prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — 1971 var tillväxten starkfraraför allt beroende på ökade förtidspensio.aeringar. För hushållens preliminära A skatteinbetalningarföreligger nu uppgifter för den sista uppbördslerminen 1972 avseendeinkorastraånaderna noveraberdeceraber. Dessa överensstämraer väl raedprognosen i den prelirainära nationalbudgeten. har hushållensåledes inbetalat mer i preliminär A-skatt än under 1971.Prdiminär-skatleultagel var betydligt högre än den slutiigt påfördaskatten. Följden blev all den överskjutande skatten sora utbetalades vid slutetav kora all bli exceptionellt stor. Hushållens totala inbetalningar netto av direkta skatter,avgifter m. in. beräknas ha ökat raed 12 1/19711972. Disponibdinkorastökningen blev därraed relativt raåttiig;6 1/19711972 i löpande priser. Prisuppgången enligt implicitprisindex förden privata konsumtionen uppgick till 5 1/, varför den reala disponiblainkorasten ökade raed endast 1 1/. 1973 väntas faktorinkomslerna öka mer än 1972 till följdav en högre ökning av övriga faktorinkomsler. Företagarinkomsterna beräknasfortsätta att öka svagt, medan kapitalinkomsterna antas öka något mer änraellan 1971 och 1972. Lönesurameökningen väntas emellertid bli någol lägre,beroende på att avtalslöneöknmgama blur lägre 1973. De egentliga inkomstöverföringama beräknas öka betydligtmindre 1973 () än 1972 (). Den väntade dämpningen är en följd bl.a. av en lägre ökningstakt för de statiiga bostadsbidragen. De prelirainära A-skatteinbetalningarna beräknas öka medendast 19721973. Den genomsnitthga koraraunala utdebiteringen har här- 1 Reviderad nationalbudget för 111 Tabell 6: 2 Hushållens direkta skatter och avgifter1969-1973 kr., löpande priser 3 Fyllnadsskatt».- 4 Kvarskalt'.- 5 Överskjutande skatt» 6 Slutskattereglering (3-1-4-5) 7 Övriga skatter och avgifter* 8 Sumraa (l+2-|-6-f 7) » Hushällens andel. " Influtna delen. ' Inkl. ränta. * Exkl. arvs- och gåvoskatt. Anm. Kvarskatten avser inkorasten två är tidigare, raedanfyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten . Källor: , ochkonjunkturinstitutet. vid beräknats stiga raed . Effekten avskallereformen vid årsskiflet 1972/1973 har beräknats motsvara ett bortfall avprelirainärskatt raed . ändrade regler förpreliminärskatte-ultaget har vidare beräknats sänka detta med ca 600 milj. kr. B-skalteinbelalningama 1973 beräknas bli lägre än 1972till följd av att den sänkande effekten av skallereformen 1971 för denna typ avskatteinbetalningar gör sig gällande först . Det tillämpade systemet för prdiminärskatleuppbörden 1972beräknas även ha medfört ett betydande överuttag av prelirainärA-skatt i ungefär sararaa orafattning som 1971. Skatteålerbäringarna 1973 kandärraed beräknas bli lika höga sora 1972. Hushållens totala inbetalningar netto av direkta skatter,avgifter in. beräknas därmed öka ca 3 1/19721973. beräknas hushållens disponiblainkomster öka med i löpande priser. Prisnivån har föratsatts saratidigtstiga med Icnappt och de reala disponibla inkomstema beräknas därmed Ökamed 4 3/. till deceraber 1972 stegkonsumentpriserna enligt långtidsindex . Enligt korttidsindex fördecember 1972 var uppgången räknat från långtidsindex för deceraber 1971.Den justering som skett i långtidsindex beror främst på att prisökningstalenför livsmedel och läkemedel nedreviderats. Dessutom har livsmedel sora uppvisaten relativt kraftig prisuppgäng givits en lägre vikt i långlids-index. Mellan genorasnillslägena för kalenderåren 1971 och 1972har prisnivån stigit raed . Vid s.k. iraplicitprisberäkning då även föränd- ringari konsumtionens sammansättning beaktas, erhålls en genomsnittUg ökning avpriserna tUl 1972. Prishöjningarnasfördelning raellan olika delar av konsurationen belyses av nedanståendesararaanställning. Genomsnittligaprisförändringar december 1971december 1972 Denstörsta uppgången redovisas för livsmedelspriserna. Bidragande tUl höjningen avdessa priser var jordbruksöverenskoramdsen. Jordbrukspriserna svarareraellertid inle för raer än knappt hälfien av livs-raedelsprisernas ökning.Återstoden av uppgången avser frärast ökade raarginaler för distribution ochförädling av jordbruksprodukter särat prishöjningar på icke jordbruksbaseradelivsraedel. Inora gruppen diverse varor har priserna fraraför aUl stigit förläkemedel och motorfordon. Priserna inora tjänstesektorn har stigit betydligtlångsararaare än . Posten bränslen och drivraedel uppvisade för andraåret i följd en måttlig ökningstakt. Itabell 3 har indexhöjningaina särat 1971 och 1972 liksora denprognoserade prisutvecklingen delals upp på kora-ponenler. Dessa visarbidraget lill den totala prisuppgången av ändringar i den indirektabeskattningen, jordbrukspriserna, bostadsposten och internationellt bestäradapriser. Vidare fraragår inverkan frän den offentliga taxesältningen (post, teleoch resor med kollekliva transportraedel) en trendavvikelse i priserna påvissa färskvaror (inheraska grönsaker, bär, äpplen och färsk fisk) säratauloraatiska effekter av indirekta värdeskatler. Härraed avses de höjningar avskattebeloppen sora vid oförändrade procentuella värdeskatter följer av enstigande prisnivå. Den restfaktor sora kvarstår kan hänföras till fråninternationell konkurrens skyddade näringsgrenar exkl. de i tabellen redan beaktadesektorerna bostadsförvallning, offentliga nytligheler och jordbruk. Deauloraatiska effekterna av indirekta skatter har tidigare ingått irest-faktorn. Sora fraragår av tabell 3 har dock betydelsen av denna post ökatpå senare år framför allt tUl följd av den högre mervärdeskatten vilketmotiverar en separat redovisning av poslen ifråga. Ävtabellen framgår att konsuraentprisnivåns uppgång 1972 varit högre ängenomsnittet för 60-talet, raen lägre än 1971. Fraraför allt har priserna inorade från internationell konkurrens skyddade sektorerna 1 Reviderad nationalbudget för 113 Tabell 6:3 Konsumentprisförändringar 1960 1973 uppdeladepå komponenter (dec.dec.) därav hänförs till: ändring av indirekta skatter -0,1 ändring av diverse taxor -0,1 (restfaktom), jordbrukspriserna och bostadspriserna stigitsnabbare 1972 än vad som gäller för genomsnittet under 60-talel. Vid en jämförelse raellan prognos och ulfall kanskillnaden till största delen förklaras av en underskattning av reslfaklornsuppgång. I prognosen beräknades reslfaklorns genoraslag på konsuraentprisernatill 1,7 %2, vilket skulle ha utgjort ett för lönestegringslakten norraaltvärde. Sora fraragår av tabell 3 blev uppgången , vilket tyder på attföretagen kan ha korapenserat sig för koslnadsslegringar som inträffat föreutgången av 1971. 1973 har konsumentprisindexstigit , vilket till förklaras av höjda skatter påalkoholhaltiga drycker, tobak och raotorbränslen samt höjd bilaccis. Från mars1972 lill raars 1973 har konsumentprisindex stigit . Vid bedömningen av prisutsikterna har följandefaktorer beaktats. Lönekostnadsslegringarnassannolika genoraslag inom de från internalionell konkurrens skyddadenäringsområdena (restfaktor och diverse taxor i tabellen) Speciellaprisförändringar sora sker i anslutning lill särskilda regler och beslut(avser bl. a. bostäder och jordbruksprodukter) Direktaåterverkningar av den internationella prisutvecklingen 1 Se reviderad nationalbudget . - Talet 1,7 »/o avser den förutsedda ökningstakten exkl.de automatiska effekterna av indirekta värdeskatler. 8 1973.1 saml. Tillfällighetsbetonadeprisförändringar (posten Irendavvikdse för vissa färskvaror i tabellen) Föreslagna ändringari den indirekta beskattningen Automatiskaeffekter av indirekta värdeskatter (1) Medutgångspunkt från avsnittet ora lönerna har arbetsgivarnas kostnad igenorasnitt för saratiiga anställda antagits stiga med närmare 11 %.Lönekostnadernas genoraslag inora de från internationell konkurrens skyddadeområdena förutsätts fä ett för denna löne-slegringslakl normalt värde.Återverkan på totalindex har satts lill , varav faller på ändring idiverse taxor. (2) Prissloppet påvissa baslivsmedel gäller alla led inora produktion och handel och skall vara ikraft . Jordbrukspriserna antas därför bli i stort settoförändrade 1973. Bostadsprisernas inverkan på totalindex väntasbli . Kalkylen förutsätter oförändrad räntenivå. Varje förändring av räntenivånraed kan genom sina effekter på egnaherasposten beräknas påverkatotalindex . (3) De faktiskaimportpriserna och därmed även de internationellt bestärada priserna påimportkonkurrerande varor beräknas stiga snabbare än ocJi1972. De kraftigaste prisökningama beräknas ske för bränslen och drivraedel.Inverkan på totalindex har satts tUl . (4) Tillfällighetsbetonadeprisförändringar på vissa färskvaror sora grönsaker, färsk fisk ra. ärsvåra att förutse. Sora en raöjlig effekt räknas med en höjning avkonsuraentprisnivån raed på grund av sädana prisrörelser. (5) Skatten påalkoholhaltiga drycker och tobak höjdes . För att finansieraprisstoppet på vissa livsraedel höjdes bilaccisen och skallen påraotorbränslen samt infördes i raars en avgift på vissa dryckesförpackningar.Inverkan på totalindex av dessa skattehöjningar har beräknats till 0,9 %.Höjningen av den allmänna arbetsgivaravgiften den har inle medtagitsi denna beräkning, men har däremot beaktats under punkt (1) ovan. (6) De procentuellavärdeskalternas frärast raervärdeskatlens andel av det totalakonsurationsvärdel har stigit . Detla innebär alt de höjningarav skattebeloppen sora vid oförändrade procentuella värdeskatler följer av enstigande prisnivå har ökat i betydelse. Inverkan på totalindex har för 1973beräknats till . Saramanfaitas de olika priseffeklerna under punkterna 16ovan erhålls som resultat en uppgång av konsumentprisema raed underloppet av 1973. Mellan genorasniUslägena för kalenderåren 1972 och 1973 fås entrolig förändring raed . För impUcitprisindex, vars prisförändringstal påverkas avförskjutningar i konsumtionens sararaansättning, har den ärliga uppgången Bil.1 Reviderad nationalbudget för Tabell 6: 4 Hushållens konsumtionsutveckling 1970- -3,6 7,8 -0,3 -5,6 6,8 -0,4 2 Delvis varaktiga varor -5,8 0,8 -0,8 3 Icke varaktiga varor -0,5 1,3 -0,2 -1,1 0,6 -0,3 5 Sumraa inherask konsura- -1,0 2,1 -1,0 7 Hushållens totala konsura- -0,9 2,3 -0,9 8 Hushällens disponibla in- Källor: och konjunkturinstitutel. systematiskt varit något mindre än för konsumentprisindex.Mellan genorasnillslägena har en förändring i iraplicitprisindexraed ansetts riralig. 6.3 Den privata konsumtionen De privata konsurationsutgiftema ökade 19701971 raed 61/i löpande priser (tabell 1). Med den kraftiga prisstegringen sarama år 7 1/innebar detla en minskning av konsuralionsvolymen raed närmare 1 %.Det var förslå gången som en direkt nedgång noterats för denprivata konsurationen. Saratidigt ökade de reala disponibla inkomsterna raedknappt varigenora sparkvoten steg med till . Konsurationsuppgången under de tre första kvartalen 1972beräknas nu ha varit kraftigare än vad beräkningarna lill den prelirainära nationalbudgetengav vid handen. Totalt ökade konsuralionsvolyraen raed järafört raedsamraa period 1971. Upprevideringen kan tUl övervägande del hänföras tilllivsraeddskonsuralionen för vilken jordbruksnäranden nu beräknat en raindrevolyrauppgång. Konsurationen fjärde kvartalet 1972 blev eraellertid betydligtlägre än sora beräknades i den preliminära nationalbudgeten. Konsurationsökningenför stannade härigenora vid 2 1/. inträffade en obetydlig säsongrensadnedgång i konsurationen jämfört raed . Diagram6:1 Hushållens inkomster, konsumtionsutgifter och sparande 19601973 1968 årspriser Säsongrensade halvårsdata. J \_ L 1960 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 Anm. Sparkvoten avser förhållandel raellanhushållssektorns konsuration och disponibla inkoraster. Horisontella linjerindikerar genomsnittslägen för de angivna perioderna. Källor: och . Vände utvecklingen svagt uppåt. Såväl nedgången förstahalvåret sora uppgången kan frärast återföras påsvängningar i konsumtionen av varaktiga varor frärast bilar. Gruppen delvisvaraktiga varor (dvs. låg i detnärraaste kvar på föregående halvårs nivå och konsumtionen av dessa varorminskade därefter . Den totala tjänstekonsumtionen ökade svagtbåda halvåren 1972. Gruppen icke varaktiga varor uppvisade samraa utvecklingsora den totala konsurationen. Ser raan lill konsumtionsvolyraökningen raellan helåren1971 och 1972 kora det främsta bidraget från gruppen varaktiga varor sora ökaderaed . Häri ingår bUinköpen, som steg med från 1 Reviderad nationalbudget för Diagram 6: 2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper19691973 Index: 1969= 100. 1969 70 71 72 73 1969 70 71 72 73 Anm. har helårsprognosen inritats raedhorisontella linjer. Källor: och konjunkturinslilulel. 1971 lill 1972. Även luristulgifterna visade en betydandeuppgång (). Konsumtionen av icke varaktiga varor ökade raed endast 1,3 %från 1971 till 1972. I denna varugrupp ingår till livsraedel, sora ökaderaed . Även för de delvis varaktiga varorna noterades enförhåUandevis svag konsuralionslillväxt lill 1972. Uppgången blev däreridast , vilket är speciellt anraärkningsvärt raed tanke på den betydandenedgången av konsurationen av dessa varor 19701971. Den inheraskatjänslekonsurationen steg raed . Som ovan nämnts ökade den totalakonsuralionen med 2 1/och de disponibla inkomsterna raed endast 1,2 %.Därraed rainskade sparandet raellan 1971 och 1972 och sparkvoten föll raed 1procentenhet tiU av disponibelinkomsten 1972. förutses den reala disponibelinkomsten öka raed 43/. En så kraftig disponibdinkorastökning kan förväntas leda till en ökningav sparkvoten 1973. Hushållen fick eraeUertid vid slutet av 1972 betydandeinkorastlUlskott som kan väntas medföra extra tillskott lill konsurationen1973. Med hänsyn härtUl har det förefallit riraligt alt räkna raed enendast raåttiig ökning för sparkvoten järafört raed 1972. Den privatakonsuralionen beräknas härigenom stiga med 4 1/. föreliggernuraera investeringsberäkningar som kan betraktas som definitiva. De anger altde totala investeringama minskade i volym 19701971.Byggnadsinvesteringama beräknas ha minskat raedanraaskininvesleringarna synes ha ökat raed . Investeringsnedgången kan frärasthänföras till rainskat bostadsbyggande särat en betydande neddragning avinvesteringsaktiviteten hos koraraunerna. Vidare rainskade investeringamainora handeln där byggandet hölls tUlbaka av den investeringsavgift sora var ikraft och tidigare delen av 1971. Ökadeinvesteringar förekora inora bl. a. den egentliga industrin och de statligaaffärsverken. De beräkningar sora nuföreligger anger att de totala investeringama ökade ivolyra 19711972. Både byggnads- och maskininvesteringama beräknas, därvid hastigit års nivå. Uppgången raed på byggnadssidan bars fraraförallt upp av kraftigt stegrade statliga investeringar raen även de privatabyggnadsinvesteringarna tycks ha ökat något. Den rainskning avbostadsbyggandet sora försiggått brorasades upp och vändest. till en uppgång saratidigt som också komraunernas byggande ökadenågot. De totala raaskininvesleringarna beräknas ha stigit raed enökning som emellertid tUl stor del förklaras av kraftigt ökade leveranser tillhandelsflottan. Det är frärast de privata och de koraraunala raaskininvesleringarnasom svarar för uppgången raedan de statliga raaskininvesleringarna endasttycks ha ökat obetydligt. De totala industriinvesleringama ökade liksom 1971 ivolyra. Uppgången anges till raot . Den redovisade uppgångenav de totala investeringarna 1972 har haft ett saraband raed deekonoraisk-politiska åtgärder sora successivt sattes in framiför allt inora byggnadssektorn för att raotverka ökningen avarbetslösheten. För att balansera denvikande igångsättningen av flerfarailjshus frisläpptes delprivatfinansierade sraåhusbyggandet. Även skedde ett sådantfrisläpp. Dessa åtgärder raedförde en raycket kraftig öknmg av investeringarnai småhus 1972. Byggandet inora den privata sektorn frärast inora industri ochhandel stiraulerades även genora en rad åtgärder. Äv särskUd betydelse för deninte obetydliga uppgång av industrins byggnadsinvesteringar sora ägde ruratorde ha varit de statliga bidragen lill railjövårdsanläggningama. Genom enomfattande tillståndsgivning av oprioriterade projekt kunde även handelnsbyggnadsinvesteringar öka betydligt. Den ökning av det statliga byggaiidet soraskedde hänför sig till både affärsverk och rayndigheter. För myndigheternas del kan uppgången ledas tillbaka Bil.1 Reviderad nationalbudget för 119 tillett ökat statligt vägbyggande, till stora delar finansierat via anslagen tillberedskapsarbeten. Koraraunernas byggnadsinvesteringar hölls uppe genoraspeciella stödåtgärder såsora ökningar av de komraunala beredskapsarbetenasamt förraårUiga bidrag lUl koraraunala railjövårdsanlägg-ningar. Ävenanskaffningen av raaskiner och apparater underlättades genora en radstiraulansåtgärder. Sålunda åtnjöt näringslivet ett investeringsavdrag på 20 %för maskiner beställda under såväl 1971 som 1972. Inom den statliga sektom kanäven vissa tidigareläggningar av industribeslällningar ha medverkat tUl atthålla raaskininvesleringarna uppe. Deprognoser investeringar sora läggs frara i detta kapitel angeratt de totala investeringarna väntas öka raed i volyra 19721973. Fortsattaökningar beräknas därvid korama till stånd för de privata och de statligainvesteringarna medan kommunemas investeringar och bostadsbyggandet väntasminska. Detotala byggnadsinvesteringama väntas minska raed . Förutora av ett minskatbostadsbyggande förklaras detta frärast av en förutsedd nedgång i koraraunemasbyggande. De koraraunala myndigheternas egna planer som visar på en avsevärdminskning 19721973 har vid denna bedömning uppjusterats en del med hänsyn tillde utökade anslag lill beredskapsarbeten sora beslutats av statsraakterna.Vidare har förutsatts alt anslagen till beredskapsarbeten blir avsevärda /74. Bostadsbyggandet beräknas minska 1972 1973.Denna kalkyl baseras på ett antagande om alt antalet igångsatta lägenheterkomraer alt uppgå till 80 000 en rainskning raed närraare 20 000lägenheter . Nedgången har främst bedörats falla påflerfarailjshussidan. De statliga byggnadsinvesteringarna beräknas däremot ökaraed . Liksom i fråga om koraraunema har förutsatts att volymenberedskapsarbeten för den statiiga sektoms del blir av betydande omfattningocksä under /74. Även det privata näringslivetsbyggnadsmvesteringar förutses stiga 1973. Beträffandenäringslivets byggande kan nämnas alt industrins byggnadsinvesteringarbedörats öka raed medan däremot en rainskning av samma storlek beräknatsför handelns byggnadsinvesteringar. Prognosen för industrinsbyggnadsinvesteringar är kraftigt uppreviderad jämfört med den prognos somredovisades i den preUrainära nationalbudgeten . Företagen haruppjusterat sina planer i betydande orafattning raellan de två senasteenkätundersökningama, vilket delvis kan vara en följd av att vissaekonoraisk-politiska stimulansåtgärder inte var fullständigt kända videnkätlUlfället . För handelns del har igångsättningen bedömts bUbetydligt lägre 1973 än . Detotala maskininvesteringarna väntas öka raed i volyra Tabell 7: 1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 1972samt prognos 1972 i raiij. -3,5 -3,0 -6,5 Privat jordbruk, skogsbruk -13,5 -7,0 -1,5 -14,5 -0,5 -0,5 -14,5 -9,5 -9,0 -8,0 -10,0 -2,0 -1,0 -4,0 -5,0 -9,0 -3,0 -16,0 -2,0 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk och fiske Egentlig industri Handel m. m. Statliga affärsverk Statliga rayndigheter Komraunala rayndigheter exkl. industri Övriga investeringar därav: handelsflottan Summa, exkl. handelsflottan Privat jordbruk, skogsbruk och fiske' Egentlig industri Handel m. Statliga affärsverk Statliga rayndigheter inkl. bostäder och industri Övriga investeringar -2,0 -4,0 -5,5 2.5 2,0 -2,5 3,0 1 091 5 907 1 375 1 759 368 1,5 2,0 4,0 8,5 -3,0 -5,5 -40,5 2,5 9,5 6,5 9,5 6,5 -2,5 -4,5 -25,5 -7,0 3,5 -6,5 -13,0 -1,5 -5,5 -3,0 -31,5 -6,5 Sumraa, exkl. handelsflottan' 42 807 -3,5 -3,0 1 549 8 287 3 296 3 249 -3,5 -7,0 -4,0 -7,5 4,0 3,5 6,5 -8,5 -5,0 -2,0 -5,0 11,5 -8,5 4,5 -3,5 9,5. -9,5 6,5 -2,0 14,5 -2,0 -3,0 ' Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. Inkl. statliga väginvesteringar. ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur ra. ra.Suraraan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämraer därför ej medtotala investeringar. Anm. Procenttalen är avrundade till hela och halvaprocenttal. I övriga investeringar insår förutora privata även vissa offentligainvesteringar, nämligen investeringar i statliga kraftaktiebolag och statligadelen av S.A.S. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuellaförändring priser 1967-1968 1968-1969 1969-1970 1979-1971 1971-1972 1972-1973 0,5 2,5 3,0 -2,5 -4,5 3,0 Källor: och . 1 Reviderad nationalbudget för Tabell 7:2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 1967-kommunalsektor. 1972samt prognos för privat, statlig och 1972 1 railj. -7,5 -2,5 -3,0 -2,5 -14,5 -0,5 -2,0 -1,5 -0,5 -2,0 -1,5 -5,5 -0,5 -3,5 -8,5 -3,0 -4,0 -2,0 -4,5 -1,0 -2,5 -13,0 -4,0 -1,0 -5,5 -6,5 -3,0 -9,0 -2,0 -2,0 -2,0 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur ra. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej raed totala investeringar. Källor: och . 19721973,varvid de privata och de statliga maskininvesteringarna beräknas ökabetydligt. Koraraunernas maskinanskaffning förutses däremot öka i endastbegränsad orafattning. Industrins raaskininvesteringar har utifrån den senasteenkätundersökningen bedömts öka . Förelagens egnaplaner har uppjusterats något på grand av att en fortsatt snabb förbättring avefterfrågeläget kan väntas. Denna torde leda lill en höjning avkapacitetsulnyltjandet sora efler hand bidrar lill en planpåfyllnad.Anskaffningen av raaskiner och inventarier stirauleras dessutom genom det30-procenliga investeringsavdraget, vUket gäller för raaskiner beställda föreden . Inora den statliga sektorn beräknas affärsverkensraaskininvesteringar öka betydligt fraraför allt genora ökade inköp avvattenfallsverket och . Även förinvesleringsutvecklingen 19731974 har en bedöraning gjorts i saraband med dennaberäkningsoragång. Underlaget för en sådan kalkyl är raycket bristfälligt, bl.a. saknas planuppgifter för flertalet sektorer. På byggnadssidan kan dockförutses en fortsatt nedgång av bostadsbyggandet. En riralig utgångspunkt förkalkylema har varit ett oförändrat antal igångsatta lägenheter under 1974järafört raed 1973. En ökad efterfrågan på nyproducerade lägenheter genom ökaderealinkomster och ökad invandring koraraer näraligen troligtvis att fångas uppav stocken outhyrda lägenheter. Det privata byggandet förutses öka något vid enfortsall uppgång for industrins byggnadsinvesteringar. Uppgången inora dennasektor koraraer dock troligen att raotverkas av en ytterligare nedgång förhandelns byggnadsinvesteringar. Överslagsberäkningar grundade i första hand påofullständiga uppgifter från de statliga rayndighetema och affärsverken tyderpä ungefär oförändrad bygg-nadsaklivilet i den statliga sektom 1974 järaförtmed 1973. Information ora koraraunernas byggnadsinvesteringar saknas helt.Antas eraellertid en raarginell ökning för byggandet i koraraunsektorn skullede totala byggnadsinvesteringarna troligen fortsätta alt minska i ungefärsamraa takt 19731974 sora 19721973. Även kalkylerna överutvecklingen av raaskininvesleringarna är baserade på ell raycket begränsatinforraationsraaterial. Industrins raaskininvesteringar tycks enligt uppgifterfrån en specialenkät sora inhäratats av fortsätia attöka. Uppgången förefaller dock inte bli särskilt stark 19731974. Troligen hardet orafattande stödet till induslrnnvesteringarna 19711973 tidigarelagt endel investeringar sora eljesl skulle ha genoraförts 1974. För de statligaraaskininvesleringarna synes i slort sett en stagnerande utveckling vara attvänta. Med anlaganden ora oförändrade raaskininvesleringar inora denkoraraunala sektorn samt ökande investeringar inora handeln skulle en fortsattökning av de totala raaskininvesleringarna kunna eraotses 19731974. Uppgångenskulle eraellertid bli avsevärt mindre än den som prognoseras för19721973. Bil.1 Reviderad nationalbudget för Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på sektorer 19641973