prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Kostnaderna förbidragshöjningarna beräknas till ca 75 milj. kr. Utöver anordningsbidragutgår enligt nuvarande bestämmelser även lån till byggande av barnstugor medhögst . Enligt beslut under vårriksdagen 1972 skall densärskilda långivningen till barnstugor upphöra vid utgången av budgetåret1972/73. utvidgas den statliga bostadslångivningen så att sådana lånkan utgå för bamstugor oberoende av om dessa byggs i anslutning tillstatsbelånad bostadsbebyggelse eller ej. Detta innebär bl. a. att bostadslånkan utgå även till byggande av barnstugor i äldre bostadsområden (prop. 1972:72, CU 1972: 28, rskr 1972: 201). För att öka kommunernasmöjligheter att genomföra barnstugeutbyggnaden och stärkasysselsättningen på byggarbetsmarknaden har möjligheter öppnats förförskottsutbetalning av lån till anordnande av barnstugeplatser som påbörjasunder tiden den 1 september 1972den . Antalet platser ikommunala familjedaghem kan på grundval av uppgifter som lämnats i höstenskommunenkät beräknas uppgå till ca 45 000 . Andelenstatsbidragsberättigande platser i kommunala familjedaghem beräknas fortsättaatt öka även under /74. Det statliga stödet tillbarnstugor och familjedaghem kan för nästa budgetår beräknas till sammanlagt452 milj. kr. på socialhuvudtiteln, vilket jämfört med innevarande budgetårinnebär en anslagsökning med ca 100 milj. kr. Härtill kommer ca 10 milj. kr.som utgår i statliga bostadslån till barnstugor från inrikeshuvudtiteln. Statens kostnader underde senaste budgetåren samt anslagen för innevarande och nästa budgetår framgårav följande sammanställning (i milj. 30,0' Därav 10 milj. kr. Prop.1973:1 Bilaga 7 64 barnstugeutredning har lagt framett betänkande beträffande verksamheten för bam i förskoleåldem (SOU 1972: 26och 27). Betänkandet innehåller förslag om förskoleverksamhetens innehåll ochorganisatoriska utformning samt om verksamhetens utbyggnad, innefattande bl.a. ett förslag om en allmän förskola för samtliga 6-åringar från år 1975.Utredningen presenterar också förslag om speciella insatser för barn som harsärskUda behov av stöd och stimulans från samhället. Vidare föreslås särskildabestämmelser om upprättande av kommunala planer för förskoleverksamheten. Remissbehandlingenav bamstugeutredningens betänkande har avslutats. Utredningens förslagprövas f. n. inom . Föratt möjligt få fram praktiska erfarenheter av de delvis nyaverksamhetsformer som utredningen aktualiserat uppdrog Kungl. Maj:t åt attorganisera en försöksverksamhet beträffande dels barnstugeverksamhetensorganisatoriska utformning och pedagogiska innehåll och delsutbyggnadsplanering av kommunernas insatser för barn i förskoleåldeminnefattande även uppsökande verksamhet för barn med särskilda behov av stödoch stimulans. Över 2 milj. kr. har ställts till förfogande för dennaförsöksverksamhet. F. n. pågår försöksverksamheten i sex kommuner. Ytterligareett antal försök beräknas starta . En omfattande försöksverksamhet avseendelekskoleverksamhet i glesbygdsområdenbedrivs med särskilda medel som anvisats under anslaget Bidrag till socialhemhjälp. Bidrag har beviljats till ett 30-tal kommuner. Denhittillsvarande försöksverksamheten har särskilt tagit sikte påglesbygdskommunernas möjligheter att finna en för barnen lämplig organisationav verksamheten till en för kommunen rimlig kostnad. Utvecklingen avförskoleverksamheten i glesbygdsområdena bör understödjas genom fortsattförsöksverksamhet även under nästa budgetår. Medel härför beräknas i detföljande. Särskildaförsök pågår även med lekskoleverksamhet med språkträning för invandrarbarn isyfte att finna former för att underlätta anpassningen av dessa barn till detsvenska samhället utan att de mister kontakten med den egna kulturen. Försökpågår både med träning i svenska språket och träning i det egna modersmålet. Barnstugeutredningenkommer i sitt fortsatta arbete att behandla frågan om fritidsverksamhet förbarn i skolåldern. Vidare har utredningen genom tilläggsdirektiv fått iuppdrag att utreda konsekvenserna av deframlagda förslagen vad gäller utbildningen av personal tUl barnstugeverksamheten.Utredningen skall också ytterligare analysera behovet av personal inom dettaområde. I detta sammanhang kan nämnas att medel kommer att beräknas underåttonde huvudtiteln för ytterligare utökad förskollärarutbildning under nästabudgetår. Prop.1973:1 Bilaga 7 65 Bidrag till social hemhjälp 1971/72 Utgift 218 063 924 1972/73 Anslag 250000 000 1973/74 Förslag 275 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnaderna för den sociala hemhjälpen. Statsbidrag utgår med35 % av kommuns nettokostnader för hemvårdare, hemsamariter, barnvårdare ochdärmed jämförlig personal, som har till huvudsaklig uppgift att i enskilt hemhjälpa åldringar, handikappade och barnfamiljer. Samma bidrag utgår tillkommuns kostnader för bidrag till enskild sammanslutning, som bedriver socialhemhjälpsverksamhet. Statsbidraget utbetalas för kalenderår i efterskott. Anslagetför /74 avser alltså bidrag till verksamheten under kalenderåret1973. Från anslaget bekostasäven viss försöksverksamhet avseende vård och service m. m. i glesbygder.Bidrag för denna verksamhet utbetalas under löpande budgetår. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1964: 427) um statsbidrag till social hemhjälp och ibrev . räknarmed en fortsatt ökning av hemhjälpsverksamheten . Styrelsenberäknar anslagsbehovet för /74, inkl. 10 milj. kr. förförsöksverksamhet avseende vård och service i glesbygder, till 275 milj. kr. Jag har i inledningentill detta avsnitt redogjort för hur den sociala hemhjälpen byggts ut i snabbtakt . Ungefär 290 000 åldringar och handikappade samt 90000 barnfamiljer kan beräknas ha fått hjälp av hemsamariter och hemvårdareunder . Verksamheten väntasfortsätta att öka . Med hänsyn härtill och med beaktande avavtalsmässiga löneökningar beräknar jag medelsbehovet för statsbidrag tillsocial hemhjälp till 265 milj. kr. under nästa budgetår. hari två delbetänkanden (Ds In 1972: 7 och 8) behandlat olika frågor beträffandevård och service för dem som bor i glesbygdsområden. Utredningen har bl. a.föreslagit att statsbidraget för social hemhjälp skall höjas från till av kostnadema när det gäller glesbygdskommuner. Jag vill i detta sammanhangerinra om att skatteutjämningsrevisionen i sitt betänkande Reformeradskatteutjämning (SOU 1972: 44) har föreslagit ett nytt system förskatteutjämningsbidrag till kommunerna, som berör glesbygdskommunemas ekonomi. 5 1973.1 saml. 1973: 1 Bilaga 7 66 Betänkandet bereds f. n. inomfinansdepartementet. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att förorda denändring av statsbidragsreglerna för den sociala hemhjälpen somglesbygdsutredningen föreslagit. harvidare föreslagit att den nuvarande försöksverksamheten med särskilda insatserför social service i glesbygder bör minska eller upphöra och att medelfortsättningsvis över inrikeshuvudtiteln ställs till länsstyrelsernasförfogande för att främja sociala insatser i glesbygder. Försöksverksamhet medsärskilda insatser för vård och service för åldringar och handikappade iglesbygder påbörjades /69. Försöksverksamheten vidgades fr. o.m. /71 till att gälla även andra befolkningsgrupper, varvidsärskilt avsågs behovet av fritidsaktiviteter för barn och ungdom iglesbygder. Den statsunderstödda försöksverksamheten pågår f. n. i ett stortantal glesbygdskommuner. Bidrag har utgått för bl. a. uppsökande ochkartläggande verksamhet, bostadsförbättringsverksamhet, matdistribution samtannan varudistribu-tion och transportservice, snöröjning, särskilt utrustadeservicebussar, tvättservice, fotvård, ambulant reumatikervård och ambulanttandvård, kulturell service, lekskoleverksamhet, kommunikationsradiosystem samtanläggningar för fritidsverksamhet m. m. åt främst pensionärer, handikappadeoch ungdomar. I några kommunblock pågår en brett upplagd försöksverksamhetavseende en samlad social service. Vidare pågår en mera omfattande undersökningom de sociala levnadsförhållandena och socialvårdens funktion i englesbygdskommun. Medel har också ställts till förfogande föruppföljning och utvärdering av försöksverksamheten. Detta arbete pågår. De senaste årenssärskilda insatser för vård och service i glesbygder har visat sig vara av storbetydelse när det gäller att komma till rätta med de mångskiftande problem somuppkommer när det gäller att tillförsäkra glesbygdsbefolkningen en rimligsocial service. Enligt min mening är det av stor vikt att denna verksamhet kanfortsätta. Medel bör därför ställas till förfogande från detta anslag försådana insatser även under nästa budgetår. Verksamheten bör liksom hittillshållas samman av . Samarbetet med länsstyrelserna och statenssocialvårdskonsulenter i dessa frågor bör vidareutvecklas. För dessa särskildainsatser i glesbygdsverksamheten beräknar jag för nästa budgetår ett belopp av10 milj. kr. Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget beräknar jag därmedtill 275 mUj. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tillsocial hemhjälp för /74 anvisa ett förslagsanslag av 275 000 000kr. 1973: 1 Bilaga 7 67 Bidrag till anordnande av barnstugor 1971/72 Utgift 72865 146 Reservation 2148 877 1972/73 Anslag 70 000 000 1973/74Förslag 70 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till anordnande avbarnstugor. Statsbi drag utgår med högst . per plats för nybyggnad, om-eller tUlbyggnad eller inköp av byggnad för barnstuga. Bidraget utgår tilllokaler som anordnas så att de kan användas för barntUlsyn under hela dageneller i varje fall minst per barn och dag, dvs. till daghem, gemensambarnstugeavdelning och fritidshem. Förskott av beviljatanordningsbidrag kan betalas ut när byggnadsarbetena påbörjats.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1966: 173) om statsbidrag ochlån riil barnstugor (ändrad : 424). har i sinanslagsframställning räknat med att ca 14 OOC statsbidragsberättigande platseri daghem, gemensamma bamstugeavdel-ningar samt fritidshem påbörjas undervartdera av budgetåren 1972/73 och 1973/74. föreslår att anordningsbidragethöjs till . per plats fr. o. m. . Anslagsbehovet /74 beräknas på grundval härav till 84 milj. kr. Utbyggnadstakten förbarnstugeverksamheten har redovisats i inledningen till detta avsnitt. För attunderlätta en fortsatt snabb utbyggnad av barnstugeverksamheten samt med hänsyntill att byggnadskostnaderna ökat förordar jag att anordningsbidragen höjs med1 . Bidragshöjningen bör gälla med verkan fr.o. På grundval av kommunernas utbyggnadsplaner,redovisade , och med hänsyn tiU förordade höjningar avstatsbidragen räknar jag med att byggen för sammanlagt 25 000 nyabarnstugeplatser kommer att påbörjas under innevarande och nästa budgetår. Jagberäknar anslagsbehovet för /74 till 70 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. 1. godkänna av mig förordadeändringar av grunderna för anordningsbidrag till barnstugor; 2. till Bidrag tillanordnande av barnstugor för / 74 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1973:1 Bilaga 7 68 Bidrag till driften av barnstugor 1971/72 Utgift 134 684 432 1972/73 Anslag 216000 000 1973/74 Förslag 303 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till driften av bamstugor. utgårdriftbidrag till barnstugor med . per plats och år för sådanaavdelningar för barn under skolåldern, där minst två tredjedelar av antaletplatser utnyttjas för barntillsyn minst per barn och dag (daghemeller gemensam barnstugeavdelning). För omsorg av barn i skolåldern utgårdriftbidrag med . per plats och år till barnstugeavdelning, som hållsöppen under minst (fritidshem). Driftbidrag utbetalas iefterskott för budgetår. Förskott kan utgå med högst hälften av beräknat bidragför budgetåret. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1966: 173) omstatsbidrag och lån till barnstugor (ändrad : 424). Ett särskiltbidrag till jordbruksdaghem utgår med högst av driftkostnaderna. beräknarmedelsbehovet utifrån oförändrade bidragsregler till 278 milj. kr. Styrelsen föreslår att statsbidrag efter särskild prövningskall kunna utgå till extrakostnader för skjutsar i samband medlekskoleverksamhet. Jämsides med utbyggnadenav det ekonomiska stödet till barnfamiljerna har samhällets service, främst iform av en väl fungerande barnomsorg, kommit att framstå som ett alltviktigare inslag i familjepolitiken. barnstugeutredning har somtidigare nämnts lämnat ett betänkande med förslag beträffandeförskoleverksamhetens framtida innehåll och organisation. Remissbehandlingenav utredningens betänkande har avslutats. Utredningens förslag prövasf. n. inom . Statens bidrag till driften av barnstugor harhöjts i flera omgångar . Den senaste bidragshöjningen trädde ikraft . Det statliga bidraget höjdes då från . per plats i daghem och gemensam barnstugeavdelning och från 1 500 kr.till . per plats i fritidshem. Som nämnts i inledningen till detta avsnitttyder kommunernas planläggning på en viss dämpning av den tidigare successivtökande utbyggnadstakten för barnstugeverksamheten. Jag vill betona vikten avatt utbyggnaden av barnstugeverksamheten kan hållas på en hög nivå. Prop.1973:1 Bilaga 7 69 finner det också angeläget att särskilduppmärksamhet ägnas åt barn som på grund av olika former av handikapp är isärskilt behov av stöd och stimulans genom samhällets försorg. För dessa barnär möjligheten att från tidig ålder delta i barnstugeverksamheten särskiltbetydelsefull. För att ge kommunernaökade möjligheter till en fortsatt snabb utbyggnad av barnstugeverksamhetenoch för att ge kommunerna stöd i strävandena att bereda plats åt handikappadebarn förordar jag nu en ytterligare höjning av driftbidraget. Det statligadriftbidraget bör fr. o. m. höjas med . till 5 000 kr.per plats och år för daghem och gemensam barnstugeavdelning samt med 500 kr.till . per plats och år för fritidshem. Med beaktande avutbetalningsbestämmelserna för driftbidraget till barnstugor beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår till 303 milj. kr. I förhållande tillinnevarande budgetår innebär det en ökning med 87 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. 1. godkänna de av migförordade ändringarna i grunderna för bidrag till driften av barnstugor; 2. tiU Bidrag till driftenav barnstugor för /74 anvisa ett förslagsanslag av 303 000 000kr. Bidrag till kommunala familjedaghem 1971/72 Utgift 38264 530 1972/73 Anslag 38 000 000 1973/74Förslag 52 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader förkommunala familjedaghem. Statsbidrag utgår av kommunens kostnader förlön och sociala förmåner (exkl. omkostnadsersättning) åt dagbarnvårdare efteravdrag för influtna föräldraavgifter. Rätt till statsbidrag inträder närkommunens organiserade barnomsorg genom både barnstugor och familjedaghem nått en viss omfattning uttryckt i platser per antal invånare i kommunen. Fördet första 10 000-talet invånare krävs minst en plats per 200 invånare och förinvånarantalet över 10 000 minst en plats per 100 invånare. Bidrag utgår för defamiljedaghemsplatser, som överstiger en på sådant sätt beräknad gräns. Statsbidragbetalas ut i efterskott för kalenderår. Anslaget för /74 avseralltså bidrag för verksamhet under . Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1968: 236) om statsbidrag till kommunalfamiljedaghemsverksamhet (ändrad : 112). 1973:1 Bilaga 7 70 För kommun med över 10000 invånare har rätten till statsbidrag tidigare begränsats inte endast avovannämnda s. k. kvotregel utan dessutom genom en regel som innebar attstatsbidrag utgick för högst det antal barnstugeplatser som fanns i kommunen.Denna s. k. balansrege! har slopats med verkan fr. o. m. . Utbyggnaden avbarnstugorna har ökat kommunernas möjligheter att uppfylla kvotregeln, vilketför dessa kommuner medfört väsentligt ökade statsbidrag. Statsbidrag utgick år1971 för av det totala antalet kommunala familjedaghemsplatser.Socialstyrelsen räknar med att antalet platser i kommunala familjedaghem skallöka med 4 000 och att andelen statsbidragsberättigande platser skall ökatill av det totala antalet. föreslåratt anslaget för nästa budgetår förs upp med 52 milj. kr. I inledningen till dettaavsnitt har utbyggnaden av den kommunala famUjedaghemsverksamheten redovisats.Jag beräknar, i likhet med , anslagsbehovet för nästa budgetårtill 52 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tUl kommunala familjedaghem för /74 anvisa ett förslagsanslag av52 . Bidrag till ferievistelse för barn 1971/72 Utgift 3776 400 1972/73 Anslag 4000 000 1973/74 Förslag 4000 000 Statsbidrag utgår tUlkommun med . för varje barn , som av kommun eller genomkommuns förmedling beretts vistelse på bamkoloni eller i feriehem.För barn, som är handikappat eller sjukt, utgör bidraget . Bidrag utgårför kalenderår i efterskott. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1967: 473) om statsbidrag till ferievistelse för barn. utgick bidragavseende 18 600 barn som vistats på koloni och 18 200 barn som vistats iferiehem. Antalet barn som vistats 1973:1 Bilaga 7 71 på koloni har minskat något under senare årmedan antalet barn i feriehem ökat något. föreslår,med hänsyn till belastningen under /72, att anslaget förs uppmed oförändrat belopp. Verksamheten har under detre bedrivits i oförändrad omfattning. Jag biträdersocialstyrelsens förslag och hemställer att Kungl. att till Bidrag tillferievistelse för barn för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till semesterhem m. m. 1971/72 Utgift 1645 880 1972/73 Anslag 1800 000 1973/74 Förslag 1800 000 Statsbidrag till driftenav semesterhem utgår till semesterhemsan-ordnare med . per dag och platssom utnyttjas av personer, som med hänsyn till sina sociala och ekonomiskaförhållanden anses behöva hjälp för att få tillfälle till vila och rekreation.Statsbidrag betalas ut av i efterskott för kalenderår.Förskott kan utgå med högst tre fjärdedelar av det beräknade bidragsbeloppetför kalenderår. Statsbidrag utgår även för resor tillsemesterhem eller resor i samband med annan form av semestervistelse.Socialstyrelsen fördelar därvid för detta ändamål avsedda medel mellansemesterhemsnämnderna i landstingsområdena varefter det ankommer på dessanämnder att bevilja och betala ut resebidragen. Bidragsbestämmelserna återfinnsi kungörelsen (1967: 472) om statsbidrag till driften av semesterhem m. (ändrad : 782). I brev har socialstyrelsenbemyndigats att av anslaget för /73 disponera 1,1 milj. kr. Är 1971 utgickstatsbidrag för ca 10 800 gäster vid semesterhem. Resebidrag utgick till 9 800personer. Jämfört med föregående år minskade antalet bidragsberättigade gästervid semesterhem med 500 medan antalet personer berättigade till resor ökade med 100. föreslåratt anslaget för nästa budgetår förs upp med oförändrat 1,8 milj. kr. 1973: 1 Bilaga 7 72 Jag biträder förslag.Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag till sernesterhem m. m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 7 73 EMYNDIGHETER INOM HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, SOCIALVÅRD M. Den sjukvårdspolitiska målsättningen hari allt högre grad inriktats på att få till stånd en förändrad struktur av densvenska sjukvården. Detta har framstått som alltmer nödvändigt inte minst pågrund av sjukvårdens kostnadsutveckling. Det är därför angeläget att sökavidareutveckla de olika planeringsinsatserna inom sjukvården tUl ettorganiserat system med sjukvårdsplaner. Dessa viktiga frågor om sjukvårdsplaneringenbehandlas i sjukvårdsdelegation, där bl. a. sjukvårdenshuvudmän är representerade. Delegationen har genom en särskUd arbetsgruppredovisat grunderna för ett system med enhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner ochsom ett stöd för den fortsatta uppbyggnaden och samordningen av sjukvårdsplaneringeni rapporterat resultatet av det bedrivna arbetet tillsjukvårdshuvudmännen. Påuppdrag av sjukvårdsdelegationen genomförs inom en allsidigöversyn av det nuvarande programmet för fördelning av läkartjänster på olikaverksamhetsområden. Resultatet härav beräknas föreligga under första halvåret1973. JagvUl i detta sammanhang också erinra om de viktiga ändringar isjukvårdslagstiftningen som trätt i kraft i enlighet medförslag redovisade i prop. 1972: 104 (SoU 1972: 37, rskr 1972: 286). Syftetdärmed ar framför allt att få tillstånd en utbyggnad av den decentraliserade Öppna sjukvården i samhällets regi.De vidtagna åtgärderna omfattar både en förstärkning av allmänläkarvården ochen decentralisering av den öppna specialistvården så att denna i viss utsträckningblir tillgänglig även ute i läkardistrikten. Avsikten är att därigenom skapamöjligheter till en bättre närhetsservice inom den öppna hälso- och sjukvården.För färdigutbildade läkare skall i läkardistrikten finnas tjänster fördistriktsläkare, avsedda för såväl allmänläkare som specialister. Olikaåtgärder av det slag som här nämnts bidrar sammantaget till att förverkliga ensjukvårdspolitisk målsättning som är inriktad på en betydande utbyggnad av denöppna decentraliserade sjukvården jämte psykiatrin och åldringssjukvården. Avstor betydelse är också den ökade läkarutbildningen, som beräknas leda tillatt antalet läkare stiger från ca 11 1970 till ca 16 1975. Socialstyrelsenhar sin uppmärksamhet riktad på hur de resurser som finnstillgängliga inom sjukvården bäst skall kunna utnyttjas. Detta arbete mednivåstruktureringen inom sjukvården är av 1973:1 Bilaga 7 74 stor betydelse för att få till stånd eneffektivare vårdplanering med kortare väntetider. Arbetsgruppen för låginkomstfrågor har i sinrapport också tagit upp hälsopolitiken utifrån såväl principiella som merakonkreta utgångspunkter. I samband därmed framhåller arbetsgruppen att enallmän tandvårdsförsäkring hör till de reformer som kan förväntas förbättrahälsoförhållandena inte minst för låginkomsttagare. Som viktiga utvecklingslinjeri övrigt inom hälso- och sjukvården pekar arbetsgruppen på förebyggandeinsatser, decentralisering av den öppna hälso- och sjukvården samt enutvecklad demokrati och öppenhet både mellan de olika personalgrupperna ochmellan sjukvårdsinstitutionen i dess helhet och patienterna. En sådanutveckling är av särskild betydelse för de resurssvaga grupperna i samhälletoch jag vill för min del understr}'ka betydelsen av en sådan inriktning avinsatsema på hälso- och sjukvårdens område. När det gäller de underdetta avsnitt redovisade anslagen vill jag särskilt framhålla betydelsen av enförstärkning av den statliga läkemedelskontrollen. I det följande kommer jagdärför att förorda en kraftig ökning av resurserna för socialstyrelsensläkemedelsavdelning. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande har apoteksbolaget utrett och lagt fram förslag om lämpliga formerför samordning av civil och militär läkemedelsförsörjning. a. att militärapoteket och dess filialapotek inordnas i apoteksbolaget somsjukhusapotek och att apoteksbolaget övertar den militära förrådshållningen.Förslag i ämnet avses att föreläggas årets riksdag i en särskild proposition. Centrala och regionala myndigheter m. m. 1971/72 Utgift 37575 830 1972/73 Anslag 42 510 000 1973/74Förslag 46 922 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialvården, hälso- ochsjukvården samt läkemedelsförsörjningen. Styrelsen utgörs av generaldirektörenoch åtta särskilt förordnade ledamöter. Inom verket finns sex avdelningar, enför hälsovård, social barna- och ungdomsvård m. m., en för långtidsvård,åldringsvård m. m., en för akutsjukvård, nykterhetsvård m. m., en planerings-och beredskapsavdelning, en administrativ avdelning samt en läkemedelsavdelning.Avdelningarna är i sin tur uppdelade på totalt 22 byråer. derna förläkemedelsavdelningen bestrids från anslaget E 13 Statlig läkemedelskontroll. 1973: 1 Bilaga 7 Beräknadändring 1973/74 Handläggande personal Övrig personal 230'/.228 458'/, -1- 22'/, + 24'/, 1'/. Traktamenten åt vissabefattningshavare inom a) expenser för eget behovvarav för representation högst 10 000 ochför kursavgifter högst 6 000 b) expenser för annat äneget behov c) kostnader för flyttningav verket Bidrag till kontorsdriftm. m. i kv. Försöksverksamhet medhälso-och sjukvård i kv. Undersöknings- ochinformationsverksamhet rörande lekmaterial m. m. Kurser för ledamöter ilokala företagsnämnder 31 133 000 90 000 893 000 (28 000) 7 210 000 22 000 244 000 15 000) 2 968 000 10 000 45 000 2 000) 105 000 4 589 000 916 000 1 586 000