prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — På detta sätt kunde erfarenheterna av skUda experiment föras uttill övrig frivårdspersonal. Föreningen anser vidareatt informationen och utbUdningen av övervakare mer än hittiUs måstesystematiseras och läggas upp på ett pedagogiskt riktigt sätt. Föreningenhälsar med glädje kriminalvårdsberedningens planer härvidlag. Frivården kanaldrig i detta arbete helt lita till initiativ från övervakar-föreningar ellerandra liknande organisationer. Denna information eller UtbUdning bör skötas pådet regionala eller lokala planet. meddelar attstudieförbunden medverkat vid utbildningen av övervakare.Utbildningen har vanligen skett i form av statsbidragsberättigadestudiecirklar. Det är angeläget att denna verksamhet fortsätter och byggs ut.Vid målsättning och utarbetande av material bör företrädare för studieförbundenoch övervakarnas organisationer vara företrädda. Beredningen föreslår en kraftigt ökadsatsning på grandutbildning och fortbildning av kriminalvårdens övervakare inomkriminalvårdens ram utan att beröra behovet av gemensam utbUdningöver hela vårdfältet. Enligt riksförbundets uppfattning rimmar detta illa medvad beredningen i andra sammanhang anför om behovet av samarbete mellankriminalvård och övriga sociala vårdområden. Kriminalvårdens och socialvårdensklienter är i stor utsträckning identiska och i övervakar-föreningama ingårövervakare från samtUga vårdområden. Det förekommer i många fall att sammaövervakare följer sin klient från barna- och ungdomsvård till nykterhets- ochkriminalvård. Även mentalvården kan här komma in i bUden, En sådan integrationär betydelsefull ur vårdsynpunkt och inte minst ur ekonomisk synpunkt. Engrundutbildning av övervakare bör självfallet omfatta samtliga vårdområden,vilket betyder en direkt besparing av utbUdningskostnader. Den praktiskasvårigheten att administrera denna utbildning kan lösas genom att anvisa utbildningsmedelcentralt till som redan har visst statsanslag med redovisningsskyldighet och lokalttUl övervakarförening-arna. Härigenom skulle tjänstemännen avlastas ettadministrativt arbete som de ofta varken har förutsättningar för eller tidtill. påpekar deutiändska intagnas svårigheter att tillgodogöra sig den information som ges påanstalterna. Upplysningarna på svenska rörande anstaltsvårdens syfte, deintagnas rättigheter och skyldigheter, förändringar i anstaltsväsendet m, m,har begränsat värde för dem som inte är bevandrade i språket. För att lösaproblemet bör åtminstone grandläggande informationsmaterial översättas tillolika in-vandrarspråk, t, ex, den folder om anstaltsvårdens syfte och deintagnas rättigheter och skyldigheter somkriminalvårdsstyrelsen arbetar med. Den övriga informationen kundeförmedlas via språkkunrug personal. 1973; 1 Bilaga 4 159 effektivhjälp med anpassningen av de intagna invandrarna till ett Uv i frihet är det angelägetatt vårdpersonalen har goda kunskaper om invandramas bakgrund, seder, brak,normer, religion etc. Dessa frågor bör beaktas vid utbUdningen av personalen. LO vill beträffande kriminalvårdenssamarbete med arbetsmarknadens organisationer uttala sitt intresse och stödför tanken på ett fördjupat samarbete mellan fackföreningsrörelsen ochkriminalvården, LO är vUUg att medverka i information,utbildning m, m. Verksamheten har redan påbörjats i form avförbundsinformation samt studie-och kontaktverksamhet. Här förtjänar påpekasatt den s, k, NAFF-verlcsamheten efter vissa initialsvårigheter nu börjatstabUisera sig. Emellertid har från vissa regioner påtalats ett visat bristandeintresse från kriminalvårdens representanter, vUket är att djupt beklaga.Enligt LO:s uppfattning bör genom NAFF stora förutsättningar föreligga för attuträtta betydelsefulla insatser för såväl intagna som för kriminalvården i sinhelhet. Även ute på arbetsplatserna bör genom fackföreningsrörelsens medverkanstörre förståelse kunna skapas för de straffades situation liksom även hjälpkunna ges att hitta lämpliga övervakare. Något kontaktsystem utöver det somingår i övervakarförordnande är däremot enligt LO:s mening ej realistiskt. Denbör väljas tUl övervakare som är mestlämpad och det utan hänsyn till facklig tiU-hörighet. Ett genomförtsystem där arbetsledaren fungerar som kontaktman fömtom den ordinarieövervakaren skulle enligt LO:s mening innebära betydande nackdelar särskilt medhänsyn tUl förhållandet tUl kamratema på arbetsplatsen. TCO anser att en effektiv informationtill organisationemas medlemmar rörande kriminalvårdens målsättning och syftetmed det inledda samarbetet är en förutsättning för att andra åtgärder skallkunna aktualiseras. TCO kan därför förväntas gå ut med sådan information tillsina medlemmar. TCO har också vidöverläggningar med justitieministem och beredningen förklarat sig bereddmedverka i detta sammanhang, SAF bedömer beredningens kontakt medarbetsmarknadens organisationer som mycket flyktig. Föreningen utgår från attett mera ambitiöst och mindre ensidigt samråd med "arbetsmarknadensorganisationer" högst väsentligt skulle ha berikat utredningens arbete.Även en kontakt med Arbetsmarknadens Yrkesråd som är gemensamt organ för SAF ochLO liksom gärna även en kontakt med motsvarande organ på tjänstemannasidan hade varit motiverade, Vad beredningen anför om behovet av enförstärkning av vUl jag i likhetmed remissorganen helt instämma i. Jag anser det också betydelsefullt attutgivningen 1973:1 Bilaga 4 160 aven personaltidning åter kan tas upp med hänsyn tUl värdet av att all personalär väl informerad om kriminalvårdsarbetets allmänna målsättning och om deerfarenheter som görs i det dagliga arbetet. Liksom beredningen anser jag attkriminalvårdens tjänstemän kan göra värdefuUa insatser som lärare ochföreläsare bl. a, i skolorna. En förutsättning är emeUertid att de självafortlöpande kan hållas å jour med utvecklingen inom sitt yrkesområde. Datatekniken kan under de närmaste årenmedföra att kunskaper om effekter av olika åtgärder som vidtas inomkriminalvården kommer att öka avsevärt. Det är därför betydelsefullt att verkethar resurser att föra ut sådan information till såväl myndigheter somallmänhet. Jag anser det också angeläget att kriminalvårdens klienter inomfrivård och anstaltsvård får en allsidig information om verkställighetenssyfte och praktiska utformning. Vad invandrarverket anför om de icke svensktalandeär därvid beaktansvärt. Den introduktionsbroschyr som är under utarbetande ikriminalvårdsstyrelsen bör därför färdigställas och även översättas tUl ettlämpligt antal främmande språk. Övervakamas betydelse sominformationsspridare och opinionsbildare bör inte underskattas. Det är därförbetydelsefullt att de frivUliga medarbetarnas behov av information ochutbildning tillgodoses. Förslag läggs fram till ökade anslag för detta ändamål. Jag vill kraftigt understryka behovet avatt information och diskussion om brottslighetens omfattning, orsaker ochbekämpning når ut i vida grupper. Ett framgångsrikt reformarbete påkriminalvårdens område måste ha stöd av en medvetenhet hos medborgarna ombrottsligheten som ett socialt ochmänskligt problem. Av avgörande betydelse är härvidlag den verksamhetsom bedrivs av folkrörelserna. Beträffande det fortsatta samarbetet medarbetsmarknadens parter vill jag åberopa vad jag tidigare anfört vid avsnitt 6.Det informationsmaterial som efterlyses av organisationerna är delvis redanunder utarbetande. Beredningen föreslår att en utredningtillsätts för att se över de centrala nämndemas och övervakningsnämndernasuppgifter och organisation. tillstyrkerberedningens förslag att tUlsätta en utredning rörande nämndemas uppgifter ochorganisation. Styrelsens uppfattning delas av bl. a. statskontoret,kriininalvårdsnämnden, över- 1973:1 Bilaga 4 161 vakningsnämnderna i fjärdeavdelningen, och , ungdomsfängelsenämnden. Föreningen samt av Föreningen ochskyddsassistenter. Övervaknuigsnänmdema ochde centrala nämnderna har i sin nuvarande funktion varit i verksamhet sedan år1965. som har gått har i olika sammanhang framförts förslag omändringar i nämndernas sammansättning och arbetsformer. Jag anser det därförbefogat att nu företa den av beredningen föreslagna översynen och avser attinom kort begära bemyndigande att tUlsätta en utredning rörande övervakningsnämndemasoch de centrala nämndernas uppgifter och organisation. 11 Kostnader och plan för genomförandet 11.1Beredningen Beredningen beräknar desammanlagda driftkostnadsökningarna vid ett genomförande av förslagen tiU ca 34milj. Förslagen föreslås bli genomförda med . De sammanlagda kostnaderna för anstaltsbyggande beräknas tUlca 125 mUj. Genomförandet föreslås ske under en femtonårsperiod.Kostnademas fördelning och planen för genomförandet framgår av nedanstående tabeller1 och 2. Tabell 1 Sammanställning av kostnadsökningar(driftbudgeten) (1 000-tal kronor) Personundersökningsverksamhet Övervakningsverksamhet Behandl. häkten o lokalanst. Social service Utbildningsverksamhet för övervak. 5 100 8 655 2 905 5 046 200 Hälso- och sjukvård Skrivhjälp åt assistenter för arb. häkten Utökad behandl. aktivitet Besök och permissioner 671 450 485 561 380 2 445 1358 970 1541 1260 Planeringsverksamhet Informationsverksamhet UtbUdning av arbetsledare 11 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 4 162 Tabell2 Sammanställning av kostnader (kapitalbudgeten) (1000-tal kronor) Är 1 2 3 4 5 Summa Investeringar 12 500 14100 14100 12 500' 53 200 ' Resterandeinvesteringar föreslås fördelade med 7,5 milj. kr. Beredningen finner det naturUgt att detadrmnistrativa arbetet med förslagens genomförande handhas av kriminalvårdsstyrelsen.Med hänsyn till deras mångskiftande karaktär och tUl den betydande arbetsinsatssom kommer att krävas för att utforma och introducera de nya arbetsformerna kandetta emellertid uite ske utan personalförstärkning. För detta ändamål föreslåsatt anslaget till räknas upp för Inrättande av följandetjänster. 1 byråchef (förplaneringsuppgifter) 2 byrådirektörer (varaven för frivård och en för anstaltsplanering) 2 biträden pekar på de svårigheter organisatoriskt och administrativt som kommer att uppstå om två skUdasystem, det nuvarande räjongsystemet och den föreslagna regionindelningen,under en inte alltför obetydlig övergångstid skall tiUämpas sida vid sida. Denuvarande räjongema lär endast delvis kunna avvecklas, så länge tillräckligtantal lokalanstalter saknas för att kunna sätta den nya regionalaorganisationen i kraft. Eftersom tiden för att uppföra dessa anstalterföreslås omfatta inte mindre än lär det enligt vad styrelsen fördagen kan bedöma vara tveksamt när den föreslagna reformen kan annat än mycketpartiellt realiseras. Styrelsen finner det med hänsyn härtUl önskvärt att denföreslagna investeringsperioden avsevärt förkortas. Styrelsen framhåUerockså att beredningens organisationsförslag torde innefatta en inte obetydlig ökning avarbetsbördan inom styrelsen såväl på vårdavdelningen som på de mer renodlatadministrativa enheterna. Detta kan medföra behov av personalförstärkningar. övervakningsnämnden i sjätteavdelningen finner att förslaget inte är mycket att glädja sig åt om man iStockholm skall behöva vänta på lokalanstalter. utgår från attpersonalorganisationerna får delta i planeringen av den nya anstalterna och dentidsplanering som skall ligga tUl grund för genomförandet av den nyaorganisationen. Prop.1973:1 Bilaga 4 163 framhåUer det önskvärdai att klargöra ansvarsförhållandena mellan ochbyggnadsstyrelsen när det gäUer kruninalvårdens byggnadsverksamhet. Eftersom förvaltaren egen delfond av statens allmänna fastighetsfond behövs en viss organisationför att klara av fastighetsunderhåll och fastighetsdrift inom ramen förkriminalvårdsstyrelsens administration. Det är naturligt att dennaorganisation också sköter genomförandet av projekt där den direkta vården blu-mest berörd av de aktuella åtgärdema. Löpande ombyggnadsverksamhet och begränsadekompletteringar av befintiiga byggnader bör således såvitt inte annatöverenskommes handläggas av krimmalvårdsstyrelsen. När det gällernyproduktion av byggnader, där således byggnadsåtgärderna inte på samma sättär beroende av pågående kriminalvårds-verksamhet, bör enligt byggnadsstyrelsensmening det byggherreorgan anlitas som statsmaktema inrättat för att skötasådana frågor, nämligen . Det bör också påpekas att styrelsenhar en regional organisation med byggnadsförvaltningar inom olUca delar avlandet. Styrelsen har erfarenheter av ifrågavarande anstaltsbyggande, delsgenom att ha varit representerad i den nu nedlagda FBK, dels genom att påuppdrag av kommittén ha projekterat och byggt samtliga anstalter inomkonunitténs ansvarsområde. Enligt styrelsens uppfattiiing börkriminalvårdsstyrelsen svara för övergripande planering och dimensionering avlokalbehovet för kriminalvården såsom redan sker. Kriminalvårdsberedningens förslag drarupp de huvudsakUga riktlinjer enligt vilka det fortsatta reformarbetet börbedrivas och innefattar en precisering av de kostnadsramar inom vUkareformarbetet måste begränsas. Det innehåller däremot inte några detaljeradeanvisningar om hur de enskUda reformförslagen i praktiken skall genomföras.Innan konkreta åtgärder kan vidtas återstår därför ett omfattande och tidskrävandeplaneringsarbete varvid bl. a. de synpunkter och förslag som kommit fram iremissyttrandena bör beaktas. SpecieUt gäUer detta anstaltsbyggandet där manfår föratsätta att bl. a. markanskaffning, byggnadsplanering m. m. kommer attta en avsevärd tid. Ett genomförande än som beräknats avberednmgen är därför inte möjligt. EnUgt vad som kan bedömas bör reformen itillämpliga delar genomföras i den ordning som förordas av berediungen. I likhet med anser jagatt bör svara för Övergripande planering ochdimensionering av kriminalvårdens lokalbehov. Jag biträder beredningens förslag rörandeviss personalförstärkning uiom som åtgårför bearbetning och introducering av den föreslagna reformen. konsulentdistriktenorganiserade i åtta räjonger. I ledningen för varje räjong finns enkriminalvårdsdurektör. Utanför räjongmdelningen står . idring 1973/74 Styresmän m. fl. -f 28 757 000 Sjukvård m. m. för personal Inköp och underhåll av bilar Omkostnader för permitterade, frigivna m. fl. Bidrag tiU intagnas familjer Underhåll av tekniska hjälp- Ersättning för vård på anstalter som ej tUlhör kriminalvärden -1-40 214 000 Löne- och prisomräkning m. m. I 0-altemativet harstyrelsen föreslagit följande. Vidgad användningav långtidspermission (besparing 10 mUj. och minskat hänsynstagandetill önskemål från intagna med korta verkställighetstider om placering ianstalt nära hemorten (besparing 1,5 milj. Dessutom föreslår styrelsen enutjämning av nuvarande säsongmässiga variationer i beläggningen vid anstaltemagenom ändrade verkställighetsregler (besparing 1,5 mUj. För nya häkten iJönköpuig och begärs sammarUagt 22 tjänster (-). Enhäktesavdelning för kvinnor föreslås in- 1973:1 Bilaga 4 167 Medel beräknas för sex tjänster (-f . Flertaleträjongchefer behöver arbetskraftförstärkning. Medel yrkas för arvoden tUlhandläggande tjänstemän ( + . För att sysselsätta intagna vid vissahäkten yrkas sex tjänster som verkmästare (+365 000 kr. Vid vissafångvärdsanstalter bör mrättas avdelningar för narkomanvård. Medel begärs för sammanlagt 62 tjänster (-1-3 769 000 kr. För förstärkning avhälso- och sjukvården yrkas tre tjänster som översköterskaoch två som sjukvårdsbiträde samt arvodesmedel tiU översköterskor (+799000 kr. Entjänst som psykolog begärs vid inlandsräjongen. För frigivnings-arbetet vid fångvårdsanstaltema yrkastjänster för två fångvårdsinspektörer, 24 assistenter samt 17 biträden.YtterUgare arvodesmedel beräknas för pedagogisk och psykologisk expertis ochför grappsamtalsledare. Förfritidsverksamheten yrkas tre tjänster som fritidsledare. Ytterligarearvodesmedel begärs till fritidsledare, för den andliga vården och till nämnderför idrotts- och bildningsverksamhet. Dessutom beräknas ytterligare medel underanslagsposten Idrotts- och bildningsverksamhet. Bevakningen vidfångvårdsanstalter och häkten behöver förstärkas. Tjänster yrkas för enbevakningsföreståndare, fyra tUlsynsmän och 44 vårdare (kr. Personalen iintendenturverksamhet bör förstärkas med tjänster för två förrådsförmän, 13kokerskor, tre ekonomibiträden och ett biträde ( + . För försök med socialträning inför frigivningen vid vissa anstalter yrkas två tjänster somassistent, arvodesmedel till psykologisk expertis samt ytterligare medel underanslagsposten Idrotts- och bUd-mngsverksamhet (+682 000 kr. Förutbildningsverksamhet inom arbetsdriften begärs tjänster för två studierektoreroch tre utbUdningsassistenter, varvid tjänster för en ingenjör och enverkstadsförman kan dras in. Medel yrkas för arvoden tUl lärare, instruktöreroch studiehandledare. (+495 000 kr. Inom arbetsdriftenbehövs ytterligare tre tjänster som arbets-studieingenjör, varvid tre tjänstersom tekniker kan dras in, två tjänster som ingenjör och tre som biträde. Föratt minska skogsarbetslagens storlek yrkas arvodesmedel till arbetsledare.Medel beräknas för ytterUgare nämnder vid fångvårdsanstalter förarbetsmarknads- och fackliga frågor (NAFF). Prop.1973:1 Bilaga 4 168 För behandling avnarkotikamissbrakare föreslås att ett behandlingsteam inrättas vid allmännahäktet i med tjänster under halvt budgetår för en psykiater, enpsykolog, en kurator, en översköterska och ett biträde. Medel beräknas ävenför psykoterapi och fritidsverksamhet. Sjukvårdsorganisationenvid fångvårdsanstaltema bör förstärkas med tolv tjänster som översköterskaunder halvt budgetår (+ . I enlighet med kriminalvårdsberedningensförslag har jag för behandling av kriminalvårdens narkomaner inomStockholmsområdet beräknat medel under halvt budgetår för ett behandlingsteambestående av överläkare, psykolog, kurator, översköterska och biträde. Förpsykoterapi och fritidsverksamhet på behandlingsavdelningar för narkomaner harjag beräknat ett belopp av . (15). För att förbättra hälso- och sjukvårdenvid fångvårdsanstalterna har jag beräknat medel för tolv översköterskor underhalvt budgetår (16). Jaghar beräknat medel för tolv tjänster för ett nytt aUmänt häkte i Visby.Häratöver har jag för punktvisa förstärkningar av personalen på befintligaanstalter beräknat medel för en tjänst som bevaknings-föreståndare, sjutjänster som vårdare och tre tjänster som ekonomibiträde. (3, 10, 11). För en utbyggnad av verksamheten inomnämnderna för arbetsmarknads- och fackliga frågor (NAFF) har jag beräknat ettytterligare belopp av (14). Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . och hemstäUer att Kungl. 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta enextra ordinarie tjänst som överläkare i SkBe 3, 2. till Fångvårdsanstalterna /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72Utgift 44 505 076 1972/73 Anslag 52 576 000 1973/74Förslag 59 210 000 Frånanslaget bestrids kostnadema för frivårdsorganisationens och övervakningsnämndemasverksamhet samt ersättningar till övervakare. Frivårdsorganisationenbestår av 45 distrikt med lika många skydds- iStockholm utgår ersättning till löner m. m. för 18 tjänstemän. Antaletövervakningsnämnder är 48. De är lokala organ för kriminalvården i frihet. 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Därav nordiska resorLokalkostnader Expenser Driftkostnaderför frivårds-anläggningar m. m. Ersättningar tUl övervakare kontaktverksamhet Bidrag till enskildfrivårds-verksamhet + 10 717 000 + 16 979 000 Löne-och prisomräkning m. m. I O-alternativet föreslåsatt prövotiden för skyddstillsyn ändras från tre till i regel (besparing4 milj. För socialkurativverksamhet vid häkten begärs nio assistenter och arvodesmedel för biträden (+749 000 kr,). och Lundsskyddskonsulentdistrikt bör delas. Tjänster yrkas för två skyddskonsulenter (+287 000 kr,). För behandling avdrogmissbrakare och för en allmän förstärkning av frivården yrkas 75assistenter, en vårdare och 32 biträden. Vid frivårdsexpeditioner som också ärkansli för övervakningsnämnd behövs tjänster för sammanlagt 16 biträden.Tjänster för övervakningsassistenter bör inrättas för medel som kan sparasunder anslagsposten Ersättningar tiU övervakare. (+ ,). Prop.1973:1 Bilaga 4 170 Antaletpersonundersökningar enligt lagen (1964: 542) om person-undersökning i brottmålsom utförs av frivårdstjänstemän bör ökas successivt. Tjänster begärs för 15assistenter och sex biträden (kr. Medel yrkas förpersonal och övriga driftkostnader för två inackorderingshem och tvåbostadshotell (+ . För behandlings- ochstödåtgärder bland frivårdsklientelet och för bidrag tUl enskildfrivårdsverksamhet, m. m. yrkas ytterligare . För behandling av narkotikamissbrakarebland kriminalvårds- klientelet bör inrättas tjänster för en psykiater och en översköterska med stationering i (+ . Personundersökningsverksamhetenbör ledas av frivårdstjänstemän. Tjänster föreslås för 30 assistenter och 15biträden under halvt budgetår (+ . För intensifieradövervakningsverksamhet föreslås tjänster för 35 assistenter och elva biträdenunder halvt budgetår (kr.). beräknas förhalvt budgetår under anslagsposten Behandlings- och stödåtgärder. Frivårdstjänstemänbör i ökad omfattning delta i behandlingsarbete och frigivningsförberedelservid häkten och lokalanstalter. För ändamålet föreslås åtta tjänster somassistent under halvt budgetår (+283 000 kr. För handledning och administration avpersonundersökningsverksamheten har jag beräknat medel under ett halvtbudgetår för 30 tjänster som assistent och 15 tjänster som biträde (10), Jag har beräknat medel under ett halvtbudgetår för ytterligare 35 tjänster som assistent och elva tjänster sombiträde för att bereda ett ökat antal dömda med svår social missanpassningmöjlighet att erhålla frivårdstjänstemän som övervakare (11). För behandling av narkomaner inomkriminalvårdens frivårdskllentel i har jag för ett halvtbudgetår beräknat medel för en överläkare och en översköterska (9), Jag har beräknat medel under ett halvtbudgetår för åtta tjänster som assistent för förstärkning av frivårdenskurativa verksamhet vid de allmänna häktena (12). Förbildnings- och kontaktverksamhet bland frivårdsklienter och intagna påallmänna häkten har jag beräknat ett belopp av . Vidare har jag underanslaget beräknat en höjning av posten för behandlings- och stödåtgärder med250 , (11), 1973:1 Bilaga 4 171 Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget till . och hemställer att Kungl. 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta enextra ordinarie tjänst som överläkare i SkBe 3, 2. tUl Frivården för /74anvisa ett förslagsanslag av . Maskin- och verktygsutrustning m. m. 1971/72Utgift 2 288 048 Reservation 2 839 490 1972/73Anslag 490 000 1973/74Förslag 1 500 000 ' På tiUäggsstat I har dessutom anvisats . föreslår enuppräkning av den totala kostnadsramen från . Det sammanlagda medelsbehovet underanslaget för budgetåren 1972/ 73 och 1973/74 beräknas av styrelsen till (3 654000 + 2 348 000) . Jag beräknar behovet av ytterUgare medelunder anslaget för /74 tiU 1,5 milj. kr. och hemstäUer attKungl. att tUl Maskin- och verktygsutrustningm. m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av . Engångsanskaffning ay inventarier m. m. 1971/72Utgtft 4 593 686 Reservation 2 744 305 1972/73Anslag 2 000 000 1973/74 Förslag 2 000 000 ' På tilläggsstat I har dessutom anvisats . föreslår enuppräkning av den totala kostnadsramen från . Det sammanlagda medelsbehovet underanslaget för budgetåren 1972/73 och 1973/74 beräknas av styrelsen till (5 644000 + 4 897 000) . För inventarier i anledning av de nyatjänster som beredningen föreslagit utgör medelsbehovet . Prop.1973:1 Bilaga 4 172 Jag förordar att anslaget förs upp medoförändrat belopp och hemställer att Kungl. att till Engångsanskaffning avinventarier m. m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av . Utbildning av personal m. fl. 1971/72Utgift 2116 098 Reservation 12 388 1972/73Anslag 2 125 000 1973/74Förslag 2 525 000 Från anslaget bestrids kostnadema för denpersonalutbUdning som svarar för samt utgifter för kurs-och konferensverksamhet för övervakare och personundersökare. Kriminalvårdsstyrelsenbegär en höjning av anslaget med 3,1 milj. kr.