i fortsättningen upp under åttonde huvudtiteln. Utöver den avgiftsfria språkundervisningsom jag har redovisat i sammanstäUningen har under /72 momramen för arbetsmarknadsutbildningen ca tUl en kostnad av3,5 milj. kr. använts för undervisning i svenska som förberedelse tiUyrkes-utbUdning eller arbetsplacering. Vid statens invandrarverk införs fr. o.m. nästa budgetär vissa ADB-rutiner vid handläggningen av tUlstånds- ochmedborgarskapsfrågor m. m. Härigenom minskar personalbehovet vid verket med ett40-tal tjänster. 1971/72Utgift 12 427 582 1972/73 Anslag 16 230 000 1973/74 Förslag 14 840 000 är centralförvaltningsmyndighet för invandrar- och medborgarskapsfrågor i den mån deinte ankommer pä annan myndighet. Verket skall fortlöpande bevaka behovet avsamt föreslå och samordna åtgärder för att främja invandrares anpassning iSverige. leds av en styrelse. Chefför verket är en generaldirektör. Inom verket finns fyra byråer. Dessa ärtillståndsbyrån, medborgarskapsbyrån, anpassningsbyrån och kanslibyrån. är knutna med kansli och en rådgivande expertgrupp. Beräknadändring 1973/74 Handläggande personal övrig personal + 31 - 24 a) Avlöningsförmåner m.m. b) Ersättning förkonsultuppdrag Sjukvård Reseersättningar därav representation Automatisk databehandlmgUtbildnings- och instruktionsverksamhet Särskildakostnader vid övergång till ADB-rutiner + 2 254 000 (12 000) (+ 3 000) (5 000) + 2 070 000 -3 300 000 -3 300 000 -1 390 000 Löne- och prisomräkning . Verketberäknar att 0-altemativet tillämpat proportionellt över hela verksamheten skulle innebära en muisknlng av antalet tjänster med ca 15, vilket skullemedföra främst längre handläggningstider för tUlstånds- ochmedborgarskapsärenden samt minskade insatser inom anpassningsarbetet. beslut (prop.1972: 1 bU. 13, InU 1972: 6, rskr 1972: 100) om övergång till automatiskdatabehandling vid handläggningen av tillstånds- och medborgarskapsfrägor m. m.nödvändiggör vissa ändringar av verkets organisation. Förslagen i det följandeinnefattar dels sådana ändringar som direkt föranleds av införandet avADB-rutiner dels ock sådana ändringar som grundar sig på de erfarenheter, somhar gjorts under verkets hittillsvarande verksamhet. Verkets nuvarande ochföreslagna organisation framgår av tablåerna 1 och 2 på s. 138 och 139. Organisationsförslagetinnebär att tillståndsbyrån i huvudsak samt medborgarskaps- ochanpassningsbyråerna i sin helhet bibehåUs, medan kanslibyrån och vissa delar avtillständsbyrån ersätts med en administrativ byrå och en registerenhet.Antalet tjänster på nuvarande tUlstånds-, medborgarskaps- och kansllbyråernaminskar med sammanlagt 95, vU- Prop.1973:1 Bilaga 13 136 ket medför en sänkning äv lönekostnaderna med ca4,3 milj. kr. Registerenhetens personalstyrka beräknas tUl 59 personer med enuppskattad lönekostnad av ca 2,9 milj. kr. Verkets förslaginnefattar för de skUda arbetsenheterna följande förändringar. Verksledningen bör tillföras en kvalificeradtjänsteman med uppgift att biträda verkschefen med handläggningen av vissauppgifter, främst samordning och externa kontakter. Pä tillståndsbyrån finns i princip fyra skildabeslutsnivåer, nämligen byråledningen, cheferna för de tvätiUständssektionerna, cheferna för de fyra tillståndsgrupperna tvä persektion och övriga handläggande tjänstemän. Indelningen i sektioner ochgrupper bör slopas. Genom att de tvä sektionschefs- och de fyra gmppchefstjänsternasammanförs till en beslutsnivå kan en mera rationell ordning nås. Minskningenav antalet beslutsnivåer bör kombineras med en förstärkning av den nya nivånmed en tjänst för bl. a. utarbetandet av föreskrifter och anvisningar i tillståndsfrågor.Vidare bör antalet ö-vriga handläggande tjänstemän ökas med en. Byrån bör tillföras ettsekretariat om åtta tjänster, som samtliga finns inom nuvarandeverksorganisation. Arbetsfunktionerna på byråns gruppexpeditioner föreslås bliöverförda till registerenheten, vilket medför att byråns personal kan minskasmed 28 tjänster. Förslagen innebär förtillståndsbyrån en minskning av lönekostnaderna med . Medborgarskapsbyrån bör tillföras en kanslistoch ett kvalificerat biträde för bedömning av vissa villkorsfrägor i sambandmed ärenden om svenskt medborgarskap samt en byrådirektör och två assistenterför handläggning av det ökande antalet ärenden om naturalisation, varvidhittUls anvisade medel för tUlfällig förstärkning av byråns personal bör utgå.Införandet av ADB-rutiner medför att byråns personal kan minskas med tvåbiträden för bl. a. registreringsuppgifter ( + . Kanslibyrån är somframgår av tablå 1 f. n. indelad i fyra sektioner, nämligen en administrativsektion för administrativa och kamerala ärenden samt personal- och budgetfrågorm. m., en registersektion för registreringsuppgifter och tillständskontroll m.m., en utrednings- och statistiksektion för utredningar och statistikproduktionsamt en kontors-driftsektion för service ät verkets övriga enheter och åtallmänheten. Genom övergången tillADB-rutiner kommer statistikproduktionen och de arbetsuppgifter som liggerpå registersektionen att föras över på den föreslagna registerenheten. Vidareföreslås att utskrift av främlingspass och resedokument m. m. samtspecialprotokoll i tillståndsärenden skall ske inom tillståndsbyrånssekretariat. Återstående delar avkanslibyrån, som i fortsättningen bör kallas administrativa byrån, föreslås bliindelad i följande fyra sektioner, näm- Prop.1973:1 Bilagai 13 137 ligen en allmän sektion, en personalsektion, enekonomisektion och en kontorsdriftsektion. AUmänna sektionenbör handha allmänna remisser, vissa utredningsuppgifter, frågor om organisation, totalförsvar,gränskontroll m. m. Tjänster för Ifrågavarande arbetsuppgifter finns inomkanslibyråns nuvarande organisation. Pä personalsektionen bör ankomma frågorrörande rekrytering, personalvård,utbildning m. m. Med hänsyn tUl den kraftiga ökning av personalärendensom har föranletts av den beslutade utflyttningen av verket till ochen därmed sammanhängande väntad ökning av antalet personalvårdsärenden börsektionen tillföras ytterligare tre handläggare och ett biträde. För ekonomisektionen blir de huvudsakligaarbetsuppgifterna budget-och petitaarbete, anslagsbevakning, kamerala ärendenoch kassaärenden m. m. Sektionens personal bör förstärkas med en kanslist förbudgetfrågor och en assistent för kassaärenden. Kontorsdriftsektionens arbetsuppgifterblir i stort oförändrade. Sektionen bör tUlföras ytterligare enexpeditionsvakt. Genom omorganisationen med sammanlagt 72 tjänster, vUket motsvarar enlönekostnad av . Ensärskild registerenhet bör handha det maskinella systemet. Detta skall 1huvudsak överta vissa nu arbetsuppgifter, såsom sortering,uppläggning av registerkort, rcgisterslagning och uppdatering,förfallokontroll, utskrift av tillståndsbevis och registerutdrag samt framtagningav statistikunderlag m. m. Enhetens personalbehov beräknas till 59tjänster, varav en tjänst som registerchef och en som systemman/programmerare.En arbetsgrupp inom verket utreder f. n. enhetens närmare organisation. Verketsförslag härom kan väntas . Kostnadema för den föreslagnaenheten har överslagsvis beräknats tillca 2,9 mUj. För verkets uppgifterinom anpassningsomrädet krävs följande nya tjänster, nämligen en byrådirektörför utbildningsfrågor inom och utom den obligatoriska skolans ram, sexbyrådirektörer/byråsekreterare och två byråsekreterare med uppgift attregionvis följa behovet av och initiera åtgärder för invandrarnas anpassninginom kommunemas verksamhetsområden (kommunprojektet), en byrådirektör och enbyråsekreterare för frägor rörande arbetsmarknad och arbetarskydd, enbyrådirektör/byräsekreterare för samordning och initiativ inom övrigaämnesområden, två byråsekreterare för information och hjälp till invandrare iindividuella ärenden samt tre biträden, varav två kvalificerade (+1204 000kr.). Av de begärda tjänstema motsvarar sju sådana funktioner, som f. n.utförs med anlitande av arvodesanställd personal, avlönad med medel frånanslaget Anpassningsätgärder för invandrare (p. C 3). I *.? o S a u ntr ari 1st ntr d o t- r- o, ds- 0 ande vissa litete d d .c» Tillstå avlägs frågor nation m.m. .= s ": S - g"' a £:= = o - o ri r; a; = i: : -D 1 .H JZ c i ' > ~ .9 "I Z- .2 - c i L, -il cTi = -j v. _ :; M c- -D ii 'S >- w .i: 1 - -5 g -3 0:*- < ,s = ä c: o :/, - -3 yi '3'' > 1973:1 Bilaga 13 140 Verketsinformationsresurser behöver kraftigt förstärkas. För publikationsverksamhetyrkas en byrådirektör/byråsekreterare och för distributionsfrågor enbyråsekreterare och en expeditionsvakt. För att handha verkets facktidskriftbehövs en tjänst som chefredaktör (byrådirektör/byråsekreterare), vartillkommer en byrådirektör/byråsekreterare för främst massmediakontakter men ocksåredaktionella uppgifter för facktidskriften. För seminarier, konferenser ochövrig information till svenskar krävs en byrådirektör/byråsekreterare. Förintern information behövs en byrådirektör/byråsekreterare. Administrations- ochsamordningsfrågor rörande informationsinsatserna kräver en byräsekreterare ochtre biträden, varav två kvalificerade ( + ). Av de begärdatjänstema motsvarar fyra sådana funktioner som f. n. utförs av arvodesanställdpersonal, avlönad från anpassningsanslaget. Kostnaderna förautomatisk databehandling (maskinella driftkostnader) beräknas till 2 070 000kr. 1 beloppet ingår . för maskinell bearbetning avarbetsgivaranmälningar, dvs. arbetsgivares skriftliga anmälan när utlänningtillträder och slutar arbetsanställning. Verket har i detta sammanhang tagitupp frågan om bibehållande av dessa anmälningar, eftersom de enligt verketsmening inte har en sådan väsentlig betydelse som underlag förtillståndskontroll och statistik att de motiverar de kostnader som endatabehandling föranleder. Efter samråd med ocharbetsmarknadsstyrelsen anser sig verket dock inte böra föreslå attanmälningarna slopas. Sedan omläggningen tillADB-rutiner har genomförts bör medlen för rationaliserings- ochutvecklingsarbete minskas med 3,3 milj. kr. Enligt tidsplanen föromläggningen till ADB-rutiner skall systemet tas i funktion under andrakvartalet 1973 och vara i full drift vid ingången av /74. Underviss tid kommer nuvarande rutiner att fungera parallellt med detmaskinella systemet. Personalminskningar blir inte möjliga att genomföra . Särskilda medel krävs av denna anledning för övergångsvisfortsatt anställning av de tjänstemän, som inte längre behövsinom verkets nya organisation och som är oplacerade (. Remissyttranden m. m. Statskontoret tillstyrkeratt en registerenhet inrättas för att ha hand om det maskinella systemet. ocharbetsmarknadsstyrelsen uttalar sig klart för ett bibehållande avarbetsgivaranmälningarna, medan , som har bedömtanmälningarnas värde som statistikunderlag, anser dem knappast fylla någonfunktion. Samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet (Rl), som anser sig inteböra bedöma om anmälning- Prop.1973:1 Bilaga 13 141 arnabör behållas, uttalar bl. a. att ett automatiserat system för arbetsgivaranmälningarinte lämpligen kan läggas utanför invandrarverkets ADB-system. fick sin nuvarandeorganisation . Denna framgår av tablån på s. 138. Inför övergången till ADB-rutiner harverket, som framgår av verkets anslagsframställning för nästa budgetår,föreslagit vissa organisationsförändringar. Dessa innebär i korthet attindelningen av verket i fyra byråer behålls och att en särskild registerenhetinrättas, vilken skall vara direkt underställd verksledningen och ha hand omdet maskinella systemet. Till den nya enheten skall föras främst dearbetsuppgifter som f. n. ligger på kanslibyråns registersektion men ocksåarbetet med att ta fram statistiskt grundmaterial m. m. Vidare förs vissauppgifter som sköts inom tillståndsbyrån över till enheten. Vissaytterligare omföringar av arbetsuppgifter sker mellan skilda organisatoriskaenheter inom verket. Organisationsförslaget innebär vidare attindelningen av tillståndsbyrån i två facksektioner slopas och att arbetet ifortsättningen bedrivs på tre beslutsnivåer. Kanslibyrån som i fortsättningenbör kallas administrativa byrån organiseras på fyra sektioner, nämligen enallmän sektion, en personalsektion, en ekonomisektion och enkontors-driftsektion. Jag kan i alltväsentligt ansluta mig till det framlagda förslaget till ny organisation av invandrarverket ochförordar alltså att verket under verksledningen organiseras på fyra byråer ochen registerenhet. Mot förslaget att tillståndsbyrån indelas i trebeslutsnivåer och att den administrativa byrån organiseras på fyra sektionerhar jag inga erinringar. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta om ändringari den nämnda indelningen av byråerna. Registerenhetens personalbehov beräknarjag till 55 tjänster. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta om enhetensnärmare organisation sedan förslag härom lagts fram. Omorganisationenoch övergången till ADB-rutiner medför att sammanlagt95 tjänster kan dras in och att 55 tjänster inrättas på registerenheten. /74 beräknar jag medel för 180 tjänster, vilket innebär eninbesparing av 38 tjänster jämfört med innevarande budgetår; Jag har därvidberäknat medel för en förstärkning av tillståndsbyrån med en kvalificeradhandläggare samt för en kanslist som bör tillföras medborgarskapsbyrån. Såvitt gäller avtalsbara anställnings-och arbetsvillkor beträffande tjänster som direkt berörs av omorganisationenavser jag att ge det förhandlingsuppdrag som behövs. Verkethar i huvudsak upprepat sina tidigare framförda krav på en Prop.1973:1 Bilaga 13 142 omfattande förstärkning av de personellaresurserna för anpassnings-och informationsverksamheten. Med hänsyn till attinvandrarutredningen skall lägga fram ett samlat program för samhällets olikaaktiviteter för invandrarnas anpassning är jag inte beredd att biträdayrkandena i denna dd. harberört frågan om bibehållande av arbetsgivaranmälningarna mot bakgrund av attanmälningsskyldigheten fullgörs bristfälligt. Anmälningarna har flera syften.De utgör underlag för dels viss tillståndskontroll, dels vissstatistikproduktion. har i frågan uttalat att ett slopandeav anmälningarna i hög grad skulle beskära polisens möjlighet att efterspanaoch spåra utlänningar som av skilda anledningar behöver lokaliseras.Arbetsmarknadsstyrelsen har bedömt att det inte är möjligt att på tillgängligavägar få en fullgod ersättning för de uppgifter som tas fram medarbetsgivaranmälningarna som underlag. Mot bakgrund av de avrikspolisstyrelsen och anförda synpunkterna bedömer jagdet nödvändigt att arbetsgivaranmälningarna tills vidare behålls. Den framtidautformningen av arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet i fråga om anställdautläimingar bör ytterligare övervägas i anslutning till det fortsattasystemarbetet. Jag förordar att . anvisas för maskinella driftkostnader för ADB-systemet under budgetåret1973/74. för maskinell bearbetning avarbetsgivaranmälningarna. ingår ikammarkollegiets redovisningsgrupp, där försöksverksamhet med debitering avkostnader för redovisningsservice påbörjas . Expenser beräknar jag , för att täcka verkets utgifterhärför. Med hänvisning i övrigttill sammanställningen i det föregående beräknar jag anslaget tiU 14 840 000kr. Jag hemställer att Kungl. att till för /74 anvisa ett förslagsanslag av 14 840 000kr. 1971/72 Utgift 116 752 000 1972/73 Anslag 18 200000 1973/74 Förslag 20 670 000 'Beloppet avser motsvarande anslag enligt riksstaten för ifrågavarande budgetår exkl. de avsocialstyrelsen disponerade medlen. Från anslaget skallbestridas utgifterna för det i programbudgeten för arbetsmarknadsverketupptagna programmet Åtgärder för flyktingar. Programmet består av delprogrammenöverföring av flyktingar och Omhändertagande av flyktingar. 1971/72' Utfall Beräknat 1973/74 1. överföring av flyktingar 575 000 500 000 4 475 000 4170 000 21000 000 20 670 000 12 585 000 14 000 000 14 870 000 15 950 000 16 000 000 3736 000 3 700 000 3 984 000 Summa 16 752 000 18 200 000 19354 000 ' Överslagsvisöversättning till program. » Med basförslag avsesför /73 beräknat belopp, omräknat till prisläget den 1 juli 1972och löneläget . Överföring av flyktingar. Den kollektiva överföringen avflyktingar under /72 omfattade omkring 400 personer. Underbudgetåret överfördes vidare ett 100-tal socialt handikappade zigenare.Kostnaderna för verksamheten uppgick till , varav . Styrelsen räknar med attverksamheten under /74 kommer att omfatta överföring av ett 1000-tal personer inkl. zigenare. Medelsbehovet beräknas till . Omhändertagande av flyktingar. Under sistlidna budgetåromhändertogs ca 400 kollektivt överförda flyktingar och drygt 100 socialthandikappade zigenare jämte drygt 800 enskilt inresta utlänningar somjämställts med flyktingar. Rese- och starthjälp vid arbetsplacering lämnadesmed sammanlagt ca . Vidare betalades kostnader för återresa tillhemlandet för sådana medellösa personer från utomnordiska länder som önskadeåtervända till hemlandet sedan det hade visat sig att de inte kunde få arbeta iSverige. Medelsbehovet /74 beräknas till 21 milj. kr., varav . föromhändertagande av omkring 1 000 kollektivt överförda flyktingar och omkring900 med dem jämställda enskilt inresta utlänningar. För bidrag till hemresorberäknas . överfördesca 750 flyktingar från och från läger i och . Arbetetbedrevs i samråd med Förenta Nationemas flyktingkommissariat.