prop · FW0347 · 1973-12-31 00:00:00 — Generaldirektören , ordförande,riksdagsledamoten , numera regeringsrådet samtriksdagsledamöterna . Prop.1973: 47 14 företagSABO, Svenska , , ,() samt kommunstyrelserna i ,, , , , , , , , Umeåoch . Dämtöverhar yttranden över belänkandet kommit in från ett tiotal andra organisationer. har i betänkandet lagt fram ett omfattande program för utbyggnad avfamiljestödet avsett att genomföras . Jag vill nu ta uppde frågor som gäller ekonomiskt stöd i samband med barns födelse och vid vårdav sjukt eller handikappat barn samt frågan om förstärkning avbarnpensionerna. 2 Gällande bestämmelser m. m. 2.1Ekonomiskt stöd i samband med bams födelse Gällandebestämmelser om förmåner vid barns födelse finns i 3 kap. lagen (1962: 381) omallmän försäkring (AFL). Varje barnaföderska, som omfattas av den allmännaförsäkringen, har rätt till en moderskapspenning om , vilketmotsvarar gmndsjukpenning (6 X 180 = 1080). Vid flerbarnsfödsel utgår ytteriigare . för varje barn utöver detförsta. Av moderskapspenningen kan den försäkrade lyfta . före barnelsfödelse, dock tidigast före den dag då nedkomsten beräknas ske.Kvinna, som har rätt till moderskapspenning får vid sjukdom integrandsjukpenning eller bamtillägg för tiden fr. o. m. förlossningsdagen t. o. m.den tjugunionde dagen därefter. Förvärvsarbetandekvinna, som på grund av barns födelse avhåller sig från förvärvsarbete, harvidare rätt till tilläggssjukpenning i . Fömtsättning härför äremellertid att hon under minst före nedkomsteneller den beräknade tidpunkten därför varit placerad i en sjukpenningklass därsjukpenningen överstiger gmndsjukpenningen. Tilläggssjukpenningen utgårtidigast från den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för nedkomstenoch senast fr. o. m. förlossningsdagen. Tilläggssjukpennmgen utgår endast fördag då kvinnan avhåller sig från förvärvsarbete och längst till etthundraåttiondedagen efter förlossningsdagen eller efler den tidigare dag då sjukpenningenbörjat utgå. Rätten lill fortsatt tihäggssjukpenning upphör, om kvinnan underdenna tid utför förvärvsarbete . Fr. o. m. den trettiondedagen efter förlossningsdagen utgår sjuk-pennuig endast om kvinnan har eher pågrand av sjukdom är förhindrad att ha bamet i sin vård. Bamtillägg utgår intetill tilläggssjukpenning som utges i anledning av barns födelse. Prop.1973: 47 15 2.2 Sjukpenningvid vård av sjukt bam AFLinnehåller inte någon bestämmelse om möjlighet att få sjukpenning vid vård avsjukt barn. Däremot finns möjlighet för statsanställda att under vissaomständigheter få tjänstledighet med reducerad lön för sådan tihsyn.Statsanställd vårdnadshavare kan således enligt 19 § 6 e) i Allmäntavlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (AST) få tjänstledighetmed s. k. B-avdrag från lönen () per kalenderår förbl. a. tillsyn av minderårigt bam i hemmet när annan person inte kan anlitasför tillsyn av barnet, och behovet av tjänstledighet är hastigt påkommet. Medminderårigt bam avses i detta sammanhang barn som inte förmår reda sig utanhjälp av vuxen, dvs, i regel bam som inte är över den lägre skolåldem, Möjlighetemaalt få barntillsyn efler hänvändelse till myndighet skall beaktas. Likartadebestämmelser finns i de kommunalanställdas avtal (ABT 70 och ABK 70). Enanställd får, om synnerliga skäl föreligger, under tjänstledighet för enskildaangelägenheter behålla lönen under sammanlagt perkalenderår. Som synnerliga skäl anses bl. a. minderårigt barns sjukdom i detfall då vård av barnet inte kan ordnas på annat sätt. Någon definition avbegreppet minderårigt barn lämnas inte, dock sägs att behovet av tillsyn börstyrkas med läkarintyg vid äldre barns sjukdom. Även här skall möjligheten attanlita den kommunala servicen för vård av sjukt bam beaktas. 2.3 Vårdbidragtill $vårt handikappat barn Enligt9 kap. 3 § AFL har barn rätt lill vårdbidrag i form avinvaliditetsersättning om bamet på grand av sjukdom, psykisk efterblivenhet,vanförhet eller annat lyte för avsevärd tid och i avsevärd omfaltning är ibehov av särskild tillsyn och vård. Invalidiletsersättning i denna form utgårmed av basbeloppet . Närvårdbidraget infördes (prop. 1964: 94) anförde föredragande departementschefenatt de behov av tillsyn och vård som skall beaktas är sådana som går utöver demsom föreligger hos ett normalt utvecklat barn. Behovet av särskild tillsyn ochvård skall föreligga i avsevärd omfattning. Bedömningen får ske med ledning avden särskilda arbetsinsats som vårdaren får göra och de särskilda kostnadersom barnets handikapp föranleder. Vårdbidrag bör vidare utgå om vårdbehovet sannoliktär bestående avsevärd tid framåt eller . Vårdbidragutgår inte om barnet stadigvarande vistas på anstalt som tillhör staten, kommuneller landsting eller på annan anstalt som det utgår statsbidrag till. Vårdasbarnet utom anstalten men genom dennas försorg utgår inte heller vårdbidrag. tillämpningsanvisningar för vårdbidraget understryksatt grunden för det särskilda behovet av tillsyn och vård skall 1973: 47 16 Något uttömmande sätt att ange vilka olika slag av handikapp som kanföranleda bidragsrätt finns emellertid inte. Som en exemplifiering anges ianvisningarna vissa grupper av sjukdomar, skador och defekltillstånd, där ettavsevärt behov av tillsyn och vård kan föreligga. Vid bedömningen av rätt tillbidrag blir ytterst förhållandena i det enskilda fallet avgörande även om de ianvisningarna angivna allmänna riktlinjerna tjänar som ledning i de flestafall. De behov av vård ochtillsyn som skall beaktas är sådana som går utöver dem som föreligger hos ettnormalt utvecklat barn i motsvarande ålder. Behovet skall föreligga i avsevärdomfattning. Vid bedömningen av behovet skall beaktas den faktiskaarbetsprestationen vårdaren måste utföra i samband med skötseln av bamet. Inleendast vårduppgifternas art ulan även deras frekvens samt tillsynsbehovel ochvårdarens bundenhet skall beaktas. Vidare skall de av barnets vård i hemmetförorsakade särskilda kostnaderna beaktas. Hänsyn bör las inle endast tih dedirekta kostnaderna utan även till nöjaktigt dokumenterade indirekta kostnader,t. ex. att modern på grund av vården måste avstå från förvärvsarbete som honannars med sannolikhet skulle ha ägnat sig åt. Kungl.Maj:t har uppdragit åt att undersökatillämpningen av gällande regler om bl. a. invalidiletsersättning. Beträffandevårdbidrag skall verket undersöka om avgränsningen av den bidragsberättigadekretsen är den riktiga och om det inte kan vara befogat att införa en lägregrad av ersättning för fall som är uteslutna från bidrag. Riksförsäkringsverkethar redovisat en första etapp av sitt utredningsarbete (Rfv11: 100) och därvid anmält sin avsikt att i samråd med statens handikapprådpröva möjligheterna att företa ytterligare undersökningar innan verket läggerfram förslag i ämnet. Folkpensioni form av barnpension utgår enligt 8 kap. 5 § AFL till barn somförlorat någon av föräldrarna. Den avlidnes nationalitet och mantalsskrivningsförhållandensaknar därvid betydelse. Såsom villkor för rätt till barnpension frånfolkpensioneringen gäller i stället att bamet är svensk medborgare och bosatt iSverige. Skulle barnet inte fylla dessa villkor för dödsfalletmen väl , börjar pensionen att utgå från denna senaretidpunkt. Då den naturlige fadern dör föreligger ej rätt till bampension förbarn, som är adopterat av annan än den avlidnes make. Sådant barn har sinpensionsrätt helt knuten till adoptanten. Om en fader till barn utom äktenskaphar åtagit sig att fullgöra sin underhållsplikt genom att utge ettengångsbelopp på grundval av avtal som är bindande för barnet, är bamet inteberättigat till pension efler honom. I övrigt är barn utom äk- Prop.1973: 47 17 tenskaphelt jämställda med barn i äktenskap när det gäller rätt till pension. Rättentill barnpension påverkas vidare inte av att efterlevande moder eller faderingår äktenskap. Vad angår fosterbarn är rätten till barnpension knuten till denaturliga föräldrarna och inte till fosterföräldrarna. Barnpensionfrån folkpensioneringen utgör för år räknat av basbeloppet. Har barnetsbåda föräldrar avlidit utgör barnpensionen av basbeloppet. Tillänka som har barn med den avlidne ulgår änkepension frånfolkpensioneringen av basbeloppet. För den som inle har ATP eller somhar lågt ATP-belopp utgår dessutom pensionstillskott med f. n. Änkepension utgår även till ogift eller frånskild kvinna somstadigvarande sammanbodde med den avlidne och har barn med honom. För den somblev änka före är änkepensionen inkomstprövad. Änkepensionutgår även till änka utan barn om hon fyllt och varit gift med denavlidne före dödsfallet. Pensionen reduceras därvid med hänsyntill änkans ålder vid dödsfallet. Barnpensionfrån tilläggspensioneringen, som regleras i 14 kap. 1 och 45 §§ AFL,tillkommer försäkrads barn som inte fyllt . För rätt till sådanbarnpension krävs att den avlidne vid sin död var berättigad tilltilläggspension i form av förtidspension eller ålderspension eller om han viddenna tidpunkt i stället skulle fått sin arbetsförmåga nedsatt skulle hakommit i åtnjutande av förtidspension från tilläggspensioneringen. I defall den avlidne efterlämnar även änka som är berättigad till pension eflerhonom ulgör barnpensionen från tilläggspensioneringen för år räknat av denpension den avlidne skulle varit berättigad till. I annat fall utgörbarnpensionen av nämnda pension. Om det finns flera barn ökas desammanlagda procenttalen med 10 för varje ytterligare barn och det sammanlagdapensionsbeloppet delas lika mellan barnen. Detkan i vissa fall förekomma att en person är berättigad till såväl barnpensionsom änkepension. På grand härav har i 14 kap. 7 § AFL stadgats alt vid sådantsammanträffande endast en av pensionerna skall utges. Bampensionfrån tilläggspensioneringen står således i relation till den avlidnes tidigareinkomster. Detsamma gäller änkepension från tilläggspensioneringen, som utgör35 % av den avlidnes pension om även bampension utgår och i övrigafall. 2 1973.1 saml. 1973: 47 18 redovisar inledningsvis vissa drag i den utveckling som ägt rum ifråga om familjernas levnadsmönster och samhällets stöd till barnfamiljema.Kommittén konstaterar att utbildningsexpansionen och samhällsförändringarna iövrigt har gjort att ungdom oavsett kön numera i regel skaffar sig en ordentligyrkesutbildning för alt delta i arbetslivet. De gifta kvinnornas förvärvsverksamhethar ökat snabbt och särskilt de unga familjerna finner det naturligt attbåda föräldrarna förvärvsarbetar. Avbrotten i förvärvsverksamheten när barnenär små tenderar att förkortas. finns det emellertid storaskillnader mellan mäns och kvinnors villkor i arbetslivet och i samhället. Denkraftiga ökningen av de gifta kvinnornas förvärvsverksamhet under 1960-talethar haft stor betydelse för att förbättra många barnfamiljers ekonomi. Till detlahar bidragit kraftiga satsningar från samhällets sida inle bara i fråga ombarntillsyn ulan också inom bl. a. arbetsmarknads- och utbildningspolitiken.Genom en jämförelse mellan 1958 och 1969 års hushållsbudgetundersökning belyserkommittén hur inkomstutvecklingen och det förstärkta familjestödet ökatbarnfamiljernas konsumtion. Jämförelsen visar att konsumtionen, mätt i fastpenningvärde, mellan de båda undersökningarna ökat med 64 %för gifta med barn och för ensamstående med barn. Motsvarande ökningav konsumtionen för gifta och ensamstående utan barn var resp. . Kommitténkonstaterar också att barnfamiljernas realinkomster ökat snabbare än denallmänna inkomslutvecklingen och att stödet till barnfamiljerna i sin tur ökatännu snabbare än barnfamiljernas realinkomster. Under första delen av 1960-laletlåg utgiftsökningen för familjepolitiken främst på konlantstödet, i synnerhetpå barnbidragen som stegvis höjdes från . år 1965.Under senare delen av 1960-talet har den relativt sett snabbasteutgiftsökningen skett på servicesidan. Kommittén konstaterar också attbetydelsefulla förskjutningar av det ekonomiska stödets inriktning ägt rum.Således har stödet till barnfamiljerna via skattesystemet minskat och stödetgenom bidrag ökat. Vidare har de skattelättnader och bidrag som utgår eftercivilstånd minskat, medan de som är beroende av barnförekomst ökat. Slutligenhar de förmåner som har större värde för den enskilde ju högre hans inkomst ärminskat, medan de som är oberoende av inkomst och de som stiger ju lägreinkomsten är, har ökat. har i sitt arbete utgått från att båda föräldrarna genom åtgärder påutbildnings- och arbetsmarknadsområdet saml genom en fortsall snabb utbyggnadav samhällets barnrillsyn skall Prop.1973: 47 19 beredasmöjlighet lill arbetsinkomster. Kommittén har genom exempel visat att det bästasättet att förbättra den ekonomiska standarden för både föräldrar och barn äratt det finns två förvärvsinkomster. Mot den bakgrunden betonar kommitténstarkt vikten av en fortsalt snabb utbyggnad av samhällets barntillsyn. Delfinns emellertid vissa situationer då det även efter en väsentlig utbyggnadav samhällsservicen i regel är ofrånkomligt att en av föräldrarna stannarhemma för att ta hand om barnen. Det gäller framför allt i samband med ettbarns födelse och därefter. När ett barn blir sjuktkan det också ofta vara nödvändigt att en förälder stannar hemma från arbetetför att se till barnet. Svårt handikappade barn kräver också regelmässigt vårdoch tillsyn i sådan omfaltning alt det är ogörligt att båda föräldrarnaförvärvsarbetar. För familjer i dessa situarioner är det då inte tillräckligtatt få ett bidrag till barnkostnaderna ulan del behövs enligt familjepolitiskakommitténs mening ett särskilt slöd på en sådan nivå att det i realiteten gerdem en viss kompensarion för bortfallet av den ena förälderns arbetsinkomst. anser att moderskapsförsäkringen bör omvandlas till enföräldraförsäkring. Föräldraförsäkringen bör innefatta en ekonomisk ersättningi form av föräldrapenning med en garantinivå för alla föräldrar. Härigenom fåralla föräldrar oberoende av inkomst och tidigare sysselsättning ettgrandläggande skydd i samband med och närmast eflerbarnets födelse då familjen är hänvisad att leva på en inkomst. Kommitténsförslag om en garantinivå för föräldrapenningen tar framför allt sikte på degrupper som är sämst ställda i fråga om stöd i samband med barnets födelse,nämligen de som av olika skäl inte är placerade i sjukpenningklass somberättigar till tilläggssjukpenning. Enligtden undersökning kommittén låtit utföra var gifta eller samboendemödrar försäkrade för följande sjukpenning före nedkomsten. Moderns sjukpenning kr./dag Inkomst kr./är under 1 800 hemmamakeförsäkrad 1800-11999 12 000-23 999 24 000 eller mera 2,61 34,2 15,2 38,3 Prop.1973: 47 20 Endastca hälften av mödrarna hade således en årsinkomst på . Ävde hemmamakeförsäkrade var sex av tio omföderskor, dvs. de hade barn förut. Deca ogifta mödrama som inte sammanlevde med fadern hade före nedkomstenföljande sjukpenning. Modems sjukpenning kr./dag 7,6 50,1 20,7 43,4 Föratt det grandläggande stödet skall skapa ett tillfredsställande skydd åtfamiljens ekonomi mot de inkomstminskningar som uppkommer i samband med ettbarns födelse bör garantinivån vara tillräckligt hög för att ge ett väsentligtbidrag till försörjnmgen åt en av föräldrarna. Kommittén föreslår attföräldrapenning alltid skall utgå med . Om föräldern harhögre sjukpeiming bör föräldrapenningen utgå med detta högre belopp. Kommitténhänvisar i detta sammanhang till sjukpenningutrednuigens uppdrag att undersökade tekniska föratsättningama för att inordna bl. a. sjukpenningen i beskatlningssystemet. Kommitténhar övervägt att öppna särskilda möjligheter till förskottsuttag avföräldrapenning. Ett förskott med t. ex. . i samband med förlossningenskulle reducera antingen den löpande dagersättningen , ellerersättningstiden . Olägenhelema därmed anser kommittén vara störreän fördelen med ett engångsbelopp. 3.2.2Båda föräldrarnas rätt till föräldrapenning och ersättningslidens längd mening bör fadern ges möjlighet att vara hemma under en kortare tidi samband med förlossningen. Vidare bör fadern få möjlighet att vara hemma istället för modern om hon tar eller går tillbaka tillförvärvsarbete, återapptar studier e. d. föreslagna föräldrapenningen är alltså avsedd att tillkomma bådaföräldrarna. Den skall utgå till den av föräldrama som sköter den huvudsakligadelen av vården och tillsynen av bamet och då inte förvärvsarbetar. Iöverensstämmelse med vad som gäller för till-läggssjukpenningen vid bamsbördbör föräldrapenningen kunna utgå till modem före förlossningen, dock tidigastfr. o. m. den sextionde dagen före förlossningen. Föräldrama bör sedan istörsta möjliga mån själva få avgöra vem av dem som skall stanna hemma för attvårda barnet. 1973: 47 21 Kommitténföreslår således att fadern skall få föräldrapenning i om hanär hemma från arbetet i anslutning till nedkomsten. När föräldrapenning därvidulgår till båda föräldrama bör per dag avräknasfrån den sammanlagda ersättningstiden. Moderns samtycke bör krävas i syfte attförebygga att förmånen missbrukas t. ex. av fader som ej sammanbor med sinfamilj. Föräldrapenning bör bortsett från de nämnda tio dagama, inte kunnautgå till båda föräldrarna . I frågaom ersättningstiden anser familjepolitiska kommittén alt föräldrapenningen ilikhet med tilläggssjukpenningen vid bamsbörd bör kunna utgå med början ett parmånader före bamets födelse och under en del av barnets första levnadsår.Tilläggssjukpenningen kan nu utgå av . Omen kvinna utnyttjar sin rätt till tilläggssjukpenning föreförlossningen, kanske beroende på att arbetet då blivit för ansträngande förhenne, står hon utan sjukpenning när barnet bara hunnit bli fyra månadergammalt. Särskilt med tanke på att spädbarn normalt inte tas emot på daghemföre sex månaders ålder är det enligt kommitténs mening angeläget alt utsträckatiden. Det glapprum som kan uppstå mellan ersättningstidens slut och barnets sexmånadersålderbör, menar kommittén, fyllas ut. Självfalletbör barnens rätt till en så god omvårdnad som möjligt under de förstalevnadsåren väga tungt vid en bedömning av ersättningstidens längd. Det saknasentydiga forskningsresultat och erfarenheter som visar att vistelse i daghemeller familjedaghem är olämplig för barn under exempelvis , ett åreller . har i denna fråga framhållit förkommittén att det f. n. inte finns någon vetenskaplig forskning eller annanutredning som direkt belyser erfarenheterna av sexmånadersgränsens lämphghetnär det gäller att introducera barn på daghem. Kommitténanser sig därför inte ha funnit belägg för att en ytterligare förlängning aversättningstiden, utöver vad som fordras för att täcka tiden fram tillnuvarande gräns för inskrivning i daghem, skulle behövas för att tillgodosebarnens behov av bästa möjliga omvårdnad. Mot en alltför kraftig förlängning avtiden talar enligt kommittén hänsyn till kvinnans ställning på arbetsmarknaden.Tills vidare torde det vara realistiskt att utgå från att en förlängning aversättningstiden i praktiken skulle medföra längre avbrott än f. n. iförvärvsverksamheten för många kvinnor och därmed risk för större tveksamhetfrån arbetsgivarnas sida när det gäller anställning och befordran av kvinnor.Vid en sammanvägning av dessa olika synpunkter har kommittén stannat för attföreslå att föräldrapenning skall utgå , dvs. Prop.1973: 47 22 föreslår att föräldrapenning skall utgå endast när någon avföräldrarna inte förvärvsarbetar. Kommittén konstaterar att den nuvarandetilläggspenningen utgår endast när modern inte förvärvsarbetar. Om ett sådantvillkor inte fastställdes skulle . utgå även om båda föräldrarnaförvärvsarbetade. I många fall skulle detta gälla familjer där föräldrarna hararbeten som är mindre fysiskt ansträngande och ofta väl betalda. Enföräldrapenning som var fri från villkor om bortovaro från förvärvsarbete fördelen upp till garantinivån men som i övrigt hade sådant villkor skulledessutom kunna medföra, att olika delar av föräldrapenningen kom att utgå påolika tider. Ett sådant system skulle få svårförklarliga verkningar och blikomplicerat att administrera. Närdet gäller anställningsskyddet har kommittén föreslagit alt delta utsträckstill att omfatta även fadern och med hänsyn till kommitténs förslag omförlängd ersättningstid att gälla . Kommittén föreslår vidareatt rätten att stanna hemma med bibehållet skydd i anställningen kan gällahögst två sammanhängande perioder för vardera föräldern. Ifråga om rätten till föräldrapenning har kommittén inle funnit skäl till någon begränsnmgav antalet ledighetsperioder. F. n. gäller att rätten till tilläggssjukpenningvid barnsbörd upphör, om kvimian utför förvärvsarbeteunder . Denna regel bör enligt kommitténs mening utgå. Ombåda föräldrarna förvärvsarbetar på halvlid blir inkomstbortfallet i principdetsamma som om en förälder arbetar heltid och den andra helt avstår frånförvärvsarbete. Det är önskvärt att denna lösning inte ställer sig mindreförmånlig i bidragshänseende än om föräldrarna exempelvis arbetar vissaveckodagar vardera. Kommittén anser därför att halv föräldrapenning bör kunnautgå i de fall då föräldrama arbetar högst halv arbetstid. Arrangemang av dettaslag får sannolikt ingen större utbredning. Det är emellertid angeläget attreglerna om föräldrapenning utformas flexibelt med bevarande av principen altföräldrapenningen endast utgår för tid då en förälder är hemma hos barnet.Kommittén har därför funnit att rätten lill halv föräldrapenning bör stå öppeni alla de situationer då en förälder arbetar högst halvtid. Kommitténunderstryker att rätten till ersättning endast skall föreligga för sådan tid dåföräldern är hemma hos sitt barn. För då en av föräldrarna uppbär helföräldrapenning eller någon eller båda av föräldrarna uppbär halvföräldrapenning avräknas från ersättningstiden. Avpraktiska skäl är det önskvärt att finna en enkel och enhetlig bestämning avhalv arbetstid. Kommittén föreslår att villkor för halv föräldrapenning skall vara att föräldern förvärvsarbetar högst fyra Prop.1973: 47 23 Halv föräldrapenning bör inte utgå om föräldern har kvar mer änhälften av sin tidigare inkomst. föreslår att det införs en regel om viss tids bosättning i riket försåväl medborgare i som medborgare i andra länder. Det kan dock inteanses nödvändigt att alla invandrare och utlandssvenskar som redan föreankomsten hit väntar barn skall vara utestängda från rätten tillföräldrapenning. Kommittén anser det vara tillräckligt om de varit bosatta ilandet före nedkomsten. Av praktiska skäl bör villkoret få denutformningen alt någon av föräldrarna skall ha varit inskriven hosförsäkringskassa före nedkomsten. 3.2.5Villkor för föräldrapenning över garantinivån föreslår att den nuvarande kvalifikationstiden i frågaom placering i viss sjukpenningklass sänks . Kommitténerinrar emellertid om nu tillämpad praxis, enligt vilken avbrott iförvärvsarbete före den beräknade tidpunkten för nedkomstenalltid anses föranlett av havandeskapet och därför ej leder till klassändring.Kommittén framhåller alt en sänkt kvalifikationslid med bibehållande avangivna praxis skulle leda till att rätt till föräldrapenning överstigande garanlinivånskulle uppkomma även vid mycket kort tids arbete en konsekvens som kommitténinte kan acceptera. För att undvika denna konsekvens förordar kommittén enändrad praxis, innebärande att en försäkrad inte får bibehålla sin sjukpenningklassvid ledighet enbart för graviditet, om hon inte före ledighetens börjanförvärvsarbetat . Medhänsyn lill alt garantinivån på . motsvarar en sjukpenningklass mellan denuvarande klassema nr 10 och 11, bör för en föräldrapenning som överstigergarantinivån fordras placering i lägst klass 11 och att denna placering varat iminst . Kommitténföreslår vidare att ena förälderns rätt till föräldrapenning över garantinivånbör vara beroende av alt den andra föräldern är placerad i sjukpenningklass somgäller för förvärvsarbetande. Undantag från den föreslagna regeln bör dockgöras för förridspensionä-rer som inte kan uppnå en kvalificerande sjukpenningklassplaceringoch för studerande, däribland personer som genomgår arbetsmarknadsutbildning,om de har studierna som huvudsyssla.