prop · FW0393 · 1973-12-31 00:00:00 — Revisorerna skall också övervaka att sådanaregler iakttas som avser att skydda andra intressen t. ex. minoritetsintressen,fordringsägare, aklieköpare och det allmänna. Revisionsarbetet utmynnar i enrevisionsberättelse. Den skall bl. a. innehålla uttalanden om det finnsanledning till anmärkning mot styrelsen och verkställande direktören ellerbeträffande de överlämnade redovisningshandlingarna. Principen iaktiebolagslagen är att de som har majoriteten av rösträtten också bestämmer ibolaget. Lagen innehåller emellertid också ett antal regler som syftar tillalt skydda minoriteten mot maktmissbruk. har nämnts minoritetens rättatt utse s. k. grupprevisor och minoriletsrevisor. Andra viktiga hithörandebestämmelser utgöres av sådana som uppställer krav på kvalificerad majoritetvid vissa beslut om ändring i bolagsordningen. Också beslut om nedsättning avaktiekapitalet, om likvidation och om fusion med annat aktiebolag kräver ivissa fall kvalificerad majoritet. Enligt den s. k. generalklausulen (76 § andra 1973: 93 40 stycket)får bolagsstämman inte besluta om sådan användning av bolagets tUlgångar ellereljest om sådan åtgärd att uppenbarligen fördel bereds vissa aktieägare tillnackdel för bolaget eller övriga aktieägare. Dessa bestämmelser gäller ocksåför styrelsen (91 §). Slutligen kan nämnas att minoritet har viss rätt attfordra vinstutdelning. Aktieägarnas oviUkorliga företrädesrätt att vidnyemission teckna aktier kan också ses som en del av minoriletsskyddet. Ettaktiebolag kan upplösas genom likvidation, konkurs eller fusion. Likvidationkan beslutas av aktieägarna helt frivilligt. I vissa fall måste aktiebolaget gåi likvidation. Sådan tvångslikvidation skall bl. a. äga rum då viss del avaktiekapitalet har gäll förlorat. Under likvidationen ersätts styrelse ochverkställande direktör av en eller flera likvidatorer. Bolagsstämman fungerardock i huvudsak som . Även revisorerna sätts ur funktion.Bolagsstämman skall nämligen välja likvidationsrevisorer med uppgift attgranska likvidatorernas förvaltning. Likvidatorernas uppgift är att betalabolagets skulder och att förvandla bolagets egendom i pengar i den mån detfordras för likvidationen. När detta har fullgjorts skall likvidatorerna framläggaslutredovisning på bolagsstämman och därmed anses bolaget upplöst.Behållningen i bolaget delas ut bland aktieägarna. Enfusion av aktiebolag innebär att ett bolag upphör i samband med att desstillgångar och skulder övertas av ett annat bolag. Den enklaste formen avfusion är den då ett helägt dotterbolag skall uppgå i moderbolaget. Fusionmellan andra bolag sker genom ett fusionsavtal mellan bolagen. I fråga om detbolag som skall upphöra uppställs i lagen särskilda regler med krav påkvalificerad majoritet och om rätt för dem som överröstats att bli utlösta urdet upphörande bolaget. Dessa regler utgör ett led i minoritetsskyddet.Dessutom finns bestämmelser som syftar till att skydda det upphörande bolagelsborgenärer. Reglerna innebär bl. a. att rätlens tillstånd måste sökas tillfusionen. Iprincip har varje aktieägare rätt att fritt överlåta sina aktier lill annan.Bolagsordningen kan emellertid innehålla bestämmelser om lösningsrätt förövriga aktieägare. I många aktiebolag begränsas dessutom principen om aktiesfria överlåtbarhet genom all bolagsordningen innehåller s. k.utlänningsklausul. Sådana utlänningsklausuler går vanligen ut på att utländskarättssubjekt bara får inneha en mindre del av aktierna i bolaget nämligen upptUl av rösträtten och av aktiekapitalet. Aktier för vilka sådanklausul inle gäller brukar betecknas fria aktier och övriga aktier kallasbundna akiier. Förvärv av bunden aktie i strid mot utiänningsklausul ärogiltigt. Systemet med bundna och fria aktier skall ses mot bakgrund av lagen(1916: 156) om vissa inskränkningar i rätlen alt förvärva fast egendom eUergruva eller aktier i vissa bolag. Enligt den lagen får nämligen i princip bolagsom saknar utlänningsklausul med det beskrivna innehållet inte förvärvafast egendom i ulan särskilt tiUstånd. 1973: 93 41 3 Bolagens kapitalförsörjning 3.1 Nuvarande ordning Närett aktiebolag för sin verksamhet och utveckling behöver skaffa nytt kapitalkan det ske antingen genom en ökning av det egna kapitalet dvs. genom emissionav nya aktier, eller genom upptagande av krediter. Mellan akiier och fordringarfinns vikliga principiella skiUnader. I motsats till fordringarna medföraktiema rösträtt och annan rätt alt medverka i bolagets förvaltning.Fordringsägarnas rätt till kapital och ränta går före aktieägarnas anspråk påutdelning och likvidationskvot. Skuldräntan är vanligen bestämd ochfordringsägarens ränteanspråk är oberoende av bolagets ställning ochrörelseresultat. Aktieägaren å andra sidan kan inte få utdelning om vinstmedelsaknas. Han har inte en ovill-korUg rätt till det ens om utdelningsbar vinstfinns. Beslutom ökning av aktiekapitalet genom emission av nya aktier fattas avbolagsstämman. Styrelsen har emellertid möjlighet att sätta igång förfarandetpå egen hand. Dess åtgärder blir gUtiga om stämman senare godkänner dem. Vid en nyemission kan degamla aktierna komma att minska i värde, nämligen om emissionskursen på de nyaaktierna inte motsvarar de gamla aktiernas verkliga värde. För att skydda gamlaaktieägare gäller därför vid nyemission som huvudregel alt varje aktieägare harrätt att i den mån det kan ske teckna så många nya aktier som svarar mot hansandel i del gamla aktiekapitalet. Aktieägaren har också möjlighet alt säljadenna teckningsrätt. Aktieägarnas företrädesrätt att teckna nya aktier gälleremellertid bara om aktierna skall betalas med pengar. Skall aktier betalas påannat sätt, alltså genom s. k. apport, föreligger icke någon företrädesrättför aktieägarna alt delta i nyemissionen. Aktierna i aktiebolagetmåste lyda på lika belopp. Det nominella beloppet för de nya aktierna måstealltså vara detsamma som det som gäller för de gamla aktierna. För varje nyaktie måste ett belopp minst motsvarande aktiens nominella belopp inbetalastill bolaget. En förutsättning för atten nyemission skall kunna ske är att bolagsordningens bestämmelser omaktiekapitalet medger detta. Innehåller bolagsordningen bestämmelser om minimi-och maximikapital kan bolagsstämman besluta om ökning av aktiekapitalet upptill gränsen för maximikapitalet. Är aktiekapitalet däremot fast eller vUl manöverskrida maximikapitalet måste man ändra bolagsordningens bestämmelser omaktiekapitalets storlek innan beslut kan fattas om nyemission. Om bolagsstämman fattarbeslut om nyemission är förfarandet i stora drag följande. Styrelsen upprättarett förslag till beslut om ökning av aktiekapitalet. Detta skall hållastUlgängligt för aktieägama och framläggas på stämman. Vid förslaget skall fogasyttrande av styrelsen och verk- 1973: 93 42 ställandedirektören över den föreslagna kapitalökningens betydelse för bolaget. Om denstämma som skall fatta beslutet inte skall fastställa balansräkningen frånföregående räkenskapsår skall också en särskUd berättelse avlämnas rörandeviktigare händelser som inträffat efter det att styrelsen senast avgavförvaltningsberättelse. Närstämman fattat beslut om ökning av aktiekapitalet upprättas teckningslista ochkungörelse om ökningsbeslutet. Dessa handlingar tiU-ställs patentverket förgodkännande. När handlingarna har godkänts offentliggörs kungörelsen och varjeaktieägare skall om möjligt underrättas särskUt. Därefter sker teckning på dengodkända teckningslistan och sedan beslutar styrelsen om tUldelning av nyaakiier. Senast från det sfämman fattade beslut om ökning avaktiekapitalet, skaU fuU betalning för varje ny aktie erläggas. Sex månaderefter utgången av den för inbetalning av de nya aktierna bestämda tiden skallför registrering anmälas hur många nya aktier som har betalts lill fullo. Harefler sådan anmälan ytterligare nya aktier blivit till fullo betalda, skallinom efler betalning antalet sådana aktier anmälas förregistrering. Så snart registrering har skett anses kapitalet ha ökat medsammanlagda nominella beloppet av del antal nya akiier som anmälts ha betalatstill fullo. Kapitalökningen sker sålunda successivt. Vidnyemission kan aktieteckning ske genom att apportegendom liU-skjuts. I sådantfall skall ökningsbeslutet innehålla bestämmelser därom. I ökningsbeslutetanges vilken egendom som skaU tillskjutas eller övertas av bolagel, antaletaktier eller annat vederlag som skall lämnas och de huvudsakliga \'illkor iövrigt som skall gälla beträffande tillskottet eller överlagandet. I beslutetskall hänvisas till de handlingar som kan vara upprättade rörande bestämmelsen.Grundas apportbestämmelsen på avtal som inte träffats skriftligen skallavtalet fullständigt upptas i stiftelseurkunden. En särskild berättelse rörandeapportbUdningen skall avges av styrelseledamöterna och verkställandedirektören. Det kan också ifrågakomma att man utser särskilda granskare somskall avge granskningsberättelser rörande apporttillskottet. Om särskUdagranskare ej anlitas, skaU revisorerna utföra motsvarande granskning. Styrelsenhar rätt att besluta om upplagande av lån. När aktiebolag emitterarobligationer eller på annat sätt tar upp lån brukar lånet vanligtvis få enbestämd förfallodag och löpa med en viss angiven ränta. Ett obligationslån kanemellertid konstrueras så alt olika mellanformer mellan aktier och fordringaruppkommer. En fordran kan genom avtal ställas efter övriga fordringar. Det ärfallet med s, k, förlagsbevis. Fordring kan också såtillvida jämställas med enaktie alt räntans storlek görs beroende av bolagels vinst eller avvinstutdelningen på bolagets aktier, s. k, vinstandelsbevis eUer participatingdebentures, Iutlandet förekommer fordringsbevis som innefattar en rätt för fordringsägarenatt på vissa villkor utbyta fordringen mot aktier i bolaget. 1973: 93 43 s,k. konvertibla skuldebrev, eUer fordringsbevis som är förenade med en optionalt mot betalning förvärva aktier i bolaget, s. k. warrants. FJos oss saknasregler i lag om sådana fordringsbevis. Enligt svensk rätt L'r det inte möjligtför ett bolag alt juridiskt förplikta sig att utge de aktier som ärnödvändiga för konverteringen eller vid warrantlån för nyteckningen. Trotsdetta har ett par svenska bolag utgivit obligationer förseddamed klausul om konvertering till aktier i bolaget. Efiersom ingen verkligjuridisk rätt till konvertering kan garanteras av bolaget, har dessaobligationer försetts med utfästelser alt, om bolagsstämman inte skuUe beslutanyemission för konvertering, obligationerna i stället skall av bolaget inlösastill det värde de skulle ha fått om konvertering genomfördes. Oftastmedför alla akiier samma rätt mot bolaget. I bolagsordningen kan emellertidbestämmas att aktier av olika slag skall ges ut. Olikheterna gäller vanligtvisrätten till utdelning, dellagande i nyemission, återbäring vid nedsättning avaktiekapitalet eller ulskiftningen vid bolagets upplösning. Olikheterna går utpå att ett aktieslag har i ett eller flera av nu angivna hänseenden företrädeframför annat aktieslag. Man brukar använda beteckningen preferensaktier förakiier med företräde medan andra akiier kaUas stamaktier. En vanligkonstruktion av företrädesrätten är att preferensaktien har företrädesrätt tUlutdelning och dessutom företrädesrätt tiU sitt nominella belopp vid bolagetsupplösning. Eventuellt överskott vid likvidation tiUkommer med dennakonstruktion endast stamaktierna. Denna typ av preferensaktier kan med visstfog sägas utgöra ett slags mellanform mellan stamaktier och obligationer.Företrädesrätten till utdelning kan varieras på olika sätt. Det är vanligt attpreferensaktier har företrädesrätt till ackumulativ utdelning. Detla innebäratt preferensaktierna har rätt att få ut aUa resterandeföreträdesberättigade belopp innan vinstutdelning får ske till stamaktieägarna. Detär möjligt att i bolagsordningen ta in bestämmelse om att de rättigheter somtillkommer aktier av visst slag skall kunna förändras ellerunder vissa förutsättningar. Det synes vara oklart hur långt sådanaförändringar kan gå och till vilka förutsättningar de kan knytas. Del tordedock f. n. inle vara möjligt all omvandla aktie av ett slag tUl aktie av annatslag. Utredningenanser att ökning av aktiekapitalet genom nyemission är en för bolaget ochaktieägarna så betydelsefull åtgärd alt det i allmänhet bör vara bolagsstämmansom beslutar därom. I vissa fall kan det vara nödvändigt att snabbt besluta omemission av nya aktier. Det kan t. ex. gälla alt i konkurrens med andraförvärva för bolaget betydelsefull 1973: 93 44 egendomgenom emission av nya aktier mot apport. I stora bolag är det en tidsödande ochomständlig procedur att få en extra bolagsstämma sammankallad. Med hänsyn tillden publicitet en sådan extra stämma får kan syftet med kapitalökningenäventyras om stämman måste besluta om kapitalökning. Utredningen har därförfunnit det önskvärt alt i vissa fall styrelsen skall kunna genomföra elleråtminstone påbörja en kapitalökning. Denuvarande möjUgheterna för styrelsen att besluta och igångs'ätta en nyemissionunder förutsällning av bolagsstämmans senare godkännande har funnits länge isvensk rätt. De har använts vid vissa stora nyemissioner.Utredningen anser därför att man bör behålla denna möjlighet. Dessutom bör manenligt utredningen öppna möjlighet till förhandsbemyndigande åt styrelsen. Utredningenföreslår att bolagsstämman skall kunna bemyndiga styrelsen att besluta omkapitalökning genom emission av nya aktier. Eftersom ett sådant bemyndigandeflyttar över en del av stämmans viktigare befogenheter på styrelsen anses detangeläget att lämpliga gränser fastställs för ett bemyndigande. Utredningenföreslår därför vissa begränsningar av bolagsstämmans möjligheter attbemyndiga styrelsen att besluta om nyemission. Bemyndigande kan ges bara ifall när ökningen kan genomföras utan ändring av bolagsordningen. Detförutsätts alltså att bolagets maximikapital överstiger det registreradekapitalet. Ytterligare fordras att ökningen får vara högst hälften av detregistrerade aktiekapitalets belopp då bemyndigandet ges. Bemyndigandet fårinte ges än . Slutligen krävs alt beslutet om bemyndigandebiträds av aktieägare med två tredjedelar av de avgivna rösterna och de vidstämman företrädda aktierna. Är det fråga om en apportemission fordras enkvalificerad majoritet på två tredjedelar av de avgivna rösterna och niotiondelar av de vid stämman företrädda aktierna. Utredningenförordar att principen om aktieägarnas företrädesrätt att delta i nyemissionbehålls. Principen måste emellertid förses med vissa undantag. Det ligger isakens natur att undantag från företrädesrätten måste kunna göras när det ärfråga om en apporlemission. Men även vid kontantemissioner kan det enligtutredningen ofta vara önskvärt att kunna ge företräde åt andra än aktieägarna,t. ex. anställda i företag. Situationen kan också vara den att enkontantemission bedöms vara genomförbar endast om någon utomstående intressenttecknar hela eller en större del av emissionen och är villig därtUl bara om hanfår företrädesrätt framför aktieägarna. Utredningen framhåller också alt denuvarande reglerna kan medföra försök att kringgå aktieägarnas företrädesrättgenom att maskera en kontantemission som apportemission t. ex. genom föreskriftatt de nya aktierna skall betalas med egendom som är lätt att skaffa.Utredningen föreslår därför att bolagsstämman skall få möjlighet att besluta omavvikelse från aktieägarnas företrädesrätt också 1973: 93 45 närdet är fräga om kontantemission. För beslut om avvikelse från aktieägarnasföreträdesrätt fordras enligt förslaget kvalificerad majoritet. Detta gällerbåde för apportemission och för kontantemission. Beslutet om avvikelse frånföreträdesrätt måste biträdas av aktieägare med två tredjedelar av såväl deavgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Styrelsen kan enligtförslaget bemyndigas att vid beslut om kapitalökning som fattas av styrelsenavvika från reglerna om företrädesrätt för aktieägarna. För ett sådantbemyndigande fordras en kvalificerad majoritet på två tredjedelar av deavgivna rösterna och nio tiondelar av de vid stämman företrädda aktierna. Utredningenberör också vissa former av lån. Den framhåller att det för näringslivetsstyrka och utveckling är av vikt att finansieringsfrågan för företagen kan vidvarje tidpunkt lösas i de former som med hänsyn till konjunktur och andraförhåUanden "är lämpligast för bolaget och för dem som erbjuds att deltagai bolagets finansiering. Det är också med hänsyn lill de internationellaförbindelserna viktigt att de i många främmande länder förekommandefinansieringsformerna 'även står svenska förelag till buds. Utredningen har avdessa skäl funnit lämpligt att föreslå bestämmelser bl. a. om konvertiblaskuldebrev. Däremot har ej till räckliga skäl ansetts föreligga att nu föreslålagregler om warrants. Utredningenframhåller att styrelsen i regel kan själv besluta om att ta upp vanliga län.Efiersom tiUstånd till utgivande av obligationer ofta kommer medmycket kort varsel kan det enligt utredningen finnas vissa skäl för en lösningenligt vilken styrelsen skall ha rätt att besluta även om utgivande avkonvertibla skuldebrev. En konvertering medför emellertid en ökning avaktiekapitalet. Utredningen anser det inte tillrådligt alt stämman skall kunnaavhända sig bestämmanderätten över omfattningen av den kapitalökning som kanfölja av konverteringen och villkoren för konverteringen. Utredningen föreslårdärför att beslut om utgivande av konvertibla skuldebrev skall fattas av bolagsstämman.Bolagsstämman behöver dock inte fastställa den exakta tidpunkten föremissionen och inte heller emissionskurs eller räntefot. I dessa avseenden kanstämman enligt förslaget överlämna bestämmanderätten åt styrelsen. Styrelsenmåste utnyttja sin bestämmanderätt från bolagsstämmans beslut. Enkonvertering får enligt utredningens förslag bara ta i anspråk så många aktiersom kan utges utan att bolagsordningen ändras. Konverteringen får alltså intemedföra att aktiekapitalet ökas utöver gränsen för maximikapitalet. Utredningenförordar också en annan begräsning av möjligheterna att ge ut konvertiblaskuldebrev. Konverteringen får nämligen inte medföra att det registreradeaktiekapitalet ökas med mer än h"älften av aktiekapitalets belopp vidtiden för registrering av bolagsstämmans beslut att ta upp ettkonverteringslån. Prop.1973: 93 46 Närkonverteringstiden gått till ända skall bolaget genast för registrering anmälahur många aktier som har utgivits i utbyte mot skuldebrev. Är utbytestidenlängre än skall anmälan göras senast efter utgången avräkenskapsår under vilket konvertering har ägt rum. Utredningenpåpekar att obligationsinnehavare inte har något juridiskt inflytande ibolaget. Deras ställning kan påverkas av sådana av aktieägama beslutadeåtgärder som nyemission, utgivande av nya konvertibla obligationer ellerbolagets upphörande genom likvidation eUer fusion. I syfte att skyddalångivarna föreskrivs i utredningsförslaget att beslut om emission avkonvertibla skuldebrev skall ange bl. a. den rätt som skaU tillkommaobligationsinnehavare för den händelse aktiekapitalet före utbytet ökas ellernedsättes eller nya konvertibla skuldebrev utges eller bolaget upplöses ellerupphör genom fusion. Utredningenuppger alt det inom näringslivet finns intresse för att aktiebolagen skall fåmöjlighet att utge akder av visst slag som kan omvandlas tid akiier av annatslag. Särskilt åsyftas s. k. konvertibla preferensaktier dvs. preferensaktiersom kan bytas ut mot stamaktier. Utredningen påpekar att ett företagsfinansiella situation kan vara sådan att ytterligare upplåning är olämplig tillföljd av förhållandet mellan eget och främmande kapital. Det kan också länkasatt bolaget saknar möjligheter att StäUa erforderliga säkerheter förytterligare lån. Möjligheten att utge obligationer står i praktiken bara storaföretag till buds. Mot bakgrund härav har utredningen förordat att aktier avvisst slag skall kunna omvandlas tiU aktier av annat slag. Deavsevärda lättnader beträffande möjligheten att ändra på bolagsordningen somförslaget innebär liksom också bl. a. den lättnad som föreslås när det ärfråga om beslut om avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt vid nyteckning kan enligt utredningen ibland betyda att enskilda aktieägare elleraktieägareminoriteter får finna sig i ändringar som för dem är eller framstårsom farliga eller skadliga. För att skydda minoriteten föreslår utredningensärskilda generalklausuler innebärande förbud för styrelse och bolagsstämma altfatta beslut som uppenbarligen är ägnat att bereda aktieägare eller tredje manotillbörlig fördel till skada för bolaget eller annan aktieägare. Utredningenpåpekar att de förordade generalklausulerna har den olägenheten att de medförosäkerhet huruvida t. ex. beslut som fattats med en av lagen särskild angivenmajoritet är giltigt eller om det kan klandras med stöd av generalklausulen.Utredningen utgår från att dessa nackdelar i varje faU inte blir så stora attde väger över de praktiska fördelar som vinns genom att man minskar kraven påmajoritet vid vissa beslut. Vad beträffar tiUämpning av generalklausulen vidfall då lagen kräver särskild majoritet måste nian enligt utredningen utgå frånatt klausulen tillämpas med försiktighet. Endast när beslutet verkligenframstår som ett maktmissbruk kan generalklausulerna bringas i tillämpning. 1973: 93 47 ÅtskUligaremissinstanser ansluter sig till förslaget att styrelsen skall kunnabemyndigas att genomföra nyemissioner. Näringslivet framhåller sålunda att ökatbehov av riskvUUgt kapital ökar konkurrensen om det tiUgängliga kapitalet. Detär därför angeläget att företagen får instrument till sitt förfogande för attsnabbt kunna genomföra emissioner och anpassa emissionsvillkoren efterväxlande marknadslägen. Fullmakt för styrelsen att genomföra kapitalökningarär enligt näringslivet ett sådant ändamålsenligt instmment. Samma uppfattninguttrycks av hovrätten för , kammarrätten, bankofullmäktige,kapitalmarknadsutredningen, , ochSkånes handelskammare. Näringslivetframhåller att företagsförvärv kan förekomma tämligen ofta när det gäUerutvecklingsbolag och andra liknande företag. Den speciella regeln om särskiltkvalificerad majoritet när bolagsstämmans bemyndigande skaU avse kapitalökningmot apportegendom eller eljest med villkor eller med avvikelse från aktieägaresföreträdesrätt kan enligt näringslivet undvaras. Även i dessa fall börbemyndigandet kunna beslutas med två tredjedelar av såväl de avgivna rösternasom de vid stämman företrädda aktierna. ochbankofullmäktige ifrågasätter om inte den föreslagna femårstiden inom vilkenett bemyndigande gäller är onödigt lång. Den flexibUitet i finansieringen somman vill få genom delegering av beslut om nyemission kan enligt dessaremissinstansers uppfattning uppnås även om fullmakten inskränks till attomfatta tiden fram tiU näst följande ordinarie bolagsstämma. Hovrätten förVästra framhåller att det regelmässigt råder ett förtroende mellanstyrelsen och dess väljare på bolagsstämman och alt det därför normall inte kaninnebära någon större fara för stämman att med iakttagande av kravet påkvalificerad majoritet besluta om ganska vittgående behörighet för styrelsenatt genomföra kapitalökningar. Hov-rätlen anser alt man inle behöver tvekainför möjligheten alt stämman delegerar lill styrelsen att ändrabolagsordningens bestämmelser om aktiekapitalets storlek om det behövs för attgenomföra en kapitalökning. Kammarrättenanser att komplikationer i olika hänseenden, bl. a. i beskattningshänseende,kan uppkomma om bolagsstämman vägrar godkänna ett styrelsebeslut omnyteckning. De av utredningen anförda sk'älen för att behålla besfämmelsen omnyteckning under förutsättning av stämmans senare godkännande bedöms inte varaså bärande att de väger över de olägenheter bestämmelsen i värsta fall kan medföra.En styrelse har dock möjlighet att skaffa sig bemyndigande att genomföra ennyemission. Kammarrätten förordar alt reglerna om styrelsens rätt att beslutakapitalökning under förbehåU av stämmans godkännande får 1973: 93 48