prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Kostnader för vissa övergångsåtgärder i samband med Lgr 69 Summa för /73 Med utgångspunkt i de sålunda beräknadeårslönebeloppen och lärar-lönebidragen samt med beaktande av kostnader förstatsbidrag till ATP-avgifter och för lönekostnadspålägg i övrigt, inberäknatstatsbidrag till allmän arbetsgivaravgift, beräknar SÖ medelsbehovet underpunkten 1 enUgt följande. Beloppen anges i milj. kr. Förskott på lärarlönebidrag 2 825,7 Slutreglering av bidraget /73 485,0 Statsbidrag till ATP-avgifter (8,av årslönebeloppet1972/73) 272,9 Allmän arbetsgivaravgift (2,av årslönebeloppet1972/73) 90,4 Lönekostnadspålägg (10,av årslönebeloppet 1972/73) 326,8 Statsbidragtill undervisning på grundskolenivå för vuxna, personell assistans åt handikappade elever m. m. Stödundervisning åt invandrarbarn 21,0 Övriga kostnader för undervisning av invandrarbarn 1,2 Jämkning av studiegången i årskurs 9 8,0 Löner åt lärare som deltar ikurser vid statens institut för Medel för vissa studie- och yrkesorienteringspublikationer 1,1 Det ökademedelsbehovet till lärarlönebidrag m. m. enligt sammanstäUningen uppgår alltsåtUl (4 039,43 811,2)=228,2 milj. kr. anordnas i ett antal av detvåspråkiga kommunerna i lekskolekurser för finskspråkiga bam.Kurserna pågår tre tUl och är avsedda för bam som skaU börja i påföljande höst.Medelsbehovet beräknas vara oförändrat. Frän anslagsposten utgår ocksåbidrag till kommuner i med finskspråkiga bam för anskaffande avspeciella Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 212 hjälpmedelför att överbrygga språksvårigheterna. SÖ räknar med oförändrat medelsbehov. Ur anslagetbekostas vidare undervisning på grundskolenivå av ungdomar och vuxna som fått ofuUständig eUeringen skolundervisning. Ur detta anslagbekostas även undervisning av vuxna zigenare vad avser lärarlöner,elevtransporter samt i vissa fall utrustning av lokaler och anskaffning avläromedel. SÖ beräknar oförändrat 1,5 milj. kr. för ändamålet budgetåret1973/74. Från anslagsposten får efter SÖ:sprövning i varje särskilt fall bestridaskostnader för personeU assistans åt handikappade elever i obligatoriskaskolor. Bidragen utgår i de flesta fall efter direkt kontakt medskolkonsulenten för rörelsehindrade elever. SÖ räknar med en ökning avmedelsbehovet från 1,5 milj. kr. till 2 milj. kr. Den ökade invandringen ställer krav påsärskilda åtgärder inom skolväsendet.Stödundervisning åt icke-svenskspråkiga elever kan utgå med högst sexveckotimmar. SÖ, som räknar med att ca hälften av invandrarelevernabehöver stödundervisning, uppskattar det genomsnittliga behovet av sådanundervisning tiU . Medelsbehovet beräknas tUl 21 mUj. Introduktionsåtgärder för invandrareleveri högstadieålder kan kräva betydandeingrepp i timplanerna. I årskurs 9 kan skolstyrelsen enUgt bestämmelsernai anmärkning 12 tUl timplanen för högstadiet medge vissa jämkningar, medan möjUghetema tiU effektiva introduktionsåtgärder i årskurserna 7 och 8 är mera begränsade.Samläsning i tUlvalsgmpp mellansvenskspråkiga och icke-svenskspråkiga elever kan fä ogynnsamma effekter för båda gmpperna, varför SÖhemstäUer om bemyndigande att medge att tiUvalsgrupp fär bildas pågmndskolans högstadium för lägst tre icke-svenskspråkiga elever. Minimitaletför inrättande av tiUvalsgrupp är fem. SÖ beräknar även medel för en förstärktregional organisation för samordning och planering av utbUdningen förinvandrarbarn, främst genom konsulenttjänster knutna till nägot länsorgan.Dessa tjänstemän skall bl. a. ha tUl uppgift att ge service tiU kommunerna ifrågor rörande rekrytering av lärare för invandrarundervisning, anskaffning avläromedel etc. Medelsbehovet beräknas tUl . för /74.Detta motsvarar tolv tjänster, vUka bör fördelas på de län som har särskUtbehov av denna förstärkning. Enligt anmärkning 12 tiU timplanen förhögstadiet enUgt läroplan för får för enskUd elevstudiegängen jämkas i årskurs 9. Maj:t har bemyndigat SÖatt utfärda anvisningar för sådan jämkadstudiegång, viUca anvisningar sedan utfärdats av SÖ Prop.1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 213 För löner åt lärare som deltar ikursverksamheten vid det av SÖ i åretsanslagsframstäUning föreslagna SÖ . För studie- och yrkesorienteringen iskolan används publikationer utgivna av SÖ,(), universitetskanslersämbetet (UKÄ) ochcentrala studiehjälpsnämnden (CSN). En arbetsgrupp med företrädare för samtligadessa verk har föreslagit rationaliseringar och delvis nya former för verkenssamarbete i syo-frägorna i syfte att förenkla informationsutbudet. Isammanhanget har arbetsgruppen konstaterat att oUka principer tiUämpas förfinansiering av materialet. De samhäUsinformerande pubUkationema frän AMS ochUKÄ bekostas sålunda helt av statsmedel, medan handböckerna »Att välja tUlårskurs 7, 8 och 9» och »Att väljastudieväg», vilka utges av SÖ via Utbildningsförlaget, inköps ochbetalas av kommunerna, i regel för utdelning tilleleverna. Arbetsgruppen anser att samma principer för finansieringen bör gäUa samtUga verks publikationer, vilketinnebär att även Att-välja-materialet bör bekostas med statsmedel. SÖföreslår därför att medel anvisas för inköp från Utbildningsförlaget av enupplaga motsvarande klassuppsättningar av Att-välja-materialet, handboksdelen,samt vidare för inköp av tidningen i utbildningssamhället, broschyren Folkhögskolan samt broschyrenSkolyrkesvägledning. Totalt beräknar SÖ för detta ändamål . Ersättning förflyttningskostnader och resor. Statsmedel härför utgår enligt kungörelsen (1962: 696) om statsverkets bestridande avvissa kostnader på skolväsendetsområde (ändrad senast 1971:258). SÖ uppskattar medelsbehovet tiUoförändrat . SÖ överlämnarframställning av om statsbidragtiU de estniska skolorna i och samt de estniskakompletteringsskoloma. I dessa senare skolor, som f. n. finns på 18 orter, geskompletterande undervisning utanför skoltid i nationella ämnen till estiuskaelever i . För skolan i beräknar SÖ medel för sammanlagtsju lärare, fördelade på tre klasser på lågstadiet och tre på mellanstadiet.Däremot finner SÖ inte skäl att tUlstyrka kommitténs anhåUan om entUlsynslärartjänst, då bidrag beräknas för arvode motsvarande uppdragstilläggför tUlsynslärare. För skolan i medel för en lågstadieklass och två meUan-stadieklasser. har även anhålUt ommedel för inrättandet av högstadium avestniska jämte estniskt gymnasium. AnhåUan har remitteratstiU skoldirektionen i och länsskolnämnden i län.I Ukhet med dessa remissinstanser finner inte SÖ skäl att förorda omprövning avde beslut som i denna fråga fattades avriksdagen 1968 (prop. 1968: 67, SU 1968: 129, rskr 1968: 303). InteheUer finner SÖ skäl att tillstyrka statsbidrag för fortbildningskurser förestniska lärare. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 214 SÖ överlämnar framställning fränStiftelsen om statsbidrag till för /74. Som grund för beräkning av statsbidragetskall enUgt av Kungl. Maj:t utfärdade bestämmelser ligga en organisationberäknad tiU högst 600 elever fördelade på21 klassavdelningar, därav högst tre klassavdelningar i årskurserna1012. /72 har två klasser varit inrättade i årskurs 10, och /73 förutses dubblering av årskurs 11. Stiftelsen hemstäUer om attstatsbidrag måtte utgå även till denna utökade orgarusation samt attstatsbidrag utgår till utökat antal timmarför specialundervisning och praktiskt-estetiska ämnen. I yttrande över denna anhåUan frånStiftelsen anför skoldirektion att en dubblering avklasserna i de årskurser som svarar motgymnasieskolans skulle medföra att det organisatoriska underlaget förplaneringen av den kommunala gymnasiala utbildningen SkuUe bli mera osäkert.Skoldirektionen avstyrker bifall till framställningen i . Med hänsyn tUl att är så väl utbyggd attden kan erbjuda goda valmöjligheter även för eleveravstyrker SÖ en utökning av organisationen vad gäller skolans årskurser 1012.Däremot tillstyrker SÖ en ökning av skolans resurser för specialundervisningenligt de anvisningar, som SÖ utfärdat för grundskolansspecialundervisning. Någon ändring av antalet timmar för praktiskt-estetiskaämnen föreslås inte. Totalt beräknar SÖ en ökning avmedelsbehovet under denna punkt med 143 000kr., vUket innebär ett anslag av . vid Kristofferskolanhar i särskild skrivelse till Kungl. Maj:t upprepat sin anhållan om utökadorganisation vid skolan. Stiftelsen har med egen skrivelseinstämt i denna anhållan. Stiftelsen skola har i skrivelse tUl Kungl. Maj: t anhållit om statsbidrag /74 enUgt samma riktiinjer som tillämpas för i . JärnaWaldorfskola arbetar Uksom enUgt waldorfpedagogikensprinciper. Skolan har f. n. 82 elever i fem undervisningsavdelningar. Yttrandei ärendet har avgetts av SÖ , varvid SÖ avstyrktframställningen. SÖ överlämnar ansökan frånHillelskolans styrelse om statsbidrag tUl HUlelskolan för /74. Skolan omfattar innevarande år en klass av envar av årskurserna 16 med ett sammanlagt elevantal om 116 elever. SÖ föreslår att statsbidrag fortfarande får utgä av kostnaderna för löner åt lärare och skolledare, beräknade efter en normalbudget. räknar SÖ med att skolan har stadigvarande underlag för en specialklass. Medelsbehovet beräknas tni , vUket innebär en ökning med12 . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 215 Invandrarutredningensförslag angående undervisning av vuxna analfabeter (IU) har i betänkandet(SOU 1971: 51) Invandrarnasutbildningssituation föreslagit att särskUd, försöksvis bedriven UtbUdninganordnas för invandrade analfabeter. Studiebidrag bör utgå enligt principernaför utbildningsbidrag. IU anser, att undervisningen bör förläggas till SÖ:s och AMS' centra för arbetsmarknadsutbUdning.Undervisningen bör ske i grupper om lägst fem och högst tio elever. UtbUdningenbör vara tvåårig. IU pekar på svårigheterna att nä den aktuella gruppen och attskapa motivation för studier. Som analfabeter definieras personer meden föregående utbildning om högst . F. n. saknas möjligheter att göra ennågorlunda säker uppskattning av antalet analfabeter i . Enschablonmässig beräkning ger dock vid handen att ca 3 000 personer kan antasha en bakomliggande skolutbildning om högst två är. IU:s förslag har remissbehandlats. Endastett fåtal remissinstanser har dock kommenterat förslaget omanalfabetundervisning. Bland dem som yttrat sig i frågan återfinns SÖ, AMS,, statens invandrarverk samt allmänna skolstyrelse.Remissinstansema är positiva till att analfabetundervisning anordnas. AMS ochSÖ ställer sig dock tveksamma till enfixering av utbildningstiden till tvä år. Tiden bör i StäUet anpassas till individuella behov. allmänna skolstyrelseifrågasätter mot bakgrund av de erfarenheter styrelsen har avinvandrarundervisning om inte den av IU föreslagna verksamheten är alltförambitiöst upplagd med tanke på målgruppen. Departemen tsch ef en Jag vill först erinra om vad jag i detföregående anfört vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendet m. m. Två stora utredningar arbetar f. n. medfrågor inom område: utredningen om skolans inre arbete () ochutredningen om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun ifråga om gmndskolan och gymnasieskolan m. m. Både dessa utredningarkan förväntas få stor betydelse för den fortsatta utformningen avskolans undervisning och för möjUghetema för såväl lokala organ som för de iskolan verksamma att påverka arbetets uppläggning. /68 (prop. 1967: 1 bU.10 s. 133, SU 1967: 8, rskr 1967: 8) utgärstatsbidrag till personeU assistans för vissa handikappade elever iobligatoriska skolor. Medel bevUjas av () efter prövning ivarje särskilt fall. Kostnadema för bidragsgivningen beräknar jag nästa är till1,9 milj. kr. Med hänsyn tiU önskvärdheten av att fä en förenkladbidragsgivning har frågan om ändring i statsbidragsreglernaaktualiserats. Maj:t bör inhämta bemyndigande attfatta beslut om reglemas utformning. Prop.1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 216 senare denna dag under anslaget Specialskolan m. m.:Utbildningskostr nåder attföreslå, att medel ur denna post på vissa villkor även får disponeras för personeU assistans till barn, somlider av Spielmeyer-Vogts sjukdom. /67 utgår särskiltstatsbidrag till stödundervisning av invandrarbarn i det obUgatoriskaskolväsendet. Statsbidrag utgår för högst perundervisningsgrupp, varav får disponeras för stödundervisningpä elevens eget modersmål. Jag beräknarUksom SÖ medelsbehovet till 21 milj. kr. för /74. SÖ upprepar sitt förslag frän föregåendeår om möjlighet att på högstadium bilda särskild tillvalsgrupp förinvandrarelever. Jag har inte bUvitövertygad om att det största behovet av stödåtgärder förinvandrarelever gäller tillvalsämnena, och de ekonomiska konsekvenserna avförslaget förefaUer oklara. Jag kan därför inte tillstyrka förslaget. Jag ärheller inte beredd att tUlstyrka förslaget om särskilda, på länsnivå, placeradekonsulenter för invandrarundervisning. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigandeden har SÖ utfärdat anvisningar för sådan jämkning av studiegångeni årskurs 9 som enligt timplanen får göras för enskild elev. En kostnadsram av5 milj. kr. har av Kungl. Maj:t därvid angetts för den specialundervisning som enligt bestämmelserna får meddelasinom ramen för jämkad studiegäng. Eftersom beräkningsunderlaget inteförändrats sedan detta bemyndigande gavs,räknar jag med motsvarande kostnadsram för /74. Jag är inte beredd att tUlstyrkaförslaget om statsbidrag till inköp av vissa studie- och yrkesorienteringspublikationer. Med anledning av Kungl. Maj:ts uppdrag iskrivelse inkom SÖ med förslag tillriktUnjer för fortsatta utbildnlngsLnsatserför vuxna zigenare. Ärendet bereds f. n. inom UtbUdningsdepartementet.Kungl. Maj:t har enhgt beslut av (prop. 1972: 1 bU. 10, UbU 1972: 2,rskr 1972: 68) fått bemyndigande att fatta beslut om de fortsattautbUdningsinsatser, som kan anses erforderliga.I avvaktan på slutligt ställningstagande bör medel för verksamhetenberäknas under förevarande anslag. Jag beräknar för ändamålet 1,5 milj. kr. I skilda skrivelser har konsulenter iteknik. samt ett antal enskilda lärare i ämnetteknik framfört önskemål om en utökad resurstiUdelning för detta ämne. I ämnetteknik, som är ett av de fem tillvalsämnenapå högstadiet, skaU enUgt läroplanen manueUa och intellektueUa arbetsmomentsamordnas i undervisningen. TiUvalsämnena har fyra, tre resp. fyraelevveckotimmar i årskurserna 7, 8 resp. 9. Om antalet elever i tillvalsgruppenär lägst 17, får enligt 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 217 bestämmelsernai timplanen ämnet teknik ytterligare två lärarvecko-timmar (s. k. resurstimmar)i årskurs 7 och en lärarveckotimme i vardera årskursema 8 och 9. /72 valde avhögstadiets elever teknik som tillvalsämne. För de större högstadieskolornainnebär detta, att tillvals-gmppema i teknik regelmässigt kommer att överstiga17 elever och att delning av gruppen kan vara nödvändig, bl. a. avarbetarskyddsskäl, vid de mer praktiskt inriktade arbetsmomenten. Med nuvaranderegler för resurstilldelningen kan i årskurs 9 gruppen delas endast avfyra, vUket innebär att de praktiska momenten får för litet utrymme i förhållandetUl läroplanens mål. Jag finner därför att resurstilldelningen i ämnet teknikbör förstärkas i årskurs 9. Jagförordar därför att samma resurstilldelning får tillämpas för årskurs 9 som förårskurs 7, dvs. att får disponeras för tillvalsgrupp i teknik,där elevantalet är lägst 17. Gruppen kan därigenom delas av fyra,vilket enUgt min uppfattning ger möjlighet till den avvägning mellan teoretisktoch manuellt arbete, som bör eftersträvas med hänsyn till läroplanens mål. Enligt kungörelsen (1972: 448) omfackliga förtroendemän hos statsmyndigheter m. fl. skall fackligaförtroendemän ha rätt till ledighet för fackligt arbete. Lärare har därvid rätttill ledighet med högst av fastställd tjänstgöringsskyldighet om han somförtroendeman företräder 5099 anstäUda med minst halvtidstjänstgöring.Företräder han fler anställda ökas rätten till ledighet med två procentenheterför varje påbörjat 100-tal anställda. Enligt avtal utgår därvid oavkortad lön.Statsbidrag bör utgå till de kostnader, som är förknippade med detta. De extrakostnader som då uppkommer för statsverket kan beräknas till en hundradel av av den sammanlagda lönekostnaden, dvs. för varje miljard ilönekostnader. Detta motsvarar med nuvarande kostnadsnivå ca . Medelför detta bör beräknas under förevarande anslag. Till följd avberäkningstekniken för anslaget påverkas dock inte anslaget av dessa ökadekostnader förrän /75. Genom beslut avriksdagen (prop. 1972: 95, SkU 1972: 32, rskr 1972: 238) har den allmännaarbetsgivaravgiften höjts från till . Statsbidrag utgår till bl. a.kommunernas kostnader för arbetsgivaravgiftför lärarpersonal vid grundskola och gymnasieskola. Maj:t har den1 meddelat bestämmelser om en anpassning av statsbidraget tillgrundskola och gymnasieskola tUl den av riksdag beslutade höjningen avden allmänna arbetsgivaravgiften. En motsvarande höjning av statsbidraget harskett för folkhögskolor. Eftersom statsbidrag till sociala avgifter ochlönekostnadspålägg för lärare i beräknas efterskottsvis, kommerförevarande anslag /74 att belastas med kostnaden för den ökadearbetsgivaravgiften endast för perioden den 1 januari30 . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 218 Med hänvisning till vad jag här anförtberäknar jag medelsbehovet för lärarlönebidrag m. m. med utgångspunkt i SÖ:sberäkningar och efter viss justering efter senasteberäkningar av befolkningsstorleken till 4 . (I och 2). Jag villhär även anmäla att SÖ har bemyndigats att utan hinder av föreskriftema i 4kap. 4 § skolstadgan (1971:235, ändrad senast 1972:536) bedrivaförsöksverksamhet inom skolhälsovården under läsåren 1972/73 och 1973/74. I fråga om SÖ:s medelsberäkning underpunkt 3 har jag inga erinringar. I fråga om de estniska skolorna, HUlelskolanoch ankommer det pä Kungl. Maj:t att besluta ombidragsbeloppens storlek (46). Jag är inte beredd att föreslå någon utbyggnadav den estniska skolans organisation. Denna fråga avgjordes genom beslut i anledning av prop. 1968: 67 (SU 1968:129, rskr 1968: 303) angående undervisning för utlandssvenskars barnsamt för vissa minoriteter i . Jag är heller inte beredd att föreslåstatsbidrag till en utökad organisation vid eller statsbidragtill de övriga skolor som arbetar enUgt waldorfpedagogikens principer.Statsbidraget till Kristofferskolanmotiveras av en önskan att stödja viss pedagogisk experimentverksamhet.Liksom för övrigt utvecklingsarbete gäller därvid att statsbidraget begränsastill det antal enheter, som bedöms nödvändiga för en bedömning avexperimentet. /68 bestrids urförevarande anslag kostnaderna för undervisning av vuxna såväl invandraresom i landet födda som fått ingen eller ringa skolundervisning. Medlen fårdisponeras enligt de bestämmelser somgäller för särskild undervisning vad avser gruppstorlek och veckotimtal.Jag är av den uppfattningen att de fortsatta insatser föranalfabetundervisningen, som aktualiserats av invandrarutredningen, bör ske isamma pedagogiska former som och under oförändrade studieekonomiskavillkor. Jag förordar dock i det följande vissa ytterUgare statUga insatser.Jag beräknar för ändamålet 12 000undervisningstimmar, vilket motsvarar en kostnad på . Totaltberäknar jag för undervisningen av vuxna med ingen eUer ringa skolutbildning 2milj. Detta belopp är inräknat i lärarlönebidrag m. m. under punkterna 1och 2. Undervisningen bör i främsta handombesörjas av lågstadielärare eller, om så är möjligt, av s. k.tvåspråkslärare. Kostnaderna för fortbildning av dessa lärare bör bestridasinom ramen för anslaget Lärares fortbildning m. m. Skolans ordinarieundervisningslokaler, t. ex. gmpp-undervisningsmmmen, bör kunna användas föranalfabetundervisningen. Jag räknar därför inga särskilda medel förlokalkostnader. för läromedel ochundervisningsmateriel till eleverna samt . förintroduktionsundervisning vid kursernas början jämte tolkhjälp. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 219 Jag avser att senareföreslå Kungl. Maj:t att framlägga förslag till vissa åtgärder för utbildningeni glesbygd. Jag avser att senareförelägga Kungl. Maj:t förslag tiU avtal angående kopiering inom skolväsendetoch vissa andra läroanstalter. Jag hemställer att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:tatt utfärda bestämmelser om statsbidrag till personell assistans för vissahandikappade elever i obligatoriska skolor, 2) medge att statsbidrag till täckande avkostnader för lärares tjänstledighet för fackUgt arbete får utgå i enUghet medvad jag förordat i det föregående, 3) till Bidrag till driften av grundskolor m.m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av 4 011 OOOOOO kr. Bidrag tiU svensk midervisning i utlandetm. 1972/73 Anslagi 5535 000 1973/74 Förslag 6426 000 ' Under /72 utgick medel uranslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. Enligt beslut av (prop. 1968: 67, SU 1968: 129, rskr 1968: 303) utgår statsbidrag tillsvensk undervisning i utlandet och till kommun, som svarar för undervisning avutlandssvenskars barn. Statsbidrag utgår enUgt kungörelsen (1968: 321) omundervisning för utiands-svenskars barn (ändrad : 206) bl. a. tillkostnader för lärarlöner och för pensionskostnad, som påförts huvudman förstatsunderstödd utlandsskola för lärare, på vUka statens allmännatjänstepensionsreglemente äger tillämpning. Om synnerliga skäl föreligger, fårefter medgivande av () därjämte utgå statbidrag till hyraav lokaler för svensk utlandsskola. Till första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel utgår statsbidrag med belopp som SÖ bestämmer. Enligt tidigareberäkningar av SÖ skulle organisationen för undervisning av utlandssvenskarsbarn vara utbyggd i sin första etapp läsåren 1973/75. Antalet utlandsskolornådde den beräknade omfattningen snabbare än antalet skolelever. Omfattningenav svensk affärs- och konsultverksamhet utomlands har dock nått en sådanomfattning att behovet av svensk undervisning utomlands kraftigt ökat. Manmåste därför räkna med en utbyggnad av undervisningsorganisationen. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 220 Antalet elever vid utlandsskolorna /71 850 och /72 925. Över hälften av denna ökninggällde skolorna i , som med ca 300 elever svarar för ca en tredjedel avdet totala elevantalet i utlandsskolorna. Det därnäst största elevantaletåterfinns i och med 78 resp. 77 elever. SÖ räknar med inrättandet av två nyautlandsskolor för /74 (+199 000 kr.). Totalt räknar SÖ med 33tjänster som lärare på lågstadiet, 41 tjänster som lärare på mellanstadiet och16 tjänster som lärare på högstadiet. Elever bosatta på orter där svenskutlandsskola saknas kan få hand-ledd svensk korrespondensundervisning ellerkompletterande svensk undervisning. SÖ beräknar en ökning av denna post med . Kostnaderna för undervisningsmateriel beräknas öka med . Statsbidrag till hyra av lokaler förutlandsskola kan utgå efter beslut av SÖ efter prövning i varje särskUt fall.För /72 har SÖ medgett sådant statsbidrag om totalt . Dåhyreskostnaderna för berörda skolor beräknas stiga beräknar SÖen ökning av medelsbehovet med . Kommun, som i sina skolor mottar utlandssvenskaelever, har rätt till statsbidrag motsvarande ersättningen vid kommunalsamverkan på skolväsendets område. Sådant statsbidrag har innevarande budgetårrekvirerats i betydligt större utsträckning än tidigare varför SÖ för läsåret1973/74 räknar med ett medelsbehov av . (+44 000 kr. Pris-och löneomräkningen beräknas till . En minskning enligt O-alternativet skulleerfordra en indragning av sex lärartjänster, vilket i sin tur kräver ennedläggning av två, eventuellt tre, skolenheter. En sådan nedläggning skulleleda till att ca 100 utlandssvenskaelever, dvs. av samtliga, utestängs från svensk undervisning, något somskulle strida mot statsmakternas beslut om undervisning förutlandssvenskars barn. redovisning av erfarenheterna avverksamheten vid utlandsskolorna I enUghet med beslut ianledning av prop. 1971: 1 (bil. 10 s. 173, UbU 1971: 1, rskr 1971:58) uppdrogKungl. Maj:t den 2 aprU 1971 åt SÖ att redovisa erfarenheterna av 1968 årsbeslut om statsbidrag till svenskundervisning i utlandet. SÖ har med skrivelse den 17 december 1971överlämnat en sådan redovisning.