prop · FW03133 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsskrivelse nr 1973 Skr. Kungl.Maj:ts skrivelse till med överlämnande av årsredovisning förStatsföretag ; given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, till överlämna årsredovisning för förStatsföretag . UnderHans Majtts Min allernådigste Konungs och sjukdora: 1 saml Nr 133 Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenteni statsrådet på . Närvarande:statsrainislern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anraäler efter gemensaraberedning raed statsrådets övriga ledaraöter fråga ora överlämnande tillriksdagen av årsredovisning för och anför. Denårliga redovisning till av verksaraheten hos sora förulskickadesi prop. 1969: 121 bör, liksora föregående år (skr. 1972: 102), ske genom attbolagels nu föreliggande årsredovisning för det senast förflutnaverksamhetsåret överlämnas till . Årsredovisningen lorde få fogas lUlstatsrådsprotokollel i detla ärende som bilaga. Jaghemställer sålunda, alt Kungl. Maj:t till överläranar årsredovisningenför för . Medbifall till vad föredraganden sålunda raed instäraraande av statsrådets övriga ledaraöterhemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten att tUl riksdagenskall avlåtas skrivelse av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. ABKabi förvärvade Vitrum och ACO med ca 665 anställda och ett faklureringsvärde1972 av 106 railj. CeaverkenAB förvärvade raed ca 40 anställda och enförsäljning 1972 av ca 13 railj. (rönlgen-filra, keraikalier etc). StatsföretagAB förvärvade av AB Husqvarna Borstfabrik. Svetabförvärvade av aktierna i , nybildade saral resterande av Edslröras IndustrierAB, resterande i saral . Dotterbolagen i och försåldes och filialeni avvecklades. Personalantalet reducerades raed totalt 300 personer. bildades i vilken bl. a. ingår AB AUmännaFörlaget och samt efter förvärv av resterande avaktierna . Fakturering (mkr) härav export (mkr) Löner (mkr) Investeringar (mkr) och skatter (mkr) (68,1) (166,3) (101,4) hotell och rest. (26,7) (7,4) (3,7) (18,3) (22,1) (6,3) 'Antal förelag 1972. Deallra flesta sora bedörat konjunkturläget lorde vara överens ora atten successiv förbättring har skett. Man har haft olika uppfattning om hursnabbt och i vilken omfattning de positiva förändringarna skulle ske i olikabranscher. fanns anledning att konstalera, att den ökande optimisraeninför fraratiden i flera branscher har varit väl motiverad. Eftersomförbättringen emellertid ännu så länge endast varit marginell, finns detanledning att vara försiktig vid bedöraningen av utvecklingen . Detfinns tecken sora tyder på alt utvecklingen koraraer att gestalla sig olika förskilda branscher. Överhälfien av koncernens bolag noterade 1972 förbättrade resultat, i flera fallöver budgeterade förväntningar. Koncernens saralade vinst före bokslulsdispositioneroch skatter ökade från 193 railj. (4,) 1971 till 281 milj. kr. eUer 6,av försäljningsvärdet. Markantaresultatförbättringar uppnåddes av Uddevallavarvet, Tobaksbolaget ochNorrbollens (), men också många av de medelstora och raindrebolagen kan se tillbaka på ett framgångsrikt 1972. I deförelag, där lagren ökat är det nödvändigt att förbättradekonjunkturer utnyttjas för en lagerminskning. Del finns anledning alt nogafölja denna utveckling, inle rainst raot bakgrund av ett generellt önskeraål oraökad orasällningshastighet hos det i verksaraheten bundna kapitalet. Den saraladeinvesteringen i anläggningar har liksora legal på en högnivå och har uppgått till 931 milj. kr., vilket tillsammans med 1971 gör totaltöver 1 600 railj. avslutades AB StatensSkogsindustriers () stora investeringar i och Lövholraen. NJAfortsätter prograraenligl genoraförandet av investeringsprograra 70 och den nyaLD-ugnen togs i bruk i början av noveraber. har fattats beslut oraatt uppföra ett koksverk i anslutning lill NJA. Arbetet härraed beräknas koraraaigång . har ökal investeringarna raed95 milj. kr. i förhållande till 1971 och kostnaden uppgick totalt lill 308milj. Även under de närraaste åren koraraer investeringsaktivileten attvara hög i detta bolag. Av det totala investeringsbeloppet förStatsföretagsgruppen belöper sig 679 railj. kr., , på dessa tre företag,vilka har sin huvudsakliga verksarahet i . Äveninora flera andra företag sora Kabi, Uddevallavarvet och Svetab har investeringsverksarahetenvarit större än under föregående år. I arbelet raed att konsolidera förelagsgruppen har destrukturella probleraen ägnats allt större uppraärksarahet. , isaraband raed att läkemedelsföretagen förvärvades, togs ettförsta steg. Dessa företag sammanfördes med Kabi och utgör nu en läkeraedelskoncern,Kabigruppen, inora Statsföretag. har AB Allraänna Förlaget (ALLF), somtillsammans med och KF ägde ,förvärvat de övriga intressenternas aktier i detla företag. I början av 1973sammanfördes ALLF och () med dotterföretag ienlighet med förslag från styrelserna för dessa två bolag till en grafiskkoncern. Dotterbolagen i denna koncern kommer att bedriva verksarahet i koraraissionför raoderbolaget, . och äger tillsammansVilhelmina , sora är ett renodlat produktionsföretag. Produktutvecklingoch raarknadsföring har skötts av AB Husqvarna Borstfabrik, som är ett av . Redan vid etableringen av Vilhelraina Plast var parternainställda på ett vidgat saraarbele. Statsföretag har , genora att förvärvahälften av aktierna i , möjliggjort en sammanläggning avverksamheten i de två företagen. Härigenora har skapats bättre förutsättningarför en fraragångsrik utveckling. har probleraen kring företagsgruppens fraratidainriktning och gruppering ägnats ökat intresse. Förberedande diskussioner ochutredningar har startats kring en utveckling av mera systematiserad strategiskplanering. Utvidgat samarbete i företagen Arbetet raed alt vidga samverkan mellan förelag ochanställda har fortsatt inom raraen för de riktiinjer angående företagsderao-kratiskutveckling inora Slatsföretagsgruppen, sora antogs . I en enkät, somgjordes , framkom att arbetet raed att utveckla program inomde skilda förelagen var i full gång samt att saraarbelet inora detrepresentativa systeraet hade vidareutvecklats hos flertalet företag. I pågår utveckling av ett systera, i vilket de anställdaskall få betydande möjligheter alt deltaga i beslutsarbetet på olika nivåer.Resultatet av arbelet i samverkansysterael vid är föremålför diskussion och utvärdering. Likaså har där gemensamt bedrivits ettutvecklingsprojekt avseende arbetarskydd. Inom Tobaksbolaget verkar sedan entid tillbaka en s. k. fabrikskoramillé vid fabriken i . Denna kommittéfattar beslul i ohka ledningsfrågor inom platschefens befogenhetsram.Överväganden pågår alt även etablera en fabrikskoraraillé i Tobaksbolagetsstörsta anläggning i . Denanda av saraverkan sora präglat arbetsinsatserna inora förelagsgruppen synesha raedverkat till den positiva resultatutvecklingen. Arbetetmed att utveckla företagsdemokraliska syslera sker i flera företag i samarbetemed industridepartementets företagsdemokratidelegation. Underåret har de anställda varit representerade i styrelserna för flertalet avföretagen inom gruppen. För alt underlätta de nytillkorana ledamöternas raöjlighetatt deltaga i styrelsearbetet har två konferenser för slyrelseledaraöterhållits . hari anledning av "Lagen ora styrelserepresentation för de anställda iaktiebolag och ekonoraiska föreningar" beslutat alt de anställda raå utsestyrelseledamöter i dotterföretagen även om antalet anställda understiger 100. Fördet närmaste året bör raan ha rätt att räkna raed bättre konjunkturer.Saneringen inora vissa företag, den intensiva investeringsverksaraheten iflera av nyckelföretagen saral en gynnsam konjunkturutveckling skaparförutsättningar för förbättrade resultat. Enligtföreliggande resultatbudgeler väntas koncernens samlade överskott föredispositioner och skatier stiga raed ineraot 100 railj. kr., trots något reduceradeöverskott hos och Tobaksbolaget. Växandeöverskott, även hos de raedelstora och mindre företagen, raen också kraftigtreducerade förluster hos tidigare raycket olönsararaa dotterbolag bidrar tUldenna utveckling. Lägre priser men större malmleveranser Deninternationella järnraalrasraarknaden skiljer sig i raånga avseenden från raarknaderför andra produkter. Genom tillkomsten av de stora fartygen, sora raöjliggjorttransporter av raalra på även de längsta distanser, såsora AustralienVästeuropaeller NarvikJapan, har vi fått en världsmarknad, där allt sora sker angårockså de svenska exportgruvorna. Försäljningskontraklengäller raen ofta . I dessa avtal är kvantiteterna raereller raindre fasta, raen erfarenheten visar, att inget avtal kan tvinga påett järnverk raer raalra än raas-ugnarna i en lågkonjunktur kan förbruka! Restkvantitelerbrukar då tas ul senare till oförändrat pris. Avtal orafattande ell år har iregel bestämmelser ora fast pris, stundora med valutaklausul, raedan avtalöver kan innefatta priser, knutna lill ett antal större kvaliteterpå marknaden. Priserna kan också vara föreraål för årliga oraför- handlingar.Det förekommer dock avtal med fast pris! Dylika"slavkontrakt" liksom andra egendomligheter, t. ex. kontrakt innebärandeenorma kursrisker, har sin förklaring i att nya gruvföretag ofta måste görakontrakt på slora delar av sin planerade produktion, innan de kan låna upppengar för all påbörja investeringarna. Sådana gruvors förhandlingsläge ärgivetvis svagt, och de gör stundom svårt marknadsstörande kontrakt. Marknadenkännetecknas vidare av ett relativt ringa antal säljare och köpare. I de flestaeuropeiska länder är köparna organiserade, så att man kan tala om inköpskarleller,och dessa håller sinsemellan kontakter. På säljarsidan råder däreraot öppenkonkurrens. Eftersoraraalm sålunda i motsats till t. ex. stål inle säljs från dag lill dag irelativt små poster, är prisbildningen på raalra raycket stel. Då sjöfrakternapå långa distanser kan vara av sararaa storleksordning sora fobprisel, ärkonkurrensförhållandena utoraordentligt känsliga för ändringar i sjöfraktsnivån.En gruva kan uppleva, att dess pris nästan ständigt är "fel" iförhållande till marknaden, emedan frakterna iallmänhet ligger över eller under den punkt, där de låg då kontraktet ingicks.Ligger cif-prisel "för lågt", visar kunderna itort intresse för avhäratningoch tilläggsköp, vid "för högt" cif-pris råder oravänt förhållande. EflerKorea-booraens högpriser sjönk raalrapriserna något, steg åter under raalraknappheten195657 för att sedan börja dala. Från svensk synpunkt har den sjunkande sjöfraktsnivånraedfört, all prisema 1969 låg års nivå. Orsaken harvarit rikligt utbud på raalra raen fraraförallt stortonnagels långsiktigainverkan på cif-priserna i västeuropeiska haranar. Närheten lUl kunderna är aUtjäraten fördel för den svenska malmen men denna fördel har minskat. Under197072 uppnåddes en viss prisförbättring, raen har större delen avdenna höjning försvunnit. Sänkningen av priserna har främst orsakatsav dollardevalveringen. Nästan alla järn-raalrasaffärer görs i dollar, och frakluppgörelsernasker också i dollar. Det betyder, att dollardevalveringar över natt sänker cif-prisernapå malra. Den svenska raalraen säljs i kronor, men effekten av dollardevalveringenkan vid årsskiflet sägas ha varit hundraprocentig, eftersora de gruvor, sorasålt i dollar, endast i för raarknaden betydelselösa undantagsfall lyckats inågon raån korapensera sig. Dollarns fortsatta kursförändringar koraraer att raedförastarka krav från de transoceana gruvorna att erhålla korapensation. Sedanferalon år tillbaka har sålunda befunnit sig i en nästan obrutennedförsbacke vad produktpriserna beträffar. Järafört raed 1957 betydernuvarande prisläge vid dagens orasättning, alt orakring en halv raUjard i årsintäkterförsvunnit upp genora skorstenen. Saratidigt har kostnadsstegringarna i Sverigesora bekant varit större än i de flesta konkurrentländer. Ingetföretag kan klara en så hård press från såväl inläkts- sora kostnadssidan utanavsevärd resultatförsäraring. Denna har visserligen raol-verkats genorafördubbling av produktionen vid samtidig rainskning av antalet anstäUda och genorainvesteringar i anläggningar för fraraställning av högre raalmkvaliteter.Investeringarna under ligger nära 3 000 railj. Avkastningen på iföretaget arbetande kapital har dock sjunkit från en nivå vid vilken malmenhade avsevärt "rotvärde" till en nivå föga över genomsnittet i svenskindustri. Resultatetunder 1972, som var det Iredje året i följd raed stagnerad leveransvolyra, varförhållandevis gott, eftersom priserna ännu inte drabbats av doUardevalveringenoch det makalöst låga sjöfrakls-läget. finns godautsikter all uppnå någol högre leveransvolym än under det hittillsvolymmässigt bästa . Det betyder leveranser i trakten av 30 milj. ton.Sora ett kuriosura, belysande vad denna siffra innebär, kan näranas, altNarvik, sora 1973 23 24 railj. ton, lorde vara tonnageraässigttredje exportharan efler Rolterdara och . Leveransökningen förraårdock icke resultatraässigt gottgöra intäktsbortfallet genora prissänkningar. Destora fartygens ofördelaktiga inverkan på den svenska malraens konkurrenslägefortgår, ehuru nuraera i blygsam takt. Motverkande faktorer är ökandefartygskostnader, koslnadsslegringar i konkurrenlgm-vor och dessa gruvors behovalt söka kompensation för dollardevalveringen. ABStatsgruvors komplexa sulfidraalraer i Slollberg består av flera raalrakroppar raedväxlande halter av zink och bly. Anrikningen av raalraen ger som slutprodukter zinksligoch blyslig. Produktionen är ej i någon större utsträckning flexibel. Detla ärofta en olägenhet från marknadssynpunkt. Del vore exerapelvis enfördel om raan kunde anpassa produktionen efter de olikartade prognoserna förzink respektive bly, vUket skuUe raedföra att raan ökade zinksligproduk-tionenoch höll tillbaka blysligproduktionen. Zinken har nämligen i ett flerårsperspektiven avsevärt gynnsaramare prognos än blyet. Försäljningensker i huvudsak på flerårskontrakl. BasmelaUnotering-arna på Londonbörsen bestäraraerbrultoprisel på levererad slig, varifrån avgår den löpande hyttans oraarbctningskoslnaderoch vinst, "sraältlönen". Sraältlönerna har stigit kraftigt de tvåsenaste åren, beroende dels på hyttornas ofta dåliga lönsarahet, dels på deväxande railjökostnaderna. Smältlönestyrningen reducerar i hög grad den nominellabruttoinkorastökning gruvorna fått genora de senaste årens höjda melallnoteringar. Någonmotsvarande prisbildningsmekanism finns ej för den i producerade scheelit(wolfrara) sligen. Marknaden karaktäriseras av slora kastningar i efterfråganoch pris raed ett stort och ofta utnyttjat utryrarae för spekulativt agerandefrån producenternas, konsumenternas och, icke rainst, de stundom marknadsdominerandemellanhändernas sida. Lagerfluktuationerna är så stora, att priset stundom kansynas röra sig i otakl raed kurvan för den allraänna konjunkturen. Verksamhetsåret1972 är från resultalsynpunkt unikt genom att en ny gruva tagits i full driftutan all leveranser skett. NJA stärker positionerna inom svensk stålindustri är det tredje i storlek av handelsjärnverken i . Järnverketsvarar för av stålproduktion, vUket dock endast utgör avvärldsproduktionen. försäljning går på export. En betydande marknadsandel harupparbetats för vissa specialprodukter. Bland annat kan nämnas att verketsvarar för av leveranserna av fartygsprofiler tiU den europeiskamarknaden. Hälftenav försäljningen 1972 utgjordes av valsade och manufakturerade profiler förfartygsbyggen för skandinaviska och kontinentala varv. Övriga produkter i formav arraeringsslål, balk, stångstål och plåt levereras till bygg- ochverkstadsindustri, huvudsakligen inom Prisemaför verkets produkter såväl för export som för leveranser till svenskamarknaden bestäms genom internationell konkurrens. Sverigesavtal med och den Europeiska Ekonoraiska Gemenskapen börverka piisuljämnande och medverka till mindre prisvariationer än vi varitutsatta för . Järnverkelsresultatutveckling kommer förutom av marknadsutveckUngenhuvudsakligen att bestämraas av det utbysg-nadsprograra som gencinförs,benämnt Investeringsprograra 70, och den effektivisering som sker i anslutningtill delta. Ettmått på orafattningen av Investeringsprograra 70 är att järnverkelsfakturering skall fördubblas lill 1974 efler att ha ökat med 37 %från 1970 till 1972. 1974 blir faktureringen omkring en mUjard kronor. Ettannat raått är alt investeringarna i nyanläggningar tUl 1974 uppgårtill ca 550 railj. vartill kommer ett nytt koksverk för ca 340 milj. kr.,som blir färdigt . Koksverkelstillkomst innebär en integration bakåt i produktionskedjan, vilket medför enväsentlig kostnadssänkning. Fördelarna av järnverkels kusllokalisering ökar. Iövrigt faller utbyggnadsprograraraels tyngdpunkt på de metallurgiskaavdelningarna. Produktionen av råjärn tredubblas genom uppförandet av en nymasugn, som blir största. Stålproduktionen fördubblas trots altett antal omoderna el-stålugnar las ur drift. Valsverkens produktionskapacitetökas lill närmare en railjon lon. Kapaciteten för raanufakturering avfartygsprofiler fördubblas. Även för divisionen för Bygg- och Verksladsraanufaklursora raarknadsför slålbyggnadsraaterial, galvaniserad och plaslbelagd plåt förverkstadsindustrin och fartygsinredningseleraenlet ISOLAMIN, förutses en raycketsnabb expansion. Utbyggnadsprograraraethar genoraförts planenligt. En LD-slål-ugn och ett syrgasverk togs idrift . ekonomiska resultat var under hela 1960-talel otillfredsställande. Enväsentlig orsak till detta var all produktionen per anställd var alltför låg. Utbyggnadsprograraraetkorabinerat raed olika rationaliseringsinsatser och ökat utnyttjande av datateknikskall raedföra en förändring i delta avseende, så att personalkostnadernasandel av faktureringen sjunker från 1970 tUl 1975. ParaUeUtraed detta rationaliseringsarbete bedrivs en intensifierad produkt- och processulvecklingför att en allt större del av järnverkets försäljning skall gäUa högreförädlade produkter. Därraed minskas inverkan av konjunkturväxlingar . Trotssin 1 000-åriga historia är stålindustrin fortfarande en expansiv bransch raeden tillväxt av . Soraframgått ovan är den europeiska varvsindustrin den största avnämaren förNorrbottens produkter. Varven har haft god orderingång.Många varv har sina orderböcker fyllda . har därförför varvsraalerialen en god grundbeläggning. Såvitt nu kan bedöraas koraraersjöfartens snabba tUlväxt att fortsätta under andra hälfien av 1970-talel,vilket raedför fortsatt god efterfrågan från varven. Förförsäljningen liU verkstadsindustrin koraraer nya specialprodukter attutvecklas. För standardprodukter är marknaden stor både i ochutomlands. En ökad avsättning bör kunna erhållas genora intensifierad raarknadsföring,när produktionskapaciteten ökar. Förarraeringsslål, vilket utgjorde av järnverkels försälj- ning1972, förutses en stagnerande raarknad. Dels rainskar bostadsbyggandet iSverige, dels sker en förskjutning från betong till stål. Det senare är dockingen nackdel för järnverket, som är engagerat i stålbyggnadsverksamhet ochväl förberett en expansion inom detta oraråde. inleds raarknadsföringav tackjärn och ståläranen lill andra jämverk i stor skala. Marknadsutsikternabedöms vara goda genom alt raånga järnverk satsat raer på byggnad av valsningskapacite-lenän på utbyggnad av de raetallurgiska enheterna. Större delen av Europasstålindustri ligger inne i landet vid de garala gruvdistrikten. Lägesfördelarhar fallit bort på grund av alt raalra- och kolgruvorna numera är olönsararaa.Den metallurgiska stålproduktionen frara till och raed äranen bUr här olönsara järaförtraed kustbaserade verk. Stålförsörjningen för dessa inlandsstålverk, t. ex. iRuhr-distriktet, sker nu i allt större utsträckning genom iraport avhalvfabrikat. Detta innebär all Norrbollens har goda fömtsättningarför utökad avsättning av lackjärn och ståläranen. Även efter järnverkels nuplanerade utbyggnad förädlas endast av raalraproduktionen i Lapplandsfältenvid järnverket. Resten går oförädlat på export. Deavtal, sora ingått raed den Europeiska EkonomiskaGemenskapen och med , medför att tullskyddet för densvenska heraraaraarknaden successivt försvinner. Trots detta bedöms avtalet geNorrbottens och övrig svensk stålindustri en klart gynnsamraaresituation genom en raer stabil prisnivå och rainskad durapningskonkurrens.Prissättningen på handelsstål i kommer i fortsättningen att baseras påde priser, som gäller inora den europeiska gemenskapen, under det alt dentidigare baserats på kontinentens exportpriser. Är1972 gav en nettoförlust på 37 raUj. kr., vilket var något bättre än enligt1970 års långlidsplan. För1973 förutses fortfarande en viss förlust i enlighet raed långtidsplanen, raedanresultaten väntas innebära nettovinst för företaget. Medde produktionsresurser sora nu skapas och den raarknadsulveck-ling som fömtsesför förelagels produkter, synes det vara raotiverat all se optiraisliskt påNorrbottens utveckling under återstående del av . Hård konkmTens men framtidsutsikterna goda förUddevallavarvet Sverigeär näst efter den frärasla skeppsbyggnadsnationen i väriden när delgäller nyproduktion av farl)'g. Vår marknadsandel är raot ca50 %. Värdet av från svenska varv levererade fartyg var 2 500 milj. kr.varav för export ca 2 000 railj. Den svenska varvsindustrin sysselsätterdirekt ca 25 000 personer och indirekt ungefär lika raånga hos underleverantörerra. fl., varför ca 50 000 personer är för sin sysselsättning direkt ellerindirekt beroende av den svenska varvsindustrin. Varven arbetar med i förhållandetUl övrig svensk industri lång orderstock, sora sträcker sig över flera år.Härigenom är varvsindustrin mycket sysselsätlningsstabil, vilket varit av storbetydelse i svenskt näringsliv under senare års lågkonjunktur raed relativtstor arbetslöshet inora andra branscher. Varven räknar raed fortsatt högsysselsättning. Orderingången under framför allt har varitgod. Fartygspriserna har även legat på en tillfredsställande nivå. Prognosernaför världens tonnagebehov varierar. Den sjöburna världshandeln ökar med ca 8 %per år och tonnagebehovet i minst samma takt. Fartygstyperna utvecklas snabbtbåde tekniskt och storleksmässigt. Uddevallavarvetär ell av de fyra svenska storvarven och bland dem det yngsta. De väsentligaproblemen är i stort sett gemensamma för alla svenska varv. Förutsättningamaför alt den svenska varvsindustrin skall kunna hävda sin ställning är en högtslående teknologi beträffande såväl fartygen som produktionsmetoderna. Ettstorvarv anses behöva förnyas av 10 lill . För attbibehålla sin konkurrenskraft måste de svenska varven fortsätia attmodernisera och rationalisera, vilket koramer alt kräva slora årligainvesteringar. Det är viktigt alt utnyttja den lid, sora nu står lillförfogande härför, så att varven kan raöta senare delen av ochbörjan av med moderna och effektiva anläggningar. Även förUddevallavarvet kommer detta att innebära stora investeringar, då förelagetunder härvidlag iakttog en viss återhållsamhet. Varvet har godaförutsättningar att kunna utvecklas. Del är väl beläget och disponerar storamarkoraråden raed tUlhörande vattenfronl. Moderniseringen koraraer allinnefatta en byggdocka. Denna krävs dels för att varvels nuvarande ma.xiraalakapacitet, fartyg på 230 000 tdw, är för liten för att kunna tillfredsställavarvels kundkrets, dels för en mera rationell produktionsteknik med bl. a.bygge i docka i stället för på bädd. Rekryteringslägelär f. n. gott i . Varvet behöver f. n. öka sin personal raedca 200 personer, huvudsakligen inora kategorierna grovplålslagare ochsvetsare. Underen lång följd av år har svensk varvsindustri tvingats konkurrera raedutländska varv, sora får betydande statliga subventioner i olika forraer.Motsvarande direkta stöd har de svenska varven icke åtnjutit. har i stäUetenergiskt arbetat inom bl. a. för att övriga stater skall avveckla sina varvssubvenlioner. Fraratidentorde förraodligen raedföra fortsatt hård konkurrens inora varvsindustrin.