prop · FW03194 · 1973-12-31 00:00:00 — En råolja som gerde lämpliga proportionerna färdigprodukter kan erhållas från de flestaländerna kring . De för en ökning upp liU 90-dagarsnivånerforderliga färdigprodukterna erhålls vid raffinering av 1 555 000 m råolja.Denna råoljemängd täcker de behov som följer av de nya lagringsmålen. Kontrollstationen har räknat med ett råoljepris på 110 kr.per ton eller per m. Anläggningskostnaden uppskattas till . perm meden fyllnadsgrad på . Lagringen förutsätts då ske i bergrum i anslutning tUlbefintliga raffinaderier. Vid en jämförelse mellan de två alternativen finnerkontrollstationen att råoljelagringen är ca 77 mUj.kr. bUligare än färdigproduktlagringen.Härtill kommer att råoljelagringen medger en större flexibilitet för anpassningav produktframstäUningen tiU de aktuella behoven i en försörjningskris. Kontrollstationen anser att ÖEF, i samband med denföreslagna utbyggnaden av råoljelagringen, bör träffa avtal med de inhemskaraffinaderierna där frågor i anslutning tUl raffineringen av den statligtlagrade råoljan under en försörjningskris regleras. KontroUstationen föreslår alt kostnadema för den utökadelagringen täcks genom uttag av en särskild beredskapsavgifl på oljeprodukter.Olika sätt att praktiskt hantera detta finansieringssystem diskuteras ibetänkan-del. Man föreslår inbetalning enligt samma uppbördssystem som gällerför energiskatten. En lämplig administration finns redan uppbyggd inom riksskatteverket.Verket skulle på ett enkelt administrativt sätt kunna uppbära enberedskapsavgift baserad på de energiskattepliktigas försäljning ochkonsumtion. Denna metod finner kontrollstationen enklast och biUigast. Beredskapsavgift föreslås utgå på annan motorbensin änflygbensin samt för motorbrännolja, eldningsolja 12 samt 35. På så sättbelastas de dominerande produkterna inom lagringsprogrammel. Däremot anser kontroUstationenatt avgift inte bör utgä på fotogen och gasol med hänsyn till den ringafinansiella effekten härav. ÖEF föreslås ha hand om uppförandel av anläggningarna ochlagringen av råoljan. De influtna beredskapsavgifterna bör enligtkontrollstationen redovisas under särskUd inkomsttitel på riksstaten. Förlagringen föreslås att en särskUd fond inrättas, . Utbyggnaden beräknas kunna börja under /75och slutföras . Investeringskostnaden på 270 milj.kr. Kontrollstationen anser alt principen bör vara attavgiften inte skall understiga per liter bensin eller per m avandra oljeprodukter. Kontrollstationen föreslår uttag av en beredskapsavgiflunder med per liter motorbensin och per m motorbrännolja ocheldningsolja. Dessa avgifter beräknas medge full täckning av kostnaderna uttryckta i prisläget . Avgiften börutgå fr. o. m. den 1 juU 1974. Kontrollstationenlämnar förslag liU förordning om särskUd beredskapsavgifl för oljeprodukter.Avgiftens uppbörd knyts an tUl förordningen (1957:262) om allmän energiskatt.Med hänsyn tUl syftet med avgiften föreskrivs i förslaget om vissa avdragsmöjlighelervid deklaration tUl . 3.5 En större utbyggnad Utöver de alternativ som presenteras för all uppnå lagringsmål har kontrollstationen mot bakgrund av det svenskasamhällets starka beroende av importerade flytande drivmedel och bränslen samtde ökade riskerna för svåra störningar i oljetillförseln översiktligt studeraten större utbyggnad. Kontrollstationen anser den föreslagna OECD-nivån vara ettminimum. Det bör ligga i samhällets intresse alt de åtgärder vidtas som är praktiskt-teknisktoch ekonomiskt möjliga för att skydda vårt samhälle mot de skadeverkningar somett avbrott i oljetillförseln kan medföra. KontroUstationenhar översiktligt gjort en snabbinventering av de praktiskt-tekniskamöjligheterna för att under den föreslagna utbyggnadstiden ytterligareöka råoljelagringen. Inventeringen har gett vid handen alt lagren skulle kunnaökas lill 3 mUjoner m. Då investeringskostnaderna inte anses stigaproportionellt med lagerökningen, beräknas totalkostnaden tiU ca 485 mUj.kr. istället för 520 milj.kr. Kostnaden skulle kunna täckas genom uttag under tre årav en avgift på per Uler motorbensin samt . per m motorbrännolja ocheldningsolja. Kontrollstationen bedömer denna belastning på samhällsekonominmarginell i förhållande tiU de kostnader och olägenheter som kan antagasdrabba samhället och enskilda medborgare under en s. k. fredskris ioljeförsörjningen. Den störreutbyggnaden motsvarar en uthållighet enligt OECD-reglerna beräknad efter 1976års konsumtion för motorbensin , för fotogen, motorbrännolja ochtunn eldningsolja samt för tjock eldningsolja . 4 Remissyttranden 4.1 Lagringsalternaliv Remissinstanserna har intet att erinra motkontrollstationens redovisade prognoser över fredskonsumlionen av olja. Flertaletremissinstanser instämmer också i kontrollstationens bedömning av behovet aven ökad oljelagring för att trygga försörjningen i en s. k. fredskris. Kontrollstationensförslag om nya lagringsmål och ändrade avdragsposter föranleder ingaerinringar från remissinstanserna. Förslaget om ett 90-dagarslager motsätter sig ingenremissinstans. De remissinstanser som kommenterar den större utbyggnadentillstyrker delta eUer förordar en skyndsam utredning av frågan. ÖB ansluter sig till det högre alternativet mot bakgrundav att lagringsbehoven för krigsreserven ökat i icke oväsentlig grad även om nägonökning inte skall ske av den skyddade lagringen under löpande oljelagringsperiod.Det är också enUgl ÖB fördelaktigt all välja del högre alternativet som på siktger mindre kostnader. Transportapparatens starka beroende av tillgång på bensinoch motorbrännolja understryks av 77V. I dagens alltmer transportberoendesamhälle kan en hårt begränsad drivmeddstiUddning i ett avspärrningsläge fåallvarliga konsekvenser för en rad väsentliga samhällsfunktioner. Mot bakgrundav samhällets starka beroende av olja och de alltmer uppenbara riskema förstörningar eller avbrott i oljetiUförseln vill TN bestämt förorda det högre lagringsalternativel. ÖEF tillstyrker den större utbyggnaden och erinrar liksom TNom det svenska samhällets beroende av importerade flytande drivmedel ochbränslen. Genom råoljelagringen av 3 mUjoner m anser ÖEF att den nu gällande OECD-rekommendalionenom 90-dagarslager bör kunna uppfyUas fram tiU slutet av . I ett pressat energiförsörjningsläge drabbas inte minstden kommunala verksamheten av problem som beror på knapphet på olja. Därförfinner starka skäl föreligga att landets beredskapslagringav olja blir större än den som rekommenderats av . Förslaget att lagra råolja tiUstyrks av samtligaremissinstanser utom i Göteborgs- och län som anser att medhänsyn till förhållandena under beredskap och krig viss del bör lagras somfärdigprodukter särskilt som raffinaderiema utgör ett första rangensanfallsmål. och Svenska värmeverksföreningenhävdar att en del av lagringen av kostnads- och Iransportskäl bör ske i form avtjock eldningsolja. Några remissinstanser betonar vikten av att lagerulbyggnadenpåbörjas möjligt med hänsyn till riskema för fortsatta betydande prisstegringarpå råolja. Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig omkostnadsberäkningarna. SPK konstaterar att kraftiga prisstegringar på råoljahar skett utöver dem vilka kontrollstationen kunnat beakta. Enligt nämndensuppfattning bör vid beräkningen av lagringskostnaderna hänsyn tas tUl desenaste månademas prisutveckling och den utveckling som kan förutses föraren1974-76. ochSvenska värmeverksföreningen anser att kontrollstationen överskattar kostnadsskillnadenmellan lagring av tjock- respektive råolja. Svenska värmeverksföreningenframhåller att eldningsolja 35 blir billigare att lagra än råolja på grund av att anläggningarna för råolja måste förses medanordningar mot avdunstning och de säkerhetsåtgärder som måste vidtagas. 4.3 Finansiering och avgifter Flertalet remissinstanser lämnar förslaget tUlfinansiering utan erinran. RR V anser inte tillräckliga skäl föreligga för attinrätta en särskild fond för råoljelagringen eftersom det inte finns någon principieUskillnad mellan denna lagring och ÖEF:s övriga beredskapslagring. anser att finansieringen av en utökad lagring bör ytterligareutredas, eftersom verket antar att elproducenterna endast i ringa omfattningkommer att i ett krisläge tillåtas dra nytta av den utökade lagringen. Hänsynbör enligt och las tillde oljekonsumenter som redan har en betydande beredskapslagring av tjockeldningsolja. Detta gäller framför allt kommunernas fjärrvärmeverk. De bådaremissinstanserna anser det diskutabelt från rättvisesynpunkt om denna oljaskulle belastas med en beredskapsavgift. Detta skulle kunna motverka deberörda lagerhallarnas viUighet alt själva bekosta åtgärder för utökad lagring.Värmeverksföreningen anser därför att förslaget om uttag av beredskapsavgiftbör kompletteras så att oljekonsument, som själv redan vidtagit eller förbindersig vidtaga åtgärder för alt anskaffa lagringsutrymmen och håUa beredskapslagerav olja i sådan omfattning att föreskriven beredskap ernås, befrias från avgift.Liknande synpunkter framförs av och . SPI framhåller att avgiftsbelastningen på bensin iförslaget om ett 90~dagarslager är väsentligt högre än på övriga produkter.Institutet föreslår alt avgiften ej ökas för bensin i det högre alternativet.LO ifrågasätter om bilismen bör belastas med kostnader för oljelagring somkommer hela samhället till fromma. Avgifterna bör enligt sättas iproportion till den förädlade petroleumvarans saluvärde exklusive skatt. Förslaget att beredskapsavgiften skall tas ut i sammaordning som energiskatten finner RSV vara ändamålsenligt. Det är enligt RSV enfördel från administrativ synpunkt om reglerna för skatten och avgiften blir sålika som möjligt för samma slags bränsle. Därför förordar verket vissaändringar av förslaget tiU förordning om särskild beredskapsavgift föroljeprodukter. Verket ifrågasätter också om avdrag bör medges för olja tilldrift av fartyg i utrikestrafik. anser att beredskapsavgiften inte får knytas så hårt tillenergiskatten att det försvåras att denna avskaffas. ÖB och ÖEF delar kontrollstationens uppfattning ombetydelsen av att lagerbristen på koks snart täcks. Dessa båda remissinstanseroch TN anser en ytterligare förbättring av gengasberedskapen varaväsentlig genom en minskning av starttiden för tillverkningen avgengasaggregat. framhåller beträffande utsläpp tiUvatten från lagringsanläggningar att del kan föreligga behov av ytterligarereningsanordningar utöver de konventionella. Utredningens uppfattning alt den föreslagna OECD-nivånmåste betraktas som etl minimum delas av SPK som ställer sig positiv tUl dethögre lagringsalternativet. Det finns enligt nämnden andra skäl änberedskapsskäl som talar för en ytterligare lagerökning. Den anser att ett vältilltaget buffertlager under statlig kontroll kan medverka tUl att begränsa prishöjningarom lagret fylls vid god tillgång på olja vid lägre priser och uttag sker vidbristande tillgäng. Kontrollstationen borde enligt i Göteborgs-och län ha beaktat den utökning av raffineringskapaciteten som planerasinom länet. Samhällsekonomfska fördelar skulle kunna uppnås omberedskapslagringen samordnades med raffinaderiernas utbyggnad. Länsstyrelsenhar efter kontakt med berörda kommuner funnit det möjligt att lokaliseraråoljelagren inom dessa. finner det angeläget att ÖEF ien försörjningskris kan försäkra sig om att raffinaderiema dels utnyttjar denlagrade råoljan på etl sätt som svarar mot de aktuella behoven, dels överlåterfärdigprodukterna på ett sätt som ej rubbar konkurrensläget inom oljehandeln. ochSvenska värmeverksföreningen hänvisar tUl de stora lagringsutrymmen somdisponeras vid vissa anläggningar och menar att en utökad beredskapslagringbör kunna ske i dessa. Härvid skulle den för anläggningen passandeoljeprodukten lagras vid förbrukningsplatsen, varvid ekonomiska och praktiskafördelar nås vad beträffar lagring och transport. Möjligheterna att praktiskt och tekniskt genomföra denutbyggnad som krävs i högre alternativet ifrågasätts av SPI. LO anser del nödvändigt alt en helhetsbedömning ochavvägning görs inom hela försörjningsberedskapsområdet. En sådanhelhetsbedömning ter sig särskilt angelägen om det högre lagringsalternativetövervägs. Detta får dock ej fördröja utbyggnaden av oljeberedskapen anser LO. När fattade beslut om oljelagringsprogrammet19701976 ansågs det nödvändigt, med hänsyn till periodens längd, med en omprövningav programmet vid mitten av perioden. Omprövningen borde begränsas till attavse en bedömning av prognoserna över fredskonsumtionen av olja och krigs- ochavspärrningsbehovens storlek saml avdragsposternas storlek. beslöt att rekommenderamedlemsländernas regeringar all öka beredskapslagringen avolja till alt motsvara minst av den inom landet genomsnittliga förbrukningenunder senast förflutna kalenderår. Då jag i början av innevarande år tUlkalladesärskilda sakkunniga för att i enlighet med beslut pröva det löpandeoljelagringsprogrammet, fann jag det angeläget att uppdraget även omfattade enberäkning av konsekvenserna för i fråga om lagerhållning enligt rekommendation. De sakkunniga, som antog namnet KontroUstationen för oljelagringsprogrammet,redovisar i sitt betänkande en prognos över fredskonsumtionen av olja för år1977. Man utnyttjar härvid material som tagits fram av energiprognosutredningen(EPU). Det konstateras att de prognoser som ligger tiU grund för det löpande oljelagringsprogrammetstämmer väl överens med de nya prognoserna. Andelen importerad energi, avtotalt lUlförd energi, anges ha ökat från till 77 %.Ökningen har helt täckts med olja. Remissinstanserna är eniga med kontrollstationen om attkonsumtionsutvecklingen motiverar en ökad oljelagring för att trygga försörjningeni en s. k. fredskris, dvs. en kris som inte är betingad av krig i vår näraomvärld. Flera remissinstanser bl. a. ÖEF, TN och Svenska kommunförbundetbetonar att en begränsad tilldelning av drivmedel och bränslen kan få aUvarligakonsekvenser för en rad väsentliga samhällsfunktioner. Enligt min uppfattning bör alla de åtgärder vidtagas somär praktiskt möjliga och ekonomiskt rimliga för att skydda samhället motskadeverkningar som beror på avbrott i oljetillförseln. Inte minst gäller detmöjligheterna alt hålla sysselsättning och produktion i gång utan störningar.Alla prognoser pekar på ett fortsatt starkt beroende av importerade flytandedrivmedel och bränslen. Vid beslut om program för beredskapslagring avoljeprodukter har man huvudsakligen koncentrerat sig på krigs- ochavspärrningsfallen. Med avspärrning har man då menat en situation när importentill har avbrutits till följd av krigshandlingar i vår nära omvärld. Enligt minmening måste vi också beakta sådana störningar i oljetillförseln som beror påandra händelser än krig inom eUer vid gränser. Det kan gällastörningar på grund av såväl mer avlägsna krigshandlingar som ulförselhinderfrän oljeexporterande områden. Inte minst händelserna i dennahöst visar pä risken för sådana störningar. Vi har också tidigare erfarenheterav denna typ av import-svårigheter i samband med Suezkrisen år 195657 och det s.k. sexdagarskriget . Jag anser att en tryggad försörjning med energi är avavgörande betydelse för samhällets möjligheter att fungera effektivt. Denuvarande beredskapslagren för krigs- och avspärrningsfaUen är intedimensionerade för fredskriser. Om dessa lager helt skulle disponeras i enfredskris, skulle trovärdigheten i vår säkerhetspolitik minska. Man kan nämUgeninte utesluta att en oljekris av fredskriskaraktär utvidgas tUl eninternationell konflikt vid vilken beredskapslagren för krigs- och avspärrningsfalleni sin helhet skuUe behöva utnyttjas. 5.2 Nya lagringsmål inom oljelagringsprogram KontroUstationen lämnar förslag lill ändrade avdragsposteroch nya lagringsmål. Vissa lagerökningar föreslås bl. a. för molorbensin och motorbrännolja.Remissinstanserna har ingen erinran mot förslagen. Jag ansluter mig tUl kontrollstationens förslag. Det börhär betonas att oljelagringskommitté särskUt pekade på att de beslutsom fattas vid lagringsperiodens böqan i fråga om skyddad och lokaliseradlagring inte borde ändras . Jag har i direktiven tiU desakkunniga erinrat om detta. De skyddade och lokaliserade anläggningarnas planmässigautbyggnad bör inte försvåras eller omöjliggöras. Kontrollstationen har i sittförslag räknat med en större del av personbUsparken i trafik under en kris äntidigare. Med nuvarande målsättning skulle samhället ha svårt att fungera underen kris. De nya lagringsmålen bygger pä förutsättningen att snabbtverkande konsumtionsbegränsande åtgärder kan vidtas. Lagren skall i första handdisponeras för alt tillgodose krigs- och beredskapsviktiga ändamål samtfolkhushållets oundgängliga behov. Jag vill för egen del understryka betydelsenav en god ransoneringsberedskap. Kontrollstationenfinner att beredskapen på gengasområdel förbättrats. Man anser det dock varaav synnerlig vikt att ytterligare åtgärder vidtas för att förbättragengasberedskapen och minska starttiden för tUlverkning av gengasaggregat. ÖEF,ÖB och TN delar denna uppfattning. Det bör enligt min mening vara en allmänmålsättning att vi i största möjliga utsträckning i en försörjningskrisutnyttjar inhemska energikällor. Frågan om gengasberedskapen torde få tas uppvid anmälan av slatsverksproposilion. oljelagringskommitté föreslog en ökning avkokslagren utom ramen för oljelagringsprogrammet 1970-1976. Kontrollstationenkonstaterar att detta mål för kokslagringen ännu ej uppnåtts och understrykerstarkt betydelsen av alt lagerbristen täcks . Denna uppfattning delas avÖEF och ÖB. Koks behövs för vissa processer i vilka den av tekniska skäl intekan ersättas med olja. Frågan om beredskapslagring av koks torde få tas upp vidanmälan av statsverksproposition. 5.3 rekommendation och val av lagringsalternativ Kontrollstationen redovisar bakgmnden lill och innehålleti råds rekommendation om ett 90-dagarslager samt de fördelningsreglersom avses tillämpas i en försörjningskris. Det senaste årtiondets energiförsörjningi har präglats av ökat beroende av olja importerad huvudsakligenfrån MeUersta Östern och . deltog i råds beslut alt rekommendera ett 90-dagarslager.Kontrollstationen finner det därför följdriktigt alt också omsätterrekommendationen i praktiskt handlande med största skynd- Två lagringsaltemalivpresenteras, färdigproduktlagring och råoljelagring. Förutom fördelen medstörre flexibiUtet i produktutvinningen, finner kontroUstationen attråoljelagringen blir betydligt biUigare än lagringen av färdigprodukter. Därförföreslås lagring av drygt 1,5 milj. m råolja lill en sammanlagdinvesteringskostnad av 270 milj. kr. Lagren bör byggas ut under en treårsperiodoch ges en lämplig lokalisering med hänsyn till befintliga raffinaderier. ÖEFföreslås handha råoljelagringen. finner dock kontrollstationen vara ett minimum. Man anser det liggai samhällets intresse att de åtgärder vidtas som är praktiskt-tekniskt ochekonomiskt möjliga för att skydda samhället mot skadeverkningar i enförsörjningskris. En snabbinvenlering som kontrollstationen gjort har gett vidhanden att råoljelagren kan byggas ut tiU 3 milj. m . Densammanlagda investeringskostnaden för detta alternativ skulle uppgå till ca 485mUj. Härvid har en fördubblad byggnadsvolym beräknats ge lägrebyggkostnad per m. Kontrollstationen föreslår att detta högrelagringsalternativ övervägs. Samtligaremissinstanser tillstyrker förslaget om ett 90-dagarslager. De remissinstansersom kommenterar del högre alternativet tillstyrker detta eUer förordar enskyndsam utredning av frågan. Som jagtidigare har framhållit är det svenska samhället starkt beroende av importeradenergi. Det är därför av betydelse för vår försörjning all vi aktivt deltar i med energiförsörjningsfrågorna och försöker lösa problemen genominternationellt samarbete. Det börhär betonas att OECD-rekommendalionen avser försörjningen i en fredskris.Samhället skall då kunna verka under i stort sett normala förhållanden. I ensådan situation är det svårt att lika hårt begränsa förbrukning som i etl krigs-eller avspärrningsläge. Det är t. ex. i högsta grad angelägel all den svenskaexportindustrin kan fortsätta att sälja på utlandsmarknaderna. kan inteheUer i en försörjningskris räkna med att erhålla särskild tilldelning på grundav bristande egna tiUgångar. Jag delar därför uppfattningen alt rådsrekommendation om etl 90-dagarslager måste anses vara etl minimum. Enligt minmening talar starka skäl för det högre lagringsalternativet. Prognoserna visarpå en fortsatt snabb konsumtionsökning. För att målsättning skall kunnauppfyllas under hela 1970-talel bör därför 3 milj. m råolja lagras. Frånbyggnadsekonomisk synpunkt är det också fördelaktigare att på en gång bygga enstörre lagringsvolym än att successivt öka densamma. Mot denna bakgrundförordar jag ett råoljelager om 3 milj. m. Kontrollstationenanser att billigaste möjliga råoljetyp oavsett svavel-halt bör lagras. Ihändelse av kris får man enligt kontroUstationen acceptera ett eventuellt högresvavelutsläpp för att erhålla livsnödvändig energi. Remissinstanserna har inteberört denna frågeställning. Då råoljan kommer att köpas först ,anser jag, att det finns rådrum för överväganden om lågsvavlig olja bör lagras. Den råolja somanskaffas måste dock i huvudsak kunna ge de proportioner färdigprodukter som kontroUstationenberäknat. KontroUstationen föreslår alt ÖEF träffar avtal med deinhemska raffinaderierna i vilka frågor i anslutning till raffinering av denstatligt lagrade råoljan regleras. ÖEF tillstyrker en sådan lösning. Även jagansluter mig till förslaget. i Göteborgs- och län menar att vissdel av den utökade lagringen bör bestå av färdigprodukter med hänsyn tillförhållandena under beredskap och krig. Raffinaderierna utgör enligtlänsstyrelsen första rangens anfallsmål. Den föreslagna råoljelagringen skallemellertid till alldeles övervägande del trygga försörjningen i fred. Jag delardärför kontrollstationens uppfattning att det av säkerhetsskäl inte föreliggerhinder för att lagerökningen sker med råolja. ochSvenska värmeverksföreningen anser att kontroUstationen överskattat kostnadsskillnadenmellan lagring av råolja och tjock eldningsolja. Kontrollstationen har räknatmed en anläggningskostnad av /m'' för tjock eldningsolja och /m förråolja. Jag har erfarit att de aktuella remissinstanserna eller de intressenterdessa representerar lagrar sin eldningsolja huvudsakligen i bergrum. Kostnadenför bergrumsanläggningar för denna oljetyp överstiger ej kostnaden per m förlagring av råolja. I ett renodlat färdigproduktalternativ måste manemellertid räkna med en högre genomsnittlig kostnad för lagringen såväl iovanjordcisterner som i bergrum. Flertalet tvångslagringsskyldiga har intemöjlighet att lagra tjock eldningsolja i bergrum. Även om man i ett färdigproduktalternativskulle räkna med att lagra hela mängden tjock eldningsolja i bergrum blir räoljealtemativetekonomiskt fördelaktigare. Jag anser därför att de kostnadskalkyler somkontrollstationen redovisar kan läggas till grund för val avlagringsalternativ. Jag delar inte SPK:s uppfattning att man i kostnadskalkylemabör ta hänsyn lill en bedömd framtida prisutveckling. I likhet med kontrollstationenanser jag att man bör undvika prisspekulationer i kalkylerna och i ställeträkna i fast pris. Tillräcklig säkerhet beträffande verkligt kostnadsutfall uppnåsmed en efterkalkyl. Efterkalkylen ger underlag för beslut om sådanaavgiftsjusteringar som kan bli nödvändiga för att full kostnadstäckning skallkunna erhållas. framhåller behovet avreningsanordningar. ÖEF har tidigare byggt etl flertal oljelagringsanläggningari berg och har därför god erfarenhet av sådan byggnation. Jag förutsätterdärför att man liksom tidigare i samråd med berörda myndigheter vidtager alla erforderUgasäkerhetsåtgärder. Kontrollstationen räknar med utbyggnad av råoljelagrenunder en treårsperiod. SPI ifrågasätter möjligheten till en så snabb utbyggnad.Jag ansluter mig till de sakkunnigas bedömning. Liksom Svensk induslriföreninganser jag att lageruppbyggnaden bör påbörjas möjligt.