prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — övriga statsinkomster, som består avinkomster från rörelse och kapital,inkomster från vissa nominellt prissätta tjänster samt vissa kalkylmässigaposter, beräknas ha vuxit med 1972, Motsvarande tillväxt för 1973har skattats tUl , Den relativt stora skillnaden i ökning mellan de bådaåren beror i första hand på en ojämn fördelning mellan hälfterna av respektivebudgetår. De totala statsinkomsterna växte endastmed 1972, Delprognoserna för statens olika inkomstkällor anger enbetydligt snabbare tUlväxt 1973, eller , Dentyngst vägande delen av statsutgifterna, eller , utgörs avtransfereringar. 1972 steg de totala transfereringarna med , medantUlväxten 1973 kan beräknas till , Överföringarna till kommun respektivesocialförsäkringssektor behandlas närmare i avsnitten rörande dessa bådasektorer. Transfereringarna till hushållen ökade relativt snabbt ,eller med , Bidragande härtill var bl, a, de nya regler för de statiigabostadstilläggen som började tillämpas fr. o, m, , Dessutomutbetalades ett särskilt statligt bostadstillägg. För 1973har de statliga inkomstöverföringarna till hushållen beräknats öka med knappt12 %. Bakom uppgången ligger en i samband med skatteomläggningen beslutadbeloppshöjning av det allmänna barnbidraget samt studiebidraget. De statliga konsumtionsutgifterna steg1971 med i volym och i värde. beräknas däremotkonsumtionens tillväxt ha begränsats till i volym och ivärde. Denna till synes förvånansvärt kraftiga avsaktning faller emellertidhelt på den löpande förbrukningen, där de militära maskininköpen ochfortifikationsanläggningarna ingår som en tung komponent, I volym räknat stegdessa båda delposter med tillsammans 1971 för att påföljande år minska medknappt , Rensat från de mUitära maskin-inköpen ochfortifikationsanläggningarna fås en helt annan bild av den statligakonsumtionens utveckling och 1972 en ökning 1971 med mot enuppgång 1972. Den låga tUlväxten 1971 kan i huvudsak hänföras tiU denåterstående delen av den löpande förbrukningen. Det är troligt attmomshöjningen medförde att ett flertal inköp tidigareladestill 1970, Enligt nationalräkenskaper ökade denlöpande förbrukningen 1970 (exkl. mUitära maskininköp m, m,) med ivolym. Den tunga posten i konsumtionen, , utgörs emellertid avpersonalkostnader. Såväl 1971 som 1972 har tillväxten av denna komponentutgjort något i volym. har antagits en något snabbarevolymökning av de statliga konsumtionsavgifterna än 1972, eller ,Skillnaden mellan de två åren kan i första hand hänföras till ett väntat omslagav den löpande förbrukningen. Sysselsättningen inom den statiiga myndighets- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 160 sektorn1973 beräknas däremot växa i ungefär samma takt som 1972. Uttryckt i löpandepriser föratses inte heller någon acceleration av tillväxttakten för dentotala konsumtionen 1973. Detta sammanhänger främst med en beräknad lägreökningstakt av statstjänstemannalönerna. Investeringsverksamheteninom statliga myndigheter beräknas ha ökat med i värde 1972. Dettamotsvarar en real uppgång om . Det kan som kontrast nämnas attmyndigheternas investeringar 1971 minskade i volym med . Den kraftigatillväxten var huvudsakligen att hänföra till de ekonomisk-politiskastimulansåtgärder som vidtogs framför allt och ,Sålunda steg t, ex, det statligavägbyggande som finansieras via anslagen till beredskapsarbeten tiU 1972, förutses som framgår av kapitel VII en nedgångav de allmänna statliga beredskapsarbetena. Bland annat som en följd häravberäknas de statliga myndigheternas investeringar 1973 sjunka i värdeoch i volym. Densnabba tillväxten av i första hand de statliga transfererings- ochinvesteringsutgiftema ledde till en ökning av de totalastatsutgifterna om . fömtses en något mera dämpad ökningstakt,eller . Den jämfört med inkomsterna påtagligt snabbare uppgången1972 av statens utgifter fick relativt kraftiga återverknmgar på detfinansiella sparandet från ett överskott 1971 om drygt 1 300 milj, kr. tUlett underskott 1972 om knappast 2 100 milj. kr. förutses en vissytterligare försvagning till ett utgiftsöverskott om ca 2 200 milj. kr. Omfattningen avutlåning och andra fiiiansiella transaktioner var relativt oförändrad ochinga stöiTe förändringar föratses heller , Det bör i detta sammanhangpåpekas att omvandlingen från budgetår till kalenderår är gjord under ganskastor osäkerhet varför utfallet kan visa sig medföra justeringaroch förskjutningar mellan åren. Detta gäller framför allt utlåning och andrafinansiella transaktioner. Totalbndgetens saldo, dvs. i principnettot av det finansiella sparandet och definansieUa utgifterna, visade enligt enbart kassamässigastatistik ett underskott om ca 6 350 milj. kr. anger ovanståendeberäkningar ett i stort ungefär oförändrat saldo. Det kan nämnas att mellanbudgetåren 1972/73 och 1973/74 antas budgetunderskottet sjunka med ca 1 500milj, kr, Bilden av den kommunala sektornsutveckling och 1972 har märkbart kommit att förändras sedan kommunernasräkenskaper och den genomförda kommunenkäten blivitslutligt bearbetade. Vad gäller 1971 har sålunda konsumtionens tillväxt i volym dragits ned från av statistiskacentralbyrån tidigare redovisade till något över 2 %.En motsvarande revidering från till har fått göras för 1972.Allmänt kan sägas att de nu gällande konsumtionsberäkningama förefaller attbättre korrespondera mot den dämpning av aktivitetstUlväxten inom denkommunala sektom, som i andra sammanhang kommit tUl uttryck. Storleken avrevideringarna kan dock förefalla något förvånande. De beräkningar över utvecklingen1973 som presenteras i det följande, innebär sammanfattningsvis en fortsattsvag tillväxt av kommunernas slutliga efterfrågan. Eftersom enrelativt begränsad ökning av de kommunala inkomstema är att förutse, väntas1973 medföra en viss försvagning av det finansiella sparandet efter denmarkanta förbättring som mträffade 1972. TabeU VIII: 2. Kommunernas inkomster ochutgifter 19721973 Exkl, bostäder, kommunala bolag och stiftelser 1 340 1 580 1050 8 170 3 940 8 970 4 330 9,0 11,5 10,0 11,5 Netto av mark-och fastighetsköp 30 370 9 420 1 120 -530 3.5 -5,5 upplåningomfattar upplåning på och utanför kreditmarknaden. Procenttalen är avrundadetUl jämna halva resp. hela procent. Källor: ,och . 11 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 162 Kommunernas inkomster består till drygthälften av skatteintäkter. Statsbidrag och övriga inkomster svarar för ca 1/4vardera. I övriga inkomster ingår bl. a. inkomster från försäljning avavgiftssatta tjänster och inkomster från rörelse och kapital. Skatteinkomsterna (inkl. indirektaskatter), som ökade med 1971, beräknas ha stigit betydligt snabbare1972, eller med . Som framgår av nedanstående tablå var den storainkomstförstärkningen att återföra på en förhållandevis betydande tUlväxtav såväl förskott som slutregleringsmedel. Det kan i detta sammanhang observerasatt ett särskUt förskott till i huvudsak inflyttningskommuner har tUlkommitfr. SärskUt förskott tiU inflyttningskommuner SärskUt förskott på grund av skatteomläggningen Summa utbetalda direkta skatter 22 507 2 607 Som en följd av den överenskommelse somträffades mellan kommunernas organisationer och staten i samband medriksdagsbeslutet om den senaste skattereformen kommer den kommunalautdebiteringshöjningen att begränsas tUl . Detta är en av orsakernatill att de ordinära förskotten väntas öka endast obetydligt 1973. En betydligtviktigare omständighet är dock att skattereform på grand av det systemsom tUlämpas för utbetalningar av kommunalskattemedel först får direktaåterverknuigar på kommunernas inkomstförhållanden. harnämligen förskottsbetalningarna av kommunalskattemedel enligt gällandeutbetalningsregler främst grundats på inkomstförhåUandena respektive 1970.1973 kommer emellertid det bortfall i det kommunala skatteunderlaget som följdeav skattereform att inverka såväl på slutavräkningen avseende 1971 sompå de fortsatta förskottsutbetalningarna. Kommunema skall kompenseras för dessainkomstbortfall. Vad gäUer slutavräktungarna sker detta genom ettskattebortfallsbidrag direkt över statsbudgeten (1 250 nulj. Vad gällerförskottsbetalningarna tUlkommer ett extra förskott av skattebortfallsbidragavseende inkomstförhållanden. I likhet med övriga förskott tUlkommunema regleras även detta förskott över » SFS 1971:189 och 190. Bil.1 Preliminär nationalbudget 163 inkomstskattetiteln.i Som framgår av tablånuppgår förskotten av skattebortfallsbidrag 1973 tiU drygt 1 300 mUj, kr.Totalt, inklusive de tiU beloppet relativt obetydliga indirekta skattema, kande skattemedel som tillfaller kommunerna beräknas öka 1973 med drygt 5 %.- Statsbidragen ökade medca tUl 1971 och kan därefter beräknas ha vuxit med till 1972. Den kraftiga ökningen av bidragen1972 är bl. a. en följd av de stimulansåtgärder som regeringen vidtog underhösten 1971 samt i viss utsträckning även av de åtgärder som sattes i kraftunder augustiseptember 1972 för att förbättra sysselsättningsläget inombyggnadsverksamheten. Dessa åtgärder var nämligen till stor del inriktade påden kommunala byggnadsverksamheten. Även 1973 kan statsbidragen antas komma attväxa i snabb takt, om än inte i samma grad som 1972, Den fortsatt högatUlväxttakten, , förklaras framför allt av ovan berörda ersättning överstatsbudgeten av skattebortfaUsbidrag avseende slutavräkningen för 1971.HärtiU kommer en kompensation till kommunerna om 250 milj, kr. för denmerkostnad som höjningen av den allmänna arbetsgivaravgiften vid årsskiftet1972/1973 från tUl beräknas medföra. Totalt, inklusive övrigainkomster, beräknas de kommunala inkomsterna växa . Dettaär en betydligt lägre tillväxt än , då inkomsterna steg med . Som omnämndesinledningsvis har den kommunala konsumtionstillväxten 1972 skattats till digt3 % i volym, I värde räknat uppgick ökningen till , Avkonsumtionsutgifterna utgör personalkostnaderna , Beräkningen avsysselsättningsökningen inom den kommunala sektorn 1972 är speciellt osäker pågrand av den genomförda arbetstidsförkortningen. Ävarbetskraftsundersökningarna att döma har antalet anställda inom sektorn stigitmed under de tre första kvartalen 1972 jämfört med motsvarande period1971. Enligt de i nationalräkenskaperna ingående arbetsvolymberäkningarna harantalet arbetade timmar för vuxit med . För 1973förutses en viss acceleration av den volymmässiga konsumtionstUlväxten. I värderäknat kan däremot ökningtakten antas bli något svagare än , främstpå grund av lägre avtalsmässiga löneökningar för de kommunalanställda. Dedirekta effekterna på den kommunala konsumtionens tillväxt 1972 av regeringensekonomisk-politiska stimulansåtgärder har ten-tativt skattats tUl 100 milj. kr. Efter en förhållandeviskraftig investeringsnedgång 1971 steg de kommunala myndigheternas ochaffärsverkens investeringar 1972 1973 och 1974 erhållersålunda kommunerna dubbla bidrag, dels ett förskott över inkomstskattetiteln, dels en slutreglerad ersättning överstatsbudgeten. I samband med slutregleringen avräknas det förskott omdrygt 1 300 milj. kr. " Jämfört med tablånanger tabellen en högre skattesumma. Skilkiaden förklaras av de indirektaskatterna. llt 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 164 i volym och i värde. Som närmareframgår av avsnitt 6 i detta kapitel kan något mer än hela den volymmässigatillväxten 1972 förklaras av vidtagna statliga stimulansåtgärder. De planuppgifterkommunema lämnade antydde en relativt markant neddragning avden reala investeringsverksamheten 1973. Det bör därvid dock observeras attkommunerna vid uppgiftsläm-nartillfället inte hade full kännedom om de avregeringen på tUläggsstat presenterade ekonomisk-politiska stimulansåtgärderna.Dessa omfattade bl. a. finansiellt stöd för igångsättande av statiiga ochkommunala beredskapsarbeten om ca 900 milj. kr.i Totalt förutses destatliga bidragen till kommunala beredskapsarbeten uppgå tUl ca 500 milj. kr.Detta är visserligen ett lägre belopp än 1972, men avsevärt mer än under denärmast föregående åren. Med hänsyn härtill räknas med en endast måttiiginvesteringsnedgång 1973 eUer med i volym. I värde räknat förutses ettjämfört med ungefär oförändrat investeringsbelopp. De duekta effekternapå de kommunala investeringarna av statliga stimulansåtgärder harhärvid antagits motsvara en 3-procentig investeringstillväxt. För en merautförlig redogörelse över den kommunala investeringsutvecklingen hänvisas tillkapitel VII, En summering avkommunernas konsumtions- och investeringsutgifter visar att dessa ökademed i värde och i volym. förutses tUlväxten avkommunernas totala efterfrågan på varor och tjänster stanna vid ivolym och i värde. Denna relativa avsaktning jämfört med fallerhelt på investeringssidan. Med tanke på att brattonationalprodukten 1973 beräknasväxa med i volym innebär detta att den kommunala verksamheten kommeratt utvecklas svagare än den totala produktionen. Kommunernastransfereringsutgifter beräknas ha uppgått till drygt 8 mUjarder kr. Denstörsta utgiftsposten utgjordes av transfereringarna till hushållen, vilkaskattas till kjiappt . förutses dessa senaretransfereringar stiga med . De totala transfereringsutgifterna 1973beräknas växa med att jämföra med 1972. Av ovan redovisadeberäkningar framgår vidare att kommunemas finansiella sparande förstärktes 1972med inemot en och . Denna utveckling bör emellertid sesmot bakgrand av den betydande försvagning som inträffade i första hand 1970.Det kan sålunda nämnas att kommunernas utgiftsöverskott med någothundratal mUjoner översteg nivå. Det minskade utgiftsöverskottet, ikombination med det lätta kreditmarknadsläget, har av kommunerna utnyttjatstill en konsolidering av den likvida ställningen. Lik viditeten beräknassålunda, som framgår av tabell 2, ha förstärkts med ' En stor del härav ca550 milj. kr. hade emellertid annonserats . 750 milj, kr. Parallellt härmed harkommunemas nettoupplåning på den organiserade marknaden bibehållits på en högnivå. Däremot torde en viss avveckling ha skett av den under 1970 och 1971omfattande tiUfälliga upplåningen utanför marknaden. förutseskommunernas finansiella sparande ånyo försvagas, om än endast med någrahundratal . Som närmare motiveras i kapitel IX framstår likväl enfortsatt, om än mindre, likviditetsförbättring som trolig. De anspråk påfinansiella resurser som vid en sådan utveckling måste tUlgodoses torde i högregrad än 1972 komma att täckas av långfristig upplåning på den organiserade marknaden.Det kan nämnas att regeringen beslutat medverka till att kommunerna bereds ettökat låneutrymme i förhållande tiU om ca 500 mUj, kr. Dettautesluter inte att den totala kommunala upplåningen kan komma att minska 1973, TUlsocialförsäkringssektorn har förts vissa verksamheter som kan anses utgöra ledi den samhälleliga trygghets- och socialpolitiken, Sektom omfattar allmänsjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring, frivillig sjukpensionsförsäkring,folkpensionering, tUläggspensionering och frivillig pensionsförsäkring. Sektornär till sin natur en statistisk konstruktion, varför dess gränser integenomgående sammanfaller med berörda institutioners. När man studerar desamhällsekonomiska effekter som utgår från socialförsäkringssektorn har man iregel inget primärt intresse för sektorns efterfrågan på varor och tjänster.Denna är nämligesi helt obetydlig. Det som uppmärksammas är i ställetde finansiella Tabell VIII: 3. Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 19721973 milj, kr. Bidrag från stat och 8 240 3 860 9 240 4 480 2,1. Konsumtion Transfereringar till hushållen Övrigt Finansiellt sparande (1-2) Anm. Procenttalen är avrundade till jämna halvaresp, hela procent. Källor: , ochfinansdepartementet. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 166 flödenamellan socialförsäkringssektorn och övriga sektorer i samhällsekonomin. Allmäntkan sägas att tUlväxten av socialförsäkringssektoms inkomster och utgifter1972, liksom de bedömningar som kan göras , ligger väl ilinje med de senaste årens utveckling. De förslag till sociala reformer sompresenteras i finansplanen kan dock antas komma att resultera i vissaförändringar på sektorns såväl inkomst- som utgiftssida . Socialförsäkringssektorns inkomsterbestår dels av avgifter från de försäkrade eller deras arbetsgivare, dels avbidrag från stat och kommun, dels slutligen av ränteinkomster. Avgifterna, somsvarar för av sektoms totala inkomster, beräknas ha ökat 1972,vUket var betydligt mindre än 1971 då ökningen uppgick till . För1973 har avgiftsflödet beräknats växa med , Orsakerna till dessakraftiga svängningar är till stor del av teknisk natur, såsom närmareredovisats i föregående nationalbudgeter. Arbetsgivarnas avgifter tUlsjukförsäkringen har fr. o. m. 1973 höjts m.ed tUl ,motsvarande ett inkomsttillskott för sektorn om ca 200 milj. kr. Uppskjutandetav ATP-avgiftens tidigare fastställda höjning 1973innebär å andra sidan ett uteblivet inkomsttUIskott av ungefär samma storlek.HärtUl kan läggas en höj-nmg av patientavgiften inom den öppna vården från 7till . Bidragen från stat och kommun beräknas 1973 stiga något snabbareän 1972, eUer med mot . SkiUnaden i tUlväxt faUer helt på denstatliga sektom och sammanhänger med utbetalandet av ett extra statsbidrag om130 mUj. Detta senare bidrag, jämte ökningen av arbetsgivarnassjukförsäkringsavgift, avses i första hand finansiera en höjning av sjukkassansersättning tUl landstingen för den slutna vården från . perpatient och vårddag. Ränteinkomsternas ökningstakt är mycket snabb, vilketförklaras av den kraftiga fonduppbyggnad som sker inom sektorn.Under 1973 väntas ränteinkomsterna öka med . Socialförsäkringssektoms utgifter bestårtUl mycket liten del av administrationskostnader (dvs. offentlig konsumtion).Den största delen utgörs av utbetalningama till hushållssektorn. Knappt 18,5miljarder kr. utbetalades mot ca 16,5 mUjarder 1971 och väntasutbetalningama stiga tiU knappt 21 mUjarder kr. Drygt hälften av dessautbetalningar utgörs av folkpensionsförmåner, medan sjukförsäk-ringsförmånernasvarar för ca 1/5. Av de ingående delposterna har i första hand ATP-förmånemauppvisat en snabb tillväxt , något som sammanhänger med detkraftigt ökade antal personer som berörs av dessa transfereringar. Transaktionema över en konstrueradsocialförsäkringssektor visar att sektoms finansiella sparande dessnettoutlåningsmöjligheter under senareår ständigt har ökat. TUlskottet beräknas ha uppgått till drygt 1 160 milj. kr.1971 och 1 250 mUj. Förstärkningen väntas bli 575 milj.kr. Sparandet har så gott som uteslutande skett inom AP-fonderna. Hur dettasparande har utbjudits på kreditmarknaden och fördelats på olikalåntagargrapper framgår av kapitel IX. 5.Den konsoUderade offentliga sektom Den offentliga sektom har i de treföregående avsnitten presenterats uppdelad på tre delsektorer, varav en,socialförsäkringssektorn, är en i hög grad konstraerad sektor. Utan att därmedunderskatta innebörden av det kommunala självstyret kan sägas att statsmakternahar stort inflytande över och ansvar för de offentliga delsektorernasutgifter och inkomster och även över de finansiella transaktionerna dem emellan.Därför är det i betydande utsträckning statsmaktema, som avgör i vUken sektorde med en reform följande direkta utgifterna skall falla och vUken sektor som inågon bemärkelse skall svara för finansieringen. Därmed kan hela den offentligasektom i viss mån uppfattas som ett instrument för statsmaktemasekonomisk-politiska intentioner. Detta betraktelsesätt synes tillämpligt isynnerhet vid analyser på . Mål kan nås genom förändringar ivariabler som statsmakterna kon-troUerar, men som formellt är att hänföra tUlen annan sektor än den statliga. Det kan därför vara missledande att endast utifrånförändringar TabeU VIII: 4. Den konsoliderade offentliga sektornsinkomster och utgifter 19721973 2,2. Transfereringar Till hushåU Till företag 36 560 28 010 2 530 6 020 47 580 12 030 40 630 31520 2 640 6 470 52 690 11 850 5 110 -180 10,5 -1,5 Finansiellt sparande U-2) Anm. Delsektorernaär inte fullständigt konsoliderade då det kan förutsättas att en del av deofördelade transfereringarna även återfinns bland övriga inkomster.Procenttalen är avrundade till jämna halva resp, hela procent. Prop.1973:1 Bilagal Finansplanen 168 istatens budget dra slutsatser om bl. a. den av statsmakterna bedrivnaekonomiska politiken. När delsektorerna konsolideras innebärdetta att transfereringarna dem emeUan elimineras. Konsolideringens syfte äratt beräkna den offentliga sektorns anspråk på reala resurser samt dess nettotransaktionermed hushålls- och företagssektorerna. Den konsoliderade offentliga sektornsomslutning kan sägas antyda omfånget av de ekonomiska flöden som det offentliganormalt antas direkt kunna påverka genom sin politik. En del ekonomiskaresurser används direkt av det offentiiga för produktion av varor och framförallt tjänster. Andra medel återförs såsom transfereringar till de privatasektorerna, med mer eller mindre stark styrning i vad avser deras slutiigaanvändning. Sektorns inkomstöverskott, i bemärkelse av skiUnader mellan totalainkomster och samtliga utgifter för konsumtion, realinvestering och ickefinansiella transfereringar, benämns finansiellt sparande. Denna postinnefattar finansiella transfereringar (utlåning m, m,) samt eventuellt saldo. Den konsoliderade offentliga sektomsinkomster beräknas ha ökat med 1972. Uppdragande påtillväxttakten verkade främst den kommunala skatteutvecklingen. För 1973föratses ökningstakten för de totala inkomstema avta något, vUket i förstahand sammanhänger med den jämfört med mera begränsade tillväxten av dekommunala skatteintäkterna. En tilltagande ökningstakt för de statligaskatterna, helt hänförlig till de indirekta skatterna, väntas inte fullt utkunna motväga detta förhållande. Den konsoliderade sektorns utgifter förinvesteringar och konsumtion var i stort oförändrade , Vidgruppering efter institutionell tillhörighet framträder som ett slående dragden totalt sett sjunkande kommunala utgiftsnivån. registrerades ennedgång om i volym. Artvis fördelat kan noteras att de statliga ochkommunala investeringama sjönk 1971 medan däremot konsumtionensutveckling var betydligt gynnsammare, en uppgång med i volym. För1972 uppvisade de olika komponenterna ett helt annat mönster. De offentligainvesteringarna beräknas ha stigit detta år med , varav huvudpartenföll på den statliga sektorn. Investeringarnas snabba tillväxt 1972 bör iförsta hand ses som ett utslag av konjunkturpolitikens utformning. Destimulativa åtgärder som satts in har sålunda vid sidan av utökadetransfereringar tiU den privata sektorn i stor utsträckning riktat sig motden offentliga investeringsutvecklingen. Totalt beräknas, som framgårav tabell 5, den of-fientiiga efterfrågan på varor och tjänster ha vuxit medknappt i volym och i värde. förutses den offentiiga sektornskonsumtions- och investeringsutgifter växaendast obetydligt, eller med i volym. Re-tardationen itillväxttakten kan helt återföras på investeringssidan, och TabeH VIH: 5. Den offentliga sektorns konsumtions- ochinvesteringsutgifter Milj, kr. Statiig konsumtion Statlig investering 18 220 2 450 33 845 9 404 3,5 -5,5 Summa offentiig konsumtion Summa offentiig investering 3,0 -6,5 Anm. Procenttalen är avrundade till jämna halvaresp, hela procent. då i första hand på en antagen nedtrappning avstatliga och kommunala beredskapsarbeten under framför allt senare delen av1973, Ovanstående beräkningarantyder tUl en del den påverkan styrbar eller inte styrbar påkonjunkturläget som utgår från den offentliga sektoms slutliga efterfrågan påvaror och tjänster. Det bör dock observeras att siffrorna i sig inte gerunderlag för några mera djupgående analytiska slutsatser. Exempelvis belyserde inte utvecklingen under loppet av respektive år. Det finns anledning att iavsnitt 6 något återkomma till vissa härmed sammanhängande frågeställningar. kan denoffentliga sektorn enligt här använd definition beräknas ha tagit i anspråk ca28 % av bruttonationalproduktens resurser.