prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — I O-alternativet förordarnäringsfrihetsombudsmannen i första hand en personalminskning, vilket skulleminska kapaciteten för egna initiativärenden. Arbetsuppgifter i frågaom det internationella och nordiska samarbetet kräver personalförstärkning medi första hand en avdelningsdirektör som chef för en sjätte arbetsrotel. Dennetjänsteman skulle även leda en planeringsenhet ( + . Om anslaget ej avlastaslönekostnaden för en tjänsteman som avses omplaceras behöver anslaget räknasupp med medel motsvarande en byråsekreterare ( + . Med hänvisning tillsammanstäUningen beräknar jag anslaget tUl . För att täckakostnader inom ramen för försöksverksamhet med taxesystem förredovisningscentraler m. m. har jag därvid beräknat medel under anslagspostenExpenser. Jag hemställer att Kungl. att tillNäringsfrihetsombudsmannen för /74 anvisa ett förslagsanslag av1 . 1971/72 Utgift 1568 943 1972/73 Anslag 1727000 1973/74 Förslag 2063 000 Konsumentombudsmannenhandhar uppgifter som tillkommer honom enligt lagen (1970: 412) om otillbörligmarknadsföring och lagen (1971: 112) om förbud mot otillbörliga avtalsvillkor. Konsumentombudsmannenbiträds i sin tjänsteutövning närmast av en ställföreträdare. Verksamheten äruppdelad på olika enheter för marknadsföringsärenden, för ärenden omotillbörliga avtalsvillkor och för information. 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Handläggande personal Övrig personal + 4 + 2 Prop.1973:1 Bilaga 12 Handelsdepai-tementet idring 1973/74 (4 000) (15 000) (2 500) -fl 385 000 Löne- och prisomräkning(+176 400 kr. I O-alternativet förordasi första hand en minskning av personalen på marknadsföringssidan. Ennedskärning av anslaget är oförenlig med den nuvarande målsättningen förverksamheten. För handläggning avärenden enligt avtalsvillkorslagen behövs en förstärkning med två handläggareoch ett kvalificerat biträde ( + . Förinformationsfrågor behövs en förstärkning med en handläggare (+65 400 kr. För marknadsföringsärendenbehövs ytterligare en handläggare och ett kvalificerat biträde ( + 111 200kr. Beloppet för experter ochextra föredragande behöver räknas upp ( + . Föratt möjliggöra registrering och arkivering av ärenden med hjälp av automatiskdatabehandling behövs ytterligare expensmedel ( + . behöverräknas upp bl. a. för att genomföra vissa undersökningar om konsumentattityder(+92 600 kr. För särskildainformationsinstanser främst avseende lagstiftning beträffande konsumentskyddbehövs anslag (+ . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidberäknat medel bl. a. för ytterligare en byråsekreterare och för automatiskdatabehandling av registraturen. För att täcka kostnader inom ramen förförsöksverksamhet med taxesystem för redovisningscentraler m. m. har jagberäknat medel under anslagsposten Expenser. begäran ommedel för särskilda informationsinsatser i konsumentfrågor av mera allmänkaraktär kan jag inte tillstyrka. Sådan information bör fortsättningsvis lämnasav . 1973:1 Bilaga 12 43 Jag hemställer att Kungl. att tillKonsumentombudsmannen för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Statens pris- och kartellnämnd För innevarande budgetårhar till statens pris- och kartellnämnd anvisats ett förslagsanslag av . Maj:t uppdrog den3 åt statens pris- och kartell-nämnd att i samråd med statskontoretutreda frågan om nämndens organisation m. m. Nämnden kommer attpresentera resultatet av utredningsarbetet 1 en promemoria. I avvaktan påberedningen av de förslag som därvid framläggs föreslår jag att anslaget försupp med oförändrat belopp. Under åberopande av detanförda hemställer jag att Kungl. att i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Statens pris-och /74 beräkna ett förslagsanslag av . ärcentral förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har till uppgift attstödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. leds aven styrelse som består av nio ledamöter. Chef för verket är en generaldirektör.Inom verket finns två utredningsavdelningar, en teknisk enhet, eninformationsenhet, en administrativ enhet samt ett planeringssekretariat. Verket tUlhör demyndigheter som deltar 1 utrednings- och försöksverksamheten medprogrambudgetering inom statsförvaltningen. Följande programindelning gällertills vidare för . m. på uppdrag Medel för konsumentverketsverksamhet anvisas under följande anslag. : Forskning m. m. Anslaget D 5. är ettförslagsanslag som finansierar programmen 13. Programmet Varuprovningar m. m.på uppdrag redovisas förslagsvis över en anslagspost med ett formellt belopp på1 . Under denna post redovisas kostnader och intäkter för verketsuppdragsverksamhet. posten får i princip inte belastas. För att lösatillfälliga likviditetsproblem föruppdragsverksamheten disponerar en rörlig kredit iriksgäldskontoret på . Anslaget D 6 är ett reservationsanslaggenom vilket verkets bidrag till konsumentinriktad forskning, studieverksamhetm. m. utgår. Anslaget D 7 är ett förslagsanslag som finansierarförsöksverksamheten med . 1 enlighet med Kungl. Maj:ts uppdrag den24 har framställning om anslag till för budgetåret1973/74 gjorts av organisationskommittén för (). saknat väsentligt underlag för att lägga fram petita i programtermerhar resursbehovet redovisats på traditionellt sätt. Framställningen har senarekompletterats med en omräkning av anslaget D 5. Konsumentverket:Förvaltningskostnader i programtermer. 1972/73 Anslag 6 748 000 1973/74Förslag 13 702 000 började sin verksamhetden . upphörde verksamheten vid ,och . Målet förverkets arbete har närmare angivits i propositionen (1972: 33) med förslagtill riktlinjer för och organisation av samhällets konsumentpolitik m. m. Beräknad ändring 1973/74 Reseersättningar (även för -f 76 000 -f 970 000 Kursverksamhet m, m. -f 228 000 Utrustning m. m. -f 57 000 Beställningar av undersökningar m.m. Engångskostnader i samband med -1 150 000 + 7 766 000 + 6 954 000 1973:1 Bilaga 12 45 I programtermer föreslåsföljande fördelning av -anslaget Programsammanställning 1 000-tal kr. Varuprovningar m.m. på uppdrag Avgår intäkter under anslaget Organisationskommitténhar beräknat medelsbehovet för programmen 1 och 2 med utgångspunkt från denschablonmässigt beräknade lönekostnaden för personal vid olika organisatoriskaenheter inom verket. Omräkningav anslaget till helt budgetår samt löne- och prisomräkning . Ökat anslag förinformation krävs för att säkerställa en bred och slagkraftig information ( +430 000 kr. Verket behöver ökadeexpensmedel för kompletterande anskaffning av inventarier ( + . En ökning av anslaget förkursverksamhet m. m. behövs för en effektiv lokal konsumentverksamhet ( + . En ökning av beställningsverksamhetenbehövs för att bredda verksamheten till sådana områden, där verket ej har egnaundersökningsresurser (+323 000 kr. harnyligen börjat sin verksamhet. Underlag saknas ännu för att mera exakt fördelakostnaderna på de olika programmen. Jag har därför utgått från denanslagsredovisning som angivits i propositionen (1972: 33) med förslag tillriktlinjer för och organisation av samhällets konsumentpolitik m. m. Jag haringen erinran mot principerna för den schablonmässiga fördelning av anslaget iprogramtermer som organisationskommittén för har gjort. Detbör ankomma på Kungl. Maj:t att besluta om fördelningen. 1973:1 Bilaga 12 46 Jag har inte funnit skälatt nu frångå den beräkning av verksamhetens omfattning som gjordes ipropositionen. Den ökade medelstUldelning som jag föreslår innefattar ihuvudsak en uppräkning till helårs-anslag samt korrigeringar av vissakostnader, för vilka ett bättre beräkningsunderlag nu föreligger. Jag harockså räknat upp anslagsposten Expenser med . för att täcka kostnaderinom ramen för försöksverksamhet med taxesystem för redovisningscentraler m.m. Min beräkning av medelsbehovet framgår av sammanstäUningen. Jag hemställer att Kungl. att till Konsumentverket:Förvaltningskostnader för /74 anvisa ett förslagsanslag av . : Forskning m, m. 1972/73 Anslag 600000 1973/74 Förslag 1320 000 1972: 33framhölls den konsumentpolitiska och även allmänpolitiska betydelsen avforskning inriktad på grundläggande analys av hushållens situation. Särskiltbetonades behovet av att utveckla metoder för den hushållsekonomiskaforskningen. Också behovet av varudeklarationer som är bättre anpassade tillkonsumenternas behovssituation ställer krav på ytterligare och intensifieradeforskningsinsatser. Bland de projekt somfinansieras under anslaget finns några forsknings- och undersökningsprojektsom startats med anslag från . Rätt betydande medel ärdärför under verkets inledningsskede bundna för slutförande av pågåendeprojekt. Organisationskommitténföreslår, att reservationsanslaget höjs med . omräkning av anslaget till helt budgetår samt . pris- och löneomräkning. avser att möjliggöraen utvidgad forskningsverksamhet m. m. Jag uppskattarmedelsbehovet för /74 till . Jag hemställer attKungl. att till Konsumentverket:Forskning m. m. för / 74 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 12 47 1972/73 Anslag 800000 1973/74 Förslag 1800 000 har till uppgift att pröva enskilda konsumenters klagomålbeträffande varors och tjänsters beskaffenhet. Organisationskommitténföreslår att anslaget höjs med . omräkning av anslaget till helt budgetår. utgör beräknat medelsbehov för väntad ökning av ärendetUlströmningen. Jag uppskattarmedelsbehovet för /74 till . Jag hemställer attKungl. att till : för /74 anvisaett förslagsanslag av . Bidrag till kommersiell service i glesbygdm. Nytt anslag (förslag) 2 100 000 Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade chefen för sakkunnigamed uppdrag att utreda glesbygdsproblemen.i De sakkunniga, som antog namnetglesbygdsutredningen, har i ett delbetänkande presenterat förslag rörandekommersiell service i glesbygder (SOU 1972: 13). Remissyttranden överdelbetänkandet har avgivits av , poststyrelsen, statensjärnvägar, , kommerskollegium,(), statens pris- och kartellnämnd (SPK), statenskonsumentråd, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, apoteksbolaget, systembolaget,länsstyrelserna i , län, , och , , , , län.Västernorrlands län, , och län.Aktiebolaget , ASK-bolagens ekonomiska förening u. p. a., , . , ICA inköpscentralernas aktiebolag. (), i (LO), Lantbrukarnas 1 Såsom sakkunnigatillkallades landshövdingen , ordförande, ledamoten av riksdagenFrida , kanslirådet , ledamöterna av och , kanslirådet OlofPetersson, f. d. ledamoten av första kammare ,direktören samt numera ledamoten av BertU Öhvall. Prop.1973: 1 Bilaga 12 48 riksförbund,, . Svenska kommunförbundet.Svenska lokaltrafikföreningen. , , hantverks- och industriorganisation (SHIO),, , , socialdemokratiska kvinnoförbund.Tjänstemännens centralorganisation () samt . Länsstyrelserna har bifogat yttrandenfrån kommuner. Vissa av länsstyrelserna har dessutom bifogat yttranden frånlokala organisationer såsom handelskammare, köpmannaförbund, trafikföretag ochsocialkonsulenter. LO har bifogat yttrande från . Utredningen anför att takten istrukturomvandlingen inom detaljhandel och övrig kommersiell service har varitsnabb . Särskilt inom livsmedelshandeln har en betydandenettominskning av antalet enheter ägt rum. Även den ambulerande handeln, somökade 1 omfattning av , har i allt störreutsträckning börjat beröras av nedläggningar. Enligt utredningen kanstrukturförändringarna förklaras av ett flertal faktorer. Serviceverksamheter av typ detaljhandel och övrig kommersieU serviceär för sin existens beroende i första hand av det lokala befolkningsunderlaget.Servicestrukturen påverkas av befolkningsförändringarnas storlek, hushållensfördelning av disponibel inkomst på olika konsumtionsområden samt köpvanor. Avstor betydelse är även kostnadsutvecklingen för serviceföretagen och derasmöjligheter att effektivisera verksamheten. Utredningen har översiktligt undersöktpartihandeln med dagligvaror i två län och mera i detalj studeratservicestrukturen i ett antal utvalda glesbygdsområden.Normalt erhöll livsmedelsbutikerna i de studerade länen varuleveranseren eller . Mejeriprodukter och andra färskvaror levereradesbetydligt oftare. Partihandelsföretagen till-lämpade normalt system medfraktutjämning så att inga extra fraktkostnader debiterades mera perifertbelägna butiker. Flertalet livsmedelsbutiker i deundersökta glesbygdsområdena visade sig vara mycket små enheter och många drevssom "familjebutiker", dvs. utan anställd personal. En stor del avbutikerna ombesörjde hemsändning av varor efter telefonorder.Hemsändningsmöjligheterna utnyttjades dock i relativt liten utsträckning avhushållen. Fackhandeln i de undersöktaglesbygdsområdena var normalt koncentrerad till kommunernas huvudorter. Mångalivsmedelsbutiker förmedlade dessutom varor inom fackhandelssortimentet.Enligt en intervjuundersökning som utredningen företagit utnyttjadeglesbygdshushållen i relativt stor utsträckning möjligheterna tillpostorderköp. 1973:1 Bilaga 12 49 Utredningen har funnit attservicestandarden för stora delar av glesbygdsbefolkningen i flera avseendenär relativt god. Avlägset belägna hushåll, utan egna transportmedel, haremellertid av allt att döma betydande svårigheter när det gäller försörjningenmed vissa typer av service. Genom den fortgående koncentrationen av serviceutbudetkan problemen komma att avsevärt förvärras för de kvarboende i glesbygderna.Utredningen finner det därför nödvändigt att åtgärder vidtas för att vidmakthållaoch förbättra serviceförsörjningen i glesbygdsområdena. Utredningen försöker i ett principielltavsnitt att närmare definiera servicebegreppet och urskilja de viktigasteaspekterna på servicestandard. Enligt utredningen kan befolkningensservicestandard ses som en fråga om kapacitet och kvalitet på utbudet samt hurtillgängligt detta är. I samband med befolkningsminskningen och de ökandekraven på underlag för olika serviceverksamheter är det ofrånkomligt attbefolkningen i glesbygderna ofta får stora avstånd till fastaserviceinrättningar av olika slag. Särskilt i områden med osäkra framtidsutsikterligger det, enligt utredningen, nära tUl hands att reducera avståndsproblemengenom tillräckligt täta och billiga persontransporter och genom att sätta isystem utsändning av varor och tjänster från serviceorterna till befolkningen.Därmed kan en viss koncentration av serviceapparaten till ett mera begränsatantal orter vara acceptabel. Det finns enligt utredningen inte anledning atttro att glesbygdsbefölkningen generellt är betjänt av att man genomsamhällsinsatser försöker konservera en servicestruktur som etablerats underandra ekonomiska förutsättningar och med lägre anspråk på varusortiment ochtjänster. Koncentrationen av serviceappäraten kanenligt utredningens synsätt tillåtas gå olika långt beroende på hur frekventaeller angelägna respektive servicebehov är. Utredningen anser det realistisktatt i diskussionen huvudsakligen begränsa sig till två grundläggandeservicenivåer, den lokala och den regionala. Den lokala nivån motsvarar deofta återkommande eller på annat sätt angelägna behov som bör kunna tUlgodosesi alla hushåll utan stort besvär och inom rimligt avstånd för dagliga resor.Den regionala nivån avser de i allmänhet mindre frekventa behov som motsvararett mera kvalificerat serviceutbud, som det kan vara acceptabelt att ha mindrelätt tillgängligt. Den lokala serviceorten bör kunna nås på3045 minuter med kollektiva trafikmedel. Där bör finnas bl. a.livsmedelsbutik, järnhandelssortiment, färghandelssortiment,textilvarusortiment, apotek, möjligheter att beställa vin- och spritdrycker,bensinförsäljning, viss reparationsservice, frisör samt bank jämte vissaservicefunktioner av icke-kommer-siell karaktär. Denregionala serviceorten bör kunna nås inom ett par timmars en- 4 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 12 50 1 den regionala serviceorten börfinnas bl. a. varuhus och mera kvalificerad fackhandel. Utredningen har ansettsig kunna utgå ifrån att de primära orterna för försörjningen med lokal serviceutgörs av kommunblockens huvudorter. Eventuella stödåtgärder bör inriktas påserviceutbudet i dessa orter. 1 vissa fall kan dock den bästa lösningen varaatt bland existerande mindre serviceorter utvälja någon att som särskildstödjepunkt svara för en serviceförsörjning motsvarande den i huvudorten. Denregionala servicen torde enligt utredningen kunna uppehållas på tillräckligtmånga orter, utan att några stödåtgärder skall behövas. Förslagen är därförkoncentrerade till den lokala servicen. Enligt utredningen bör i första hand en fungerande kollektiv persontransportapparat upprättas. Delokala serviceorternas verkningsavstånd bör då kunna vidgas till tre å fyramil. Det större kundunderlaget bör bidra till en ökad lönsamhet och därmedökande möjligheter att i de utvalda orterna vidmakthålla ett tillfredsställandeserviceutbud. Enligt utredningens synsätt bör en koncentration avserviceutbudet till dessa orter, med de givna förutsättningarna, innebära enacceptabel lösning av serviceproblemet. Som ett komplement fungerande kollektiv persontransportapparat bör enligt utredningen hemsändningsservice ordnas. I första handbör befintliga kommunikationsmedel användas så att olika transportbehov kansamordnas. Utredningen föreslår att kommunerna reducerar hushållensfraktkostnader för hemsändningen. Reduktionens storlek och omfattning böravgöras av kommunerna i samband med en planering av verksamheten. För att underlättadistributionen av beställda varor, bör glesbygdskommunerna i vissa fallinrätta funktioner som vamombud. Dessa skulle förvara eller vidaredistribueravarorna i de fall beställaren ej direkt nås via det utnyttjadekommunikationsnätet. Behovet av varuombud är beroende av det system förhemsändningen som används. Det kan sålunda begränsas genom att lantbrevbäringenutnyttjas för hemsändningen. Statsbidrag tillglesbygdskommuner i allmänna stödområdet för kostnader för fraktreduktion ochvaruombud föreslås utgå enligt samma princip som bidrag för social hemhjälp. OmsärskUda skäl föreligger, bör bidrag kunna utgå även till glesbygdskommunerutanför allmänna stödområdet. föreslås bli beslutande instans förbidrag inom stödområdet. Dessa åtgärder kan visasig otillräckliga för att garantera den önskade servicestandarden. För attkunna bevara en stationär serviceapparat med godtagbar spridning kan det dåvara nödvändigt med ett samhällsstöd till serviceföretag på strategiskaplatser. Utredningen avvisar driftsstöd som ett medel att bevara enstationär serviceapparat. Stora awägningsproblem och höga kostnader 1973:1 Bilaga 12 51 skullesannolikt bU följden av ett sådant stöd. Vidare är driftsstöd inte neutraltfrån konkurrenssynpunkt. Utredningen betonar också, att endast sådana enheterbör bevaras, som kan drivas med viss lönsamhet. Ett driftsstöd är inteförenligt med detta synsätt. Utredningenförordar I stället ett statligt investeringsstöd,som efter särskild prövning skall kunna utgå till näringsidkare som bedriververksamhet inom kommersiell service av mera grundläggande betydelse. Stödetbör utgå för finansiering av ny-, till- eUer ombyggnad av affärslokal ellerannan byggnad som behövs för verksamheten eller för anskaffning av inventarieroch utrustning. Investeringsstödet bör endast utgå om rörelsen kan antas blibestående på . Detta kan i vissa fall förutsätta att sortimentet irörelsen utvidgas eller att mottagaren- åtar sig utökad service i form avbeställningsberedskap. Utredningen ställer sig restriktiv tUlstöd till den ambulerande handeln på grund av dess effekter på den stationärahandeln och det faktum att den sällan når utanför områden som med fördelbetjänas av stationär handel. I särskilda fall bör investeringsstöd kunna utgåtill teknisk utrustning i fordon. Bidrag i form av lån, avskriviungslåneller en kombination av dessa föreslås utgå med högst 2/3 avinvesteringskostnaderna. Avskrivningslån bör utgöra högst , i särskildafall högst , av den stödberätti-gade kostnaden. Beslut i stödärendenavseende stödområdet bör fattas av , medan beslut avseende enheterutanför stödområdet bör fattas av Kungl. För att trygga ett fortsatt serviceutbudpå särskilt viktiga orter, bör i vissa fall kommunerkunna köpa och rusta upp butiksfastigheterför att sedan hyra ut dessa tiU lämpliganäringsidkare. Statligt bidrag härför bör, enligt utredningen, utgåtill glesbygdskommuner inom allmänna stödområdet av kommunernaskostnader. Näringsidkare som erhåller investeringsstödföreslås kunna få statlig kreditgarantiför att finansiera anskaffning av varulager, dock högst avseende hälften avkapitalbehovet. Statens kostnader beräknas av utredningentill 3 milj. kr. för fraktreduktioner; till 2 milj. kr. förvaruombud; till 3 mUj. för investeringsstöd och till 2 nulj. perår för kommunernas anskaffning och upprustning av butikslokaler. Som underlag för beslut 1 stödärenden börenligt utredningen kommunerna utarbeta översiktliga planer för serviceförsörjning-e n. Av planerna börframgå på vilka orter en bestående stationär service är särskilt angelägen. Samhällsorganenföreslås ta initiativ tiU kontinuerliga samråd i strukturfrågormed bl. a. handelns organisationer och träffa överenskommelser om varsel vidplanerade nedläggningar. 4t 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 12 52 Förslagen har karaktärenav försöksverksamhet och bör kunna omprövas efter en femårsperiod. Allmänt framförremissinstanserna sin uppskattning över att serviceproblemen i glesbygdernablivit föremål för utredning, och flertalet ser positivt på en försöksverksamhetenligt de riktlinjer utredningen dragit upp. NO och finner att utredningens framlagda förslag i relativt liten utsträckningpåverkar handelns konkurrensförhållanden.LO och i menar däremot att utredningen fäst förstor vikt vid önskemålet att konkurrenssituationen inte får rubbas.Strukturomvandlingen är tUl en inte oväsentlig del en följd av dennakonkurrenssituation. Vidare är det sannolikt att konkurrens helt eller delvissaknas i de berörda områdena, framhåller man. Utredningens värderingari fråga om r im lig grad av service har i de flesta fall inte kommenteratsnärmare. Flera länsstyrelser påpekar dock att utredningens nivåindelning av orter med olika typer av serviceutbud i hög grad överensstämmermed den indelning länsstyrelsema arbetat med i sina länsprogram 70. Många remissinstanser anser i likhet medutredningen, att man i första hand bör satsa på en god persontransportapparat. Distributionsutredningenanser sålunda att en konsekvent satsning på en kollektiv transportapparat börkunna begränsa behovet av stödåtgärder riktade till företag och butiker.Grossistförbundet understryker att även andra kontakter än de rent kommersiellahärigenom kan tillgodoses. Flertalet remissinstanser är mycket positivatill förslaget om h e m-sändningsservicei kombination med fraktreduktioner förhushållen. Flera remissinstanser anser dock att statsbidraget till kommunernasfraktreduktioner är för litet. Poststyrelsen förordarhemsändning genom anlitande av lantbrevbä-rare där sådan finns. Ett sådantsystem skulle vara neutralt från konkurrenssynpunkt och har en hög täckning avhushållen. Linjer, som annars hotas av nedläggning på grund avbefolkningsutglesningen, kan på detta sätt i många fall vidmakthållas. ställer sig kritiskt till denföreslagna hemsändningen från hygienisk synpunkt. tror inteatt hemsändningen kommer att utnyttjas i någon större utsträckning. Erfarenhetenvisar att konsumenterna upplever hemsändningsköpen som alltför mekaniska ochopersonliga. i menar att hemsändningssystemetställer för stora krav på hushåll, butiker och transportapparat. Prop.1973:1 Bilaga 12 53 ICA framför sina farhågoratt en väl utvecklad hemsändningsservice i vissa trakter kan medföra ettvikande kundunderlag för befintliga stationära enheter. iVästerbottens län föreslår att stödet bör utformas så att hemsändningen imöjligaste mån handhas av områdets egen affär. Viss kritik riktas mot utredningens syn på butikernas roll I hemsändningsverksamheten. anser attutredningen alltför perifert berört kostnadsförhållandena för de butiker, somskall ombesörja ordermottagning och packning av varorna.