prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — koramer enhgt utredningens bedömning all raedföra en ökning av antaletersätlningsdagar och försäkrad raed orakring . Försäkringsåret1968/69 var arbetslöshetskassornas bokförda administrationskostnader ca 21milj. Utredningen förutsätter en administrativ utveckling sora raedförvissa rationaliseringsvinster raen även kostnadsökningar för bättreraedlerasservice, registrering och kontroll av försäkringsfallen. Frånsettkostnaden för nedskrivning av fondvärden o. d. beräknas kassornas årligaadrainistrationskostnader tUl ca 30 railj. Utgångspunktenför en beräkning av kostnadsökningen i anledning av den förlängdaersättningsliden blir enhgt utredningen antalet medlemmar som med jfrågavaraderegel under ett visst år komraer att erhålla större antal ersättningsdagar änenligt gällande bestäraraelser. Antalet utförsäkrade har tidigare fluktueratraeUan olika år beroende främst på det allmänna sysselsättningsläget.Erfarenheterna från /70 då antalet ersättningsdagar somen följd bl. a. av det förbättrade sysselsättningsläget minskade lill 6,8railj. från 7,8 railj. närraast föregående försäkringsår lyder på attantalet utförsäkrade i ålder upp tUl rainskat från ca 7 000 närraastföregående försäkringsår tUl ca 5 000. TiU delta har medverkat att äldrelångtidsarbetslösa under det senare försäkringsåret kunnat uppbära extrakassaersättning i stället för alt registreras sora utförsäkrade. Iantalet berörda personer räknar utredningen inte arbetslösa i åldern 5566 år.En del av dera får redan raed nuvarande regler ersättningstiden förlängd.Andra orafattas av den föreslagna nya regeln ora alt ersättningstiden skall vara . Enannan faktor sora har betydelse för storleken av den kostnadsökning sorauppkoraraer raed anledning av förslaget ora ersättningstidens längd är dengenorasnittiiga årliga ökningen i antalet ersättningsdagar anför utredningen. Enfaktor att ta raed i beräkningen av kostnaderna för den utökadeersättningsliden är enligt utredningen storleken av det per ersättningsdagutbetalade dagpenningbeloppet. En höjning av den tillförsäkrade och därmed ävenutbetalade genomsnittliga dagpenningnivån i försäkringen koramer direkt altmedföra ökade kostnader även för i delta sararaanhang aktuellaersätlningsdagar. Antaletpersoner i ålder under sora kan nödgas utnyttja ifrågavarande raöjlighettill längre ersätlningstid komraer sannolikt att uppgå tUl närmare 5 000 anförutredningen. Ett realistiskt värde på den ge- nomsnittliga ökningen av antalet ersatta dagar ärca 75. Med en genomsnittlig dagpenning av . skulle kostnadsökningen dåligga på en nivå av ca 22,5 railj. Utredningen försöker uppskatta dels antalet personer, somkomraer att erhålla längre ersättningslid på grund av denna regel ,dels den genorasnittiiga årliga ökningen i antalet ersättningsdagar, dels det imedeltal utbetalade dagpenningbeloppet. Antalet personer som kommer att beröras avden generella regeln om ersättningsliden i åldern kan enligtutredningen uppskattas tUl orakring 2 000. Merkostnaden för förlängning avderas ersättningstid kan raed förut angivna raetod för sannolikhetsberäkningoch en genorasniltlig dagpenning av . uppskattas lill ca 10 railj. De nykorana på arbetsmarknaden har i sin tidigareverksarahet inle tillhört dem sora vid statistiska undersökningar räknas lillarbetskraften uppger utredningen. Utgångsläget för deras utträde påarbetsmarknaden är ofta avgörande för raöjlighelerna att utan längre väntelidfinna läraplig varaktig sysselsättning. På utredningens beställning ställdes isamband med den reguljära arbetskrafIsundersökningen i febi-uari 1968till-läggsfrågor till personer utanför arbetskraften i ålder om orsakentill att de inte förvärvsarbetade. Härvid framköra bl, a. följande. Personer utanför arbetskraften fördelade efler uppgivenhuvudanledning till att de inte förvärvsarbetar Värd av annan anhörig 21 200 Alltför betungande hushållsarbete 12 000 Brist på lämpliga arbetstillfällen på bostads- Otillräcklig utbildning 7 600 Make/makes inställning 18 200 Ekonomiska skäl 31 200 Vill inte 43 800 Annat skäl 22 700 1973: 56 120 Denya arbetssökandenas bakgrund kan vara mycket skiftande framhållerutredningen, Inle sällan sker det första inträdet på arbetsmarknaden genomtUlfälligt arbete av deltidskaraklär. När en sökandes ersättningsrätt förstagången skall bedömas, kan det därför föreligga kombinationer med både viss lidi förvärvsarbete och annan kvalifikationsgrund. Även en nykommen påarbetsmarknaden kan ofta raed tillfälligt arbete ha uppfyllt föreskrivetarbetsvillkor, när han första gången söker kontant arbetslöshetsstöd. Undersådana förhållanden anser utredningen att det inte finns skäl att vidkostnadsuppskattningarna söka göra någon särberäkning för just nyaarbetssökande. Utredningen håller för sannolikt att ineraot hälfien av derasom första gången söker kontant arbelsraarknadsslöd kommer att tillhöra dennakategori. Under det första skedetefler genomförande av utredningens förslag kommer ett antal arbetslösa iåldrarna att kunna kvalificera sig för omstUllningsbidrag och finnaden stödformen fördelaktigare frarahåller utredningen. Vidare kommer deutvidgade möjligheterna att få förtidspension sannolikt att nedbringa antaletarbetslösa inom gruppen. Trots delta och även ora sysselsättningen för deäldre i verkligheten skulle stiga, är det enligt utredningen troligt alt antaletarbetslösa personer och det årliga antalet dagar raed kontantarbelsraarknadsslöd till äldre arbetslösa, sora fyllt eller mer, kommeratt översliga det antal som uppbär oraställningsbidrag, Månadsgenomsnittetav antalet arbetslösa personer raed oraställningsbidrag har under lidenjulioktober börjat närraa sig 4 000 anför utredningen. Kostnaderna för statligtomställningsbidrag tUl äldre arbetslösa har AMS för budgetåren 1970/71 och1971/72 beräknat till ca 27 railj. kr, frarahåller utredningen. Under hela1970-talet komraer oraslällningsbidragel att kvarstå för ett antal årsklasseri ålder. Utredningen håller för sannolikt alt kostnaderna förstatligt omställningsbidrag efler genoraförande avutredningens förslag kommer att kvarstå på en nivå av ca 15 milj, kr. Utredningen har utgåttfrån nuvarande arbetslöshetsförhållanden hos olika grupper nytillträdande ochandra med mer eller raindre fast anknytning till arbetsraarknaden somframledes kan antas stå utanför arbetslöshetsförsäkringen. Skulle antaletarbetslösheisdagar för dessa personer beräknas direkt efter nu föreliggandeuppgifter från arbetskrafts-undersökningarna, kan det antas att årsgenomsnittetkommer att ligga mellan 4 och 8 milj. De av utredningen föreslagnaersättningsvillkoren torde emellertid liksom i fråga oraarbetslöshetsförsäkringen medföra att antalet ersättningsdagar blirbetydligt mindre. Utredningen anser sannolikt att antalet ersättningsdagarunder den första femårsperioden inte komraer att överstiga 4 milj, dagar perår. Detta skulle med en genomsnittUg ersättning av . per dag raotsvara engenorasniltlig årskostnad av 100 railj, kr. Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter beträffandebrukarnas och hustrurnas antal och åldersfördelning , en anlagen åriigminskning av deras antal särat en andel brukare med förvärvsarbeteutora gården av och en raotsvarande andel för hustrurna av , görutredningen följande uppskattningar. Antalet personer sora skulle orafattas av särregeln, omdenna träder 1972, kan uppskattas till 86 000 -|- 28 000 = 114 000,Varje därpå följande år t, o, ra, slutet av koraraer den grupp av brukaresom omfattas av särregeln att på grand av regelns konstruktion minska med denårskull som det aktuella året fyUer . För att åtminstone få en grovuppfattning av den kraftiga reduktion sora gruppen därmed komraer alt undergå,har den relativa rainskning, som totalbefolkningen får vidkännas imotsvarande ålderskategori, beräknats med hjälp av material från statistiskacentralbyrån. Motsvarande reduktion har gjorts beträfande antalet brukare med resp, utan utoni-gårdsarbele sora omfattas av särregeln. Om den genomsnittliga arbetslöshetsperioden bland derasora blir arbetslösa uppskattas , koraraer den genorasnittiigaårliga ersättningstiden utöver kvalifikationstiden alt uppgå lill perår uppger utredningen. Gör raan vidare det antagandet att arbetslöshetsproceiilenblir tio dvs. att av antalet personer som orafattas av det speciellaskyddet för jordbrakare blir arbetslösa och ersättningsberättigade under åretsärat att stödbeloppet är . per ersätlningsdag, kan följanderäkne-exerapel per perioden 19721973 uppställas uppger utredningen, 11 400 (antal ersättningsberättigade personer) X 44 (genorasnittligt antalersättningsdagar) X ,(stödbeloppet per ersätlningsdag) = 12,5 railj. Med hänvisning till föregående alternativa beräkningar ochangivna underlag för uppskattningar finner utredningen sannolikt alt kostnadsnivåernaför de föreslagna forraerna för kontant stöd vid arbetslöshet under de förstaåren efter deras ikraftträdande koraraer att ligga omkring de belopp soraanges i följande sararaanställning. Kostnader enligt utredningens förslag Milj, kr. Arbetslöshetsförsäkringen, kostnadsberäknad efter enarbetslöshet motsvarande genomsnittligt och försäkrad, inkl. en beräknad administrationskostnad av 30 milj. kr, 730 Summa milj. kr. Prop.1973: 56 122 Genorautvecklingen under senare delen av 1950-lalel och under hela 1960-lalet harskälen för att staten ger ett starkt stöd åt arbetslöshetsförsäkringen alltmerframhävts framhåller utredningen. Arbels-marknadspolitiska åtgärder av olikaslag har utvecklats till ett omfattande system. Principernahärför har fastställts i statsmakternas beslut ora riktiinjer förarbelsraarknadspoUliken. På ett,oraråde har staten åtagit sighela eller i det närraaste hela kostnaden och ansvaret för det kontanta stödetvid arbetslöshet. Detta gäller stödformerna för äldre arbetslösa. Statens allt större ansvarför konlantstödet vid arbetslöshet har även framträtt i förhållande tillkommunerna uppger utredningen. Dessa svarade vid den statsunderstöddaarbetslöshetsförsäkringens genoraförande för en raycket betydandedel av kostnaderna inte bara för kontant stöd utan även för andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. har utvecklingen helt överförtstill staten och att det nuraera är de statliga arbelsmarknadsorganen AMS,länsarbetsnämndema och den av dera adrainistrerade arbetsförraedUngen som iförsta hand har att svara för sysselsättningsfrärajande och sysselsättningsskapandeåtgärder enligt av statsraakterna faslsläUda riktiinjer. uttalar att staien har ett prlraärt ansvar för finansieringen avkonlantstödet vid arbetslöshet utesluter inte detla att även ar-betsgivai-itasansvar för arbetslöshetens förekomst och omfattning koramer tUl uttryck. Dennaprincipiella syn kan också enligt utredningens raening sägas ligga till grandför de trygghetsåtgärder sora regleras av kollektivavtal eller lagstiftning. Dearbetslöshetsförsäkrades sysselsättningssituation kan på ett avgörande sättpåverkas av arbetsgivamas dispositioner. Det förekomraer i stor utsträckningatt en arbetstagare efter en perraitteringsperiod åter-anställs hos sintidigare arbetsgivare. För kan han räkna raed att fåpermitteringslön. Äldre arbetstagare skulle enligt ett fraralagtförslag fraraledes även kunna få viss lagfäst rätt till lön under perraitteringoch uppsägningstid. Men i övrigt får arbetslöshetskassan träda till. Delta ärett av de skäl som enligt utredningens raening talar för attarbetslöshetsförsäkringen, 1 varje fall delvis, bör finansieras raed enarbetsgivaravgift. Arbetslöshetsförsäkringensorafattning kan inte längre vara något skäl mot en arbetsgivaravgift framhållerutredningen. års utredning ansåg att försäkringens karaktär avfrivillig med dåvarande orafattning inte var något avgörande hinder raotinförande av arbetsgivaravgift. är antalet försäkrade omkring enrailjon större. Försäkringen har en betydligt större täckning avarbetstagarna raed fast 1973: 56 123 Efter den genoraförda anslutningen avstats- och koinmunalansläUda finns inte heUer skäl att undanta någon grapparbetsgivare. Utredningenanser det vara motiverat att i varje fall en del av de kostnader för arbetslöshetsförsäkringen,sora inte täcks av de försäkrades egna avgifter och fondavkastning, direktbelastar produktionen. Oavsett storleken av den kostnadsdel sora finansieras pådetta sätt bör arbetslöshetskassoma enligt utredningen få det ekonoraiskastödet från en enda källa, näraligen i förra av statsbidrag. Statens uppgiftblir därvid alt administrera uppbörd av en avgift från arbetsgivare tillarbetslöshetsförsäkringen och svara för alt stalsbidragssysteraet täckeravsedd del av försäkringens kostnader. Med hänsyn till företagarnas behov avatt kunna föralse storleken av denna kostnad, bör avgiften bestämmas för enperiod av förslagsvis . Ifråga om del kontanta arbetsmarknadsstödet anser utredningen inte att det finnsanledning att överväga annan finansieringsväg än den sora nu gäller förstatligt oraställningsbidrag. Stödet bör således helt finansieras raedstatliga skatteraedel. förslag skall arbetslöshetsförsäkringen utformas så att den kanomfatta alla förvärvsarbetande men ändock organiseras som en friviUigförsäkring, administrerad av erkända arbetslöshetskassor. Del är därförnaturligt att en del av försäkringens kostnader skall täckas genom avgifterfrån de försäkrade. Sora likställd med avgifter bör räknas avkastningen frånarbelslöshetskassomas fonder. Dessa har huvudsakligen uppbyggts med avgifteroch anslag från kassaraedleramarna och deras organisationer. Medlerasavgiflernalill arbetslöshetskassorna ar av adrainistraliva skäl relativt stela. Degrundas enligt nuvarande beräkningsraetod på den genorasnittiiga arbetslöshetenI kassan under ett antal gångna år. Man bör därför i ett nyttfinansieringssystera utgå från raedlemsavgif-terna sora den fastare delen.Frånsett kostnadshöjningar på grund av att dagpenningbeloppen höjs bör de avutredningen föreslagna förbättringarna av försäkringsförraånerna kunnagenomföras utan någon genorasittlig höjning av nuvarande raedlerasavgifler. Meddessa utgångspunkter finner utredningen nödvändigt att utforraa statsbidragetpå sådant sätt alt avgifisandelens relativa storlek koraraer att rainska. Återståendedel av arbetslöshetsförsäkringens kostnader bör täckas av statsbidrag tillkassorna. Avarbetslöshetskassornas sararaanlagda inkoraster under /71,beräknade till 360 railj. kr., utgör statsbidraget enligt 1971 årsstatsverksproposition (prop. 1971: 1 bU. 13 s. 82) 242 raUj. Beloppet raotsvarar orakring av arbetslöshetskassornasberäknade sararaanlagda inkoraster under det försäkringsåret. Prop.1973: 56 124 Utredningen anser alt statsbidraget, efter genomförande avutredningens förslag ora förbättringar av försäkringsförmånerna, skaU utformaspå sådant sätl att de försäkrades relativa avgiftsandel nedbringas. Däravföljande höjning av statsbidragets andel kan raedföra en ökning avårsutgiflerna för statens del i genorasnitt tUl ca550650 milj, kr. Därtill kommer kostnaderna för den föreslagna nyastödforraen kontant arbetsmarknadsstöd att belasta statsbudgeten raed ca 100railj, kr. Utredningen finner övervägande skäl tala för altdebitering och uppbörd av en särskild arbetsgivaravgift tillarbetslöshetsförsäkringen t. v. samordnas raed arbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen och beräknas på underlaget för denna avgift. Avgiften fårdärmed en viss anknytning till de nu utgående arbetsgivaravgifterna påsocialförsäkringens område. Den för avgiften erforderliga administrationen blirokomplicerad. Ett enkelt sätt for avräkning kan tiUämpas. Några fonder altförvalla skulle inle uppstå. På när resultaten av utredningen oraföretagsbeskattningen föreligger kan del vara skäl att på nytt övervägavalet mellan olika finansieringsvägar och utformningen av då ifrågakommande arbetsgivaravgift. Avgiftsunderlaget för sjukförsäkringen kan beräknas uppgålill omkring 100 000 mUj, kr, , En särskild arbetsgivaravgifttill arbetslöshetsförsäkringen beräknad på detta underlag skulle ge orakringföljande belopp. Total arbetsgivaravgift Avgiftsprocent milj, kr, Utredningen har ej ansett sig böra avge något preciseratförslag om avgiftens storlek. En riktpunkt bör dock vara en andel avarbetslöshetsförsäkringens inkomster, sora beräknade efter hela tiondelsprocent i stort sett kan antas raotsvara de försäkrades avgifter järate avkastningenfrän arbetslöshetskassornas fonder under ifrågavarande period. Den lUlärapade konstruktionen av statsbidragentill arbetslöshetsförsäkringen har raedfört, att bidragen svarat för enrelativt sett betydligt större del av försäkringens inkoraster dåarbetslösheten och antalet ersätlningsdagar per försäkrad har varit av störreomfattning än norraalt framhåller utredningen. ingåendedagpenningbidraget har medfört denna effekt genom att det är progressivt vidstigande antal ersätlningsdagar. Genomförandeav utredningens förslag kommer i och för sig att medföra ökning av antaletersättningsdagar i arbetslöshetsförsäkringen. Det nuvai"andepi-ogressiva statsbidraget, dagpenningbidragel, möjliggör avgiflsutjämninginte bara raed större och år raed raindre arbetslöshet bland enarbetslöshetskassas raedleraraar utan också avgifls-utjäraning kassornaeraellan. Trots detla har avgiftsskUlnaderna raellan kassorna varitbetydande. Lägsta resp, högsta avgift per tillförsäkrad dagpenningkrona var 0:01 resp, 0: 30 under /69, Den högsta raånadsavgiften dettaår var . (två kassor). De lägsta avgiftema (ca en kr./raån.) finner raan itjänsteraannakassor, där arbelslöshetsrisken var låg. I enfrivillig arbetslöshetsförsäkring kan relativt höga försäkringsavgifter ivissa kassor vara ett hinder för försäkringens utveckling anför utredningen.Var och en sora så önskar och har behov av försäkringen skall enligtutredningens uppfattning i praktiken vara oförhindrad att ansluta sig till den.Utredningen har därför funnit att statsbidragssysteraet för framtiden bör gesen utforraning sora, genora starkare progression av statsbidraget vid störreersältningsutbetalningar i en kassa, skapar ytterligare raöjligheter tiUavgiftsutjäraning mellan de olika kassorna. Arbetslöshetskassornaskall enligt utredningens raening för ersättning utbetalas erhållaett belopp raotsvarande vad raedleraraen skulle ha kunnat erhålla i kontantarbetsmarknadsstöd om han inte varit försäkrad. På grund av det kontantaarbetsraarknadsstödets storlek koraraer nivån av ett raotsvarande bidrag attgenoragående ligga väsentligt högre än det nuvarande grundstatsbidraget, vUketvarierar raellan 50 och . Ett nytt grundbidrag, innehållande en bas soraraotsvarar nämnda statliga kontanlstöd, komraer således att väsentligen höjastatsbidragets generella nivå. Denna höjning koraraer alla arbetslöshels-kassorlill del. Föratt sdraulera arbetslöshetskassoma att låta ersättningsbeloppen följainkorastutvecklingen anser utredningen även att det finns skäl för alt frånnuvarande systera bibehålla en konstruktion sora raedför att kassas övergångtill högre dagpenningklass raedför högre statsbidrag, Detla får sin störstabetydelse för kassor, sora på grund av lågt antal ersätlningsdagar per raedlerainte får något eller endast obetydligt progressivbidrag, Därjäratebör enligt utredningens raening varje arbetslöshetskassa erhålla statligtbidrag tiU sin förvaltning. Beräkningen av detta förvalt-ningsbidi-ag grundasnu på antal årsmedleraraar. Den största administrativa belastningen förarbetslöshetskassorna uppkomraer i saraband med utbetalning av ersättning ochdärraed sararaanhängande prövning av 1973: 56 126 ersältningsrält.Utredningen anser därför att storleken av ett förvaltningsbidrag, beräknat perårsraedlera, bör variera efter det genorasnittiiga antalet ersältningsdagarper medlera under verksarahelsåret. Någotsärskilt statsbidrag tUl utbetalning av ersättning till styrelseledamot somutsetts av tillsynsmyndigheten synes inte längre vara erforderligt, anförutredningen. 1959: 171 angav föredragande departementschefen de riktlinjer sora bordegälla för särskilt slöd åt erkända arbetslöshetskassor. Bidrag borde enligtdeparteraentschefen i första hand beviljas för att raöjliggöra för kassor raedkortare ersältningstid än norraalt alt förlänga denna eller för att ge kassormed låga dagpenningbelopp möjlighet alt höja dessa, i den raån inle sådanaförbättringar kunde uppnås på annat sätt. Vidare skulle bidrag kunna koraraa ifråga vid stor arbetslöshet inom kassans område eller för alt förbättra rättentill ersättning eller säsongbegränsningstid. Mera genereUt angavs att bidragborde kunna tillerkännas kassor sora på grand av stor arbetslöshet, lågtlöneläge bland raedleraraama etc. inte hade ekonoraiska raöjligheter att tiUförsäk-rasina raedleraraar förraåner, sora vid en järaförelse raed andra kassor skullefrarastå som tillfredsställande. En oväntad ökning av arbetslösheten kunderaedföra så stora kostnadsökningar för en viss kassa, att kassan tillfälligteller drabbades av ekonoraiska svårigheter. Eftergenoraförande av utredningens förslag finns det enligt utredningen inte längrebehov av särskilt statligt kassastöd efter så allraänna riktlinjer sora de nugällande. Utredningens förslag till förstärkning av det progressivadagpenningbidraget vid svårartad arbetslöshet tUlgodoser bl, a, sådana behov.Utredningen anser dock lämpligt att för ett raer preciserat ändamål framdelesbibehålla möjlighet till ett temporärt särskilt kassastöd sora korapleraent tilldet föreslagna statsbidragssystemet. Del gäller kassor sora i sin verksarahetraöts av en oväntad stegring av arbetslösheten bland raedleraraama, vilkenraedför så stora kostnadsökningar att kassan drabbas av ekonoraiskasvårigheter. Om AMS bedömer att dessa svårigheter inte tillräckligt snabbt kanövervinnas genom höjning av avgifterna, bör särskilt stöd temporärt kunnaläranas. Utredningen förordar därför att statligt anslag även fortsättningsvislämnas för särskilt stöd ål erkända arbetslöshetskassor. Utredningenföreslår att det proportioneUa bidraget skall bestå av två delar, basdelen ochprocenldelen. a)Basdelen skall utgöra sararaa belopp sora det kontanta arbetsraarknadsstödet.Del är således ett belopp sora efter utjäraning till närraaste hela krontalmotsvarar 1/264 av det för maj raånad närraast före början avkassans verksamhetsår gällande basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, b)Procentdelen. För att stimulera arbetslöshetskassorna lill att beträffandeersättningsbeloppen följa inkomslutvecklingen för de försäkrade föreslås attgrundbidragets basdel korapletteras med ett bidrag, utgörande av den delav utbetald dagpenning sora överstiger lägsta gällande dagpenningbelopp, dvs.enligt utredningens beräkningar raed för varje ferakronorsintervall över30 kr. För att undvika tröskel-effekter, av vilka raan har dåliga erfarenheterdå de gärna vUl brorasa en naturlig och önskvärd höjning av ersättningen iarbetslöshetskassorna, bör detla procenlbidrag gå ända upp i den högstadagpenningklassen, . Ivissa fall, fraraför allt då pensionsavdrag tillärapas för den sora uppbärålderspension, kan den ersättning sora utbetalas koraraa att understigagrundbidragets belopp anför utredningen. Detta skulle för statsbidragsberäkningenkräva en särredovisning av , vilket åtminstone i vissa kassorskulle raedföra ett relativt betydande adrainistrativt raerarbete förberäkning av statsbidraget. Statsbidraget kan ju aldrig tillålas att överskridadet faktiskt utbetalade ersättningsbeloppet. Av denna anledning har basdelenoch procenldelen sararaanslagits. Ett raotsvarande procenttal har frararäknatsför varje dagpenningbelopp. Dessa procenttal bygger på basbeloppet 6 400 kr.Nya procenttal får frararäknas varje gång basdelen ändras eller en lägstadagpenningklass har slopats. Grundbidragstabell(byggd på basbeloppet .) (41,8) (38,4) (35,0) (35,0) (35,0) (35,0) (35,0) (inomparentes anges motsvarande procenttal för nuvarande grundstatsbidrag) Dettabidrag skall ersätta det nuvarande dagpenningbidraget och är i princip konstrueratpå sararaa sätt framhåller utredningen. Procenttalen vid olika antalersättningsdagar och raedlera i kassan fraragår av följandeprogressivbidragslabeU.