prop · FW03138 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till konsumentköplag, m. m.; given Stockholmsslott . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet överjustitieärenden och lagrådets protokoll, föreslå att bifalla deförslag om vars avlåtande tUl föredraganden hemställt. Propositioneninnehåller förslag till lag om konsumentköp. Den föreslagna lagen slår fastvissa grandläggande rättigheter som en konsument alltid skall ha när han frånnäringsidkare köper varor som är avsedda huvudsakligen för enskilt bruk. Lagenrör i första hand köparens rättigheter mot säljaren. Den behandlar emellertidockså hans ställning i förhållande till varans tillverkare, särskildkreditgivare och annan med vilken han kan komma i rättslig förbindelse pågrand av köp. Lagen innefattar inte någon fullständig reglering av alla frågorrörande konsumentköp. I de köprättsliga frågor som lämnas utanför regleringenskall den allmänna köplagen gälla på samma sätt som . Lagenar tvingande, dvs. den skall inte kunna sättas ur spel genom avtal som berövarköparen hans rättigheter enligt lagen. Köparen ges härigenom ett grundskyddmot friskrivningsklausuler och oskäliga villkor i standardiserade köpekontrakt,garantibevis o. d. IJagen preciseras till en början köparens minimirättigheter när säljarenunderlåter att leverera varan i rätt tid. Köparen får alltid häva köpet omdröjsmålet inte är av ringa betydelse för honom och säljaren inte levererarvaran inom skälig tid efter det att köparen har uppmanat honom därtill. Lagenreglerar vidare köparens rättigheter vid fel i varan. Om säljaren eller annanför hans räkning t. ex. i form av en garanti har åtagit sig att avhjälpa feletoch detta inte sker inom skälig tid efter det att köparen har framställtanspråk på grund av felet, skall köparen alltid kunna göra avdrag påköpeskillingen, kräva skälig ersättning för avhjälpande 1 1973.1 saml. avfelet eller, om felet inte är av ringa betydelse för honom, häva köpet. Skallfelet inte avhjälpas på grand av särskilt åtagande, skall köparen kunna göraavdrag på köpeskillingen eller vid fel som inte är av ringa betydelse hävaköpet. Vidsåväl dröjsmål som fel i varan ges köparen rätt att med viss begränsning hållabetalningen inne tills leverans resp. rättelse sker. Köparen ges dessutom rättatt under vissa förhållanden få skälig ersättning för utgifter som han ådragitsig till följd av dröjsmål eller fel. Itvå hänseenden föreslås bestämmelser om vilka minimikrav köparen alltid skallha rätt att ställa på varan vid konsumentköp. Säljs vara i strid mot förbud,meddelat för att varan skall vara tillförlitlig från hälso-ellersäkerhetssynpunkt, skall varan anses behäftad med fel. Detsamma gäller om varanär så bristfällig att dess användning medför uppenbar fara för köparens ellerannans liv eller hälsa. En särskUd regel föreslås vidare för att hindra att ensäljare enbart genom ett förbehåll att varan säljs i "befintligtskick" skall undgå allt ansvar för varans beskaffenhet. Lagenbehandlar också frågan om säljarens ansvar för vilseledande uppgifter om varansbeskaffenhet eller användning. Säljaren föreslås ansvara inte bara föruppgifter som lämnas vid köptillfället utan också för uppgifter i reklamenbeträffande varan, t. ex. i annons. Kan den vUseledande uppgiften antas hainverkat på köpet skall varan anses behäftad med fel. Ansvaret kan under vissaomständigheter gälla även uppgifter från andra personer, t. ex. tillverkaren. Köparensförhållande till varans tillverkare m. fl. behandlas också i lagen. Köparentillförsäkras ett minimiskydd mot friskrivningsklausuler, varigenom varanstUlverkare eller annan som för säljarens räkning har åtagit sig att avhjälpafel i varan begränsat sitt skadeståndsansvar för den händelse åtagandet intefullgörs. Lagen innehåUer vidare en tvingande regel om köparens skadeståndsrättmot t. ex. tillverkare som i reklam eller på annat sätt av vårdslöshet lämnatvilseledande uppgift om varans beskaffenhet eller användning. Slutligenföreslås vissa särskilda bestämmelser om kreditköp, vilka avser att skyddaköparen mot att behöva betala tUl särskild kreditgivare, även om säljaren inteskulle ha fullgjort sin prestation enligt köpavtalet. Det föreslås att enklausul, varigenom köparen avsäger sig rätt att fram- ställainvändningar på grund av köpet mot den som förvärvat säljarens fordran påköpeskillingen, skall vara ogUtig. Vidare förordas en motsvarande regel fördet fall att köpeskillingen betalats med belopp som köparen genom säljarensförmedling erhållit som lån av bank eller annan, med vilken säljarensamarbetar för sådan förmedling av lån. Slutligen föreslås ettstraffsanktionerat förbud för säljare att av köpare ta emot växelförbindelseeller annan löpande fordringshandling beträffande det som inte erlagts avköpeskillingen i samband med köpet. Dennya lagen föreslås träda i kraft . 1 Förslag till Konsumentköplag 1 §Denna lag äger tillämpning när konsument av näringsidkare köpei vara, som är avsedd huvudsakligen för enskilt bruk och som säljes i näringsidkarens yrkesmässiga verksamhet. Lagengäller under motsvarande förutsättningar även i fråga om köp från annan ännäringsidkare, om köpet förmedlas aiv näringsidkare som ombud för säljaren. 2 §Vid köp som omfattas av denna lag skall köparen alltid ha de be fogenheter som tillerkännes köpare i lagen. FörbehåU som inskränker sådan befogenhet är ogiltigt. Förstastycket utgör ej hinder mot att i stället för bestämmelse i lagen tillämpa vadsom på grund av avtal eller enligt lagen (1905: 38 s. 1) om köp och byte av lösegendom eller eljest gäller beträffande köparens förhållande till säljareneller annan mot vilken han får utöva befogenhet enligt denna lag, underförutsättning att därigenom längre gående befogenhet än enligt lagentillerkännes köparen. 3 §Har säljaren ej avlämnat varan i rätt tid och beror det ej av kö paren eller händelse för vilken denne står faran, får köparen häva köpet, om ej säljaren efter uppmaning av köparen avlämnar varan inom skälig tid. Detta gäller dock ej om dröjsmålet är av ringa betydelse för köpa ren. Även utan att sådan uppmaning lämnats har köparen rätt att häva köpet, om det av annan anledning måste ha stått klart för säljaren att dröjsmålet är av ej ringa betydelse för köparen. Villkor som inskränker köparens rätt att häva köpet skall dock gälla vid köp av vara, som till verkats särskilt efter köparens anvisningar eller önskemål eller som säl jaren eljest måste antagas sakna möjlighet att på rimliga vUlkor av yttra till annan än köparen, om det ej är uppenbart att genom dröjs målet köparens syfte med avtalet skulle väsentligen förfelas. Dröjersäljaren att avlämna vara, som skall betalas vid eller som bestämtsför avlämnandet, får köparen innehålla köpeskillingen till dess varan hålleshonom tUl hända. 4 §Är varan behäftad med fel, som säljaren åtagit sig att avhjälpa, och avhjälpes ej felet inom skälig tid efter det att köparen framställt anspråk på grund av felet eller avlämnas ej felfri vara i den felaktigas ställe, får köparen göra avdrag på köpeskillingen, kräva skälig ersättnmg för avhjälpande av felet eller, om felet är av ej ringa betydelse för honom, häva köpet. Villkor som inskränker köparens rätt att häva köpet skall dock gälla, om betydande skada skulle åsamkas säljaren genom att köpet häves och han erbjuder köparen skälig ersätt ning för felet samt det ej, är uppenbart att varan icke kan användas för sitt ändamål. Avserfelet vara, som skall betalas vid eller som bestämts föravlämnandet, får köparen innehålla köpeskillingen till dess felet avhjälptseUer felfri vara hålles honom tUl hända. Är det uppenbart att feletär av endast ringa betydelse för köparen, får han dock ej innehålla mer än vadsom kan antagas motsvara dubbla kostnaden för felets avhjälpande. Förstaoch andra styckena gäller även om åtagandet att avhjälpa felet gjorts försäljarens räkning av varans tillverkare eller annan. 5 §Är varan behäftad med fel och skall ej detta avhjälpas på grand av åtagande som avses 14 §, får köparen göra avdrag på köpeskillingen eller, om felet är av ej ringa betydelse för honom, häva köpet. I fråga om giltigheten av villkor som inskränker köparens rätt att häva köpet äger 4 § första stycket andra punkten motsvarande tillämpning. Harköparen framställt anspråk på grund av felet och erbjuder sig säljaren därvidatt avhjälpa detta eller att avlämna felfri vara i den felaktigas ställe, fårköparen ej göra gällande befogenhet enligt första stycket, om rättelsen skergenast och utan kostnad eller väsentlig olägenhet för honom. I fråga om rättför köparen att innehålla köpeskillingen äger 4 § andra stycket motsvarandetUlämpning. 6 § I fall som avses i 3 §, 4 § första och tredjestyckena samt 5 § första stycket har köparen rätt till skälig ersättning förutgift som han ådragit sig till följd av dröjsmål eller fel, om ej säljarenvisar att försummelse icke ligger honom till last. Rätt till ersättning för avhjälpandeav fel tillkommer dock ej köparen i annat fall eller i vidare mån än som föreskrivesi 4 §. 7 § Har säljaren vid köpet eller på varansförpackning eller i annons eller annat meddelande avsett att komma tillallmänhetens eller köparens kännedom lämnat vUseledande uppgift om varansbeskaffenhet eller användning och kan uppgiften antagas ha inverkat på köpet,skall varan anses behäftad med fel. Detta gäller dock ej, om säljaren tydligträttat uppgiften. Harvarans tillverkare eller annan, som i tidigare säljled tagit befattning medvaran, fÖr egen eUer säljarens räkning lämnat sådan vilseledande uppgift somavses i första stycket och kan den antagas ha inverkat på köpet, skall varananses behäftad med fel, om säljaren åberopat uppgiften eller, fastän haninsett eller uppenbarligen bort inse att uppgiften var vUseledande, underlåtitatt tydligt rätta den. 8 §Säljes varan i strid mot förbud att saluhålla vara, vilket medde lats i författning eller av myndighet väsentligen i syfte att förebygga att den som använder varan ådrager sig ohälsa eller drabbas av olycks fall eller för att eljest hindra användning av vara som ej är tillförlitlig från säkerhetssynpunkt, skall varan anses behäftad med fel. Detsamma gäller, om varan är så bristfällig att dess användning medför uppenbar fara för köparens eller annans liv eller hälsa. 9 §Har varan sålts i befintligt skick eller med liknande förbehåll, skall den även i annat fall än som avses i 7 eller 8 § anses behäftad med fel, om den ej är sådan som köparen haft anledning räkna med samt säljaren måste ha insett detta men underlåtit att upplysa köparen om rätta förhållandet. Detsamma gäller, om varan är i väsentligt sämre skick än köparen med hänsyn till varans pris och omständigheterna i övrigt haft skäl att förutsätta. 10 § Har säljaren eller annan för hans räkning genomgaranti eller liknande utfästelse åtagit sig att svara för varan , skall varan anses behäftad med fel, om den avviker från vad somföljer av utfästelsen och det ej göres sannolikt att avvikelsen beror av olyckshändelseeller eljest av omständighet som är att hänföra till köparen. 11 § Vill köparen göra gällande befogenhet på grund avfel i varan, skall han underrätta säljaren om felet inom skälig tid efter detatt han märkt eller bort märka detta, dock ej senare än från det hanmottog varan. Har annan än säljaren för dennes räkning åtagit sig att avhjälpafel i varan, får underrättelsen i stället lämnas till den som gjort åtagandet. Försummarköparen att lämna underrättelse såsom anges i första stycket, förlorar hanrätten att göra gällande befogenhet på grund av fdet. Köparensförhållande till varans tillverkare m. fl. 12 § Har varans tillverkare eller annan för säljarensräkning åtagit sig att avhjälpa fel i varan och visar han försummelse vidfullgörande av åtagandet, skall han ersätta köparen dennes skada, om den ej ärringa. 13 § Köparen har rätt att kräva fullgörande avåtagande som avses i 12 §, om han lämnat underrättelse såsom anges i 11 §. 14 § Har varans tUlverkare eller annan, som i tidigaresäljled tagit befattning med varan, för egen eller säljarens räkning på varansförpackning eller i annons eller annat meddelande avsett att komma tillallmänhetens eller köparens kännedom uppsåtligen eller av vårdslöshet lämnatvilseledande uppgift om varans beskaffenhet eller användning och kan uppgiftenantagas ha inverkat på köpet, skall han ersätta skada som därigenom tillfogasköparen. 15 § Har säljaren lämnat anstånd med erläggande avköpeskiUingen eller del därav och överlåter eller pantsätter han sin fordran,är köparen ej bunden av köpevillkor, varigenom han helt eller delvis haravstått från rätten att framställa invändningar på grund av köpet mot nyborgenärs krav på betalning. 16 § Erlägges köpeskUUngen eller del därav med belopp,som köparen i samband med köpet genom säljarens förmedling erhållit som lån avbank eller annan, med vilken säljaren samarbetar för sådan förmedling av lån,får köparen mot långivarens krav på betalning framställa samma invändningar pågrand av köpet som han äger göra mot säljaren. 17 § Lämnar säljaren anstånd med erläggande avköpeskUlingen eller del därav, får han ej mottaga av köparen ingångenväxelförbindelse beträffande det som ej erlagts. Han får ej heller tUl bevisför sin fordran mottaga av köparen utfärdat löpande skuldebrev eller annan avdenne ingången skuldförbindelse, vars överlåtelse eller pantsättning inskränkerköparens rätt att framställa invändningar på grund av köpet, om ny borgenär igod tro förvärvar fordringshandlingen. Förstastycket första punkten äger ej tillämpning på egen växel,.som är utställd avbankaktiebolag, sparbank, postbanken eller kreditkassa inomjordbrakskasserörelsen. Densom uppsåtligen bryter mot första stycket dömes till böter. 18 § Har meddelande, som köparen vUl lämna säljareneller annan enligt 3, 4, 11 eller 13 §, inlämnats för befordran med post ellertelegraf och försenas det eller kommer det ej fram, skaU denna omständigheticke föranleda att köparen förlorar rätten att göra gällande befogenhet enligtdenna lag. 19 § Lagen äger ej tillämpning på ersättning förförlust som köparen lider genom personskada eller skada på annan egendom än densålda Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1971: 112) om förbud mot otillbörliga avtalsvillkor Härigenomförordnas, att rubriken tUl lagen (1971: 112) om förbud mot otillbörUgaavtalsvillkor samt 1 och 6 §§ lagen skall ha nedan angivna lydelse. Lagom förbud mot oskäliga avtalsvillkor 1 §1 Är villkor, som näringsidkare Ärvillkor, som näringsidkare använder vid erbjudande av vara använder vid erbjudande av vara eller tjänst till konsument för en- eller tjänst till konsument för en skilt brak, med hänsyn tiU veder- skilt bruk, med hänsyn tUl veder laget och övriga omständigheter att laget och övriga omständigheter anse som otillbörligt mot konsu- att anse som oskäligt mot konsu menten, kan , menten, kan , om det är påkaUat från allmän om det är påkallat från aUmän synpunkt, meddela näringsidkaren synpunkt, meddela näringsidkaren förbud att i liknande förbud att i liknande fall använda samma eller väsent- fall använda samma eller väsent ligen samma villkor. Förbud skall ligen samma vUlkor. Förbud skall förenas med vite, om ej detta av förenas med vite, om ej detta av särskilda skäl är obehövligt. särskUda skäl är obehövligt. Förstastycket äger motsvarande tillämpning, om näringsidkare erbjuder konsument attmot vederlag förvärva nyttjanderätt till lösöre för enskilt bruk. Förbudkan meddelas även anställd hos näringsidkare och annan som handlar pånäringsidkarens vägnar. 'Senaste lydelse 1972: 730. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §2 Fråga om förbud får i fall som Frågaom förbud får i fall som ej är av större vikt prövas av kon- ejär av större vikt prövas av kon sumentombudsmannen genom att sumentombudsmannengenom att den som antages ha använt otill- den somantages ha använt oskä- börligt avtalsvillkor förelägges för- ligtavtalsvillkor förelägges för bud till godkännande bud tillgodkännande eller (förbudsföre- ellerinom (förbudsföre läggande), läggande). Har förbudsföreläggande godkänts, gäller det som förbud avmarknadsdomstolen. Godkännande som sker sedan den i föreläggandet utsattatiden har gått till ända är dock utan verkan. Närmarebestämmelser om förbudsföreläggande meddelas av Konungen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1970: 417) om marknadsdomstol m.m. Härigenom förordnas i fråga om lagen (1970: 417) ommarknadsdomstol m. m.i dels att i1, 13, 15 och 20 §§ orden "lagen (1971: 112) om förbud mot otiUbörligaavtalsvillkor" skall bytas ut mot "lagen (1971: 112) om förbud motoskäliga avtalsvillkor", dels att i 3, 4, 9 och 11 §§ samt rubriken närmast före 13§ orden "otillbörliga avtalsvillkor" skall bytas ut mot"oskäliga avtalsvillkor". Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1972: 730. ' Senaste lydelse av lagensrubrik 1972: 732 3 §1972: 732 9 §1972: 732 11 §1971:113 13§1971:1]3 15§ 1971: 113 20 §1972:732 rubriken närmast före 13 § 1971: 113. Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj;t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . StatsrådetLidbom anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom lagstiftning angående konsumentköp och anför. Somett led i strävandena att stärka konsumenternas ställning uppdrogs åtköplagsutredningen (Ju 1963: 51) att överväga behovet av särskilda köprättsUgaregler till konsumenternas skydd. Utredningeni avgav delbetänkandet(SOU 1972: 28) Konsumentköplag. I betänkandet läggs fram förslag tUl tvinganderegler om konsumentens befogenheter mot säljaren och annan med vilken han kankomma i rättslig förbindelse vid konsumentköp. Det vid betänkandet fogade förslagettill lag om konsumentköp torde få fogas till statsrådsprotokollet i dettaärende som bilaga 1. Överbetänkandet har efter remiss yttranden avgetts av hovrätten för ,kommerskollegium, , konsumentombudsmannen (KO), statens pris-och kartellnämnd (SPK), , statenskonsumentråd, kreditköpkommittén. Finansieringsföretagens förening.Svenska arbetsgivareföreningen. i (LO),(), akademikerscentralorganisation (), (), FöreningenSveriges tingsrättsdomare, , ,, . (), hantverks- och industriorganisation. Svensk industriförening.Svenska företagares riksförbund, (), (),(), (),Elektriska hushållsapparatleverantörer. och Samhälle,Svenska annonsörers förening. LOhar bifogat yttrande från . , , bilindustri- ochbUgrossistförening, , hantverks- ochindustriorganisation, , Svenska annonsörers föreningoch har avgett gemensamt yttrande i ärendet (i detföljande kallat näringslivets yttrande). Till detta har Elektriskahushållsapparatieverantörer anslutit sig. Vid beredningen av ärendeti har överläggningar ägt rum med företrädare förjustitieministeriema i , och . 2Nuvarande ordning 2.1 Inledning Degrundläggande bestämmelserna om köp av lös egendom är meddelade i lagen (1905:38 s. 1) om köp och byte av lös egendom (köplagen). Denna lag gäller i principalla slag av köp och omfattar således både köp som sluts mellan köpmän i ochför deras rörelse (handelsköp) och andra köp (s. k. civila köp). Den innehållerinte några regler som tar sikte direkt på konsumentköp. Sådana köpavtal hänförsenligt lagens systematik under den mera vidsträckta kategorin civUa köp. Bortsett från de speciellabestämmelserna i lagen (1915: 219) om avbetalningsköp har civilrättsligasärregler om konsumentköp endast meddelats i lagen (1971: 238) omhemförsäljning m. m. Självfallet är konsumentköp liksom andra avtal påförmögenhetsrättens område underkastade reglerna i lagen (1915: 218) om avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område (avtalslagen) ochsådana allmänna rättsgrundsatser som inte skrivits in i lag utan utbildats irättstillämpningen. Vid sidan av dencivilrättsliga lagstiftningen regleras konsumentens StäUning vid köp även genomvissa nyare lagar av näringsrättsUg karaktär. Jag syftar på lagen (1970: 412)om otillbörlig marknadsföring och lagen (1971: 112) om förbud mot otillbörligaavtalsvillkor. Tillämpningen av dessa lagar är anförtrodd två särskildainstitutioner, KO och . Rättsbildningen i fråga omkonsumentköp sker inte bara genom den praxis som utbildats i de allmännadomstolarna samt KO:s och verksamhet. Också allmännareklamationsnämndens verksamhet och den s. k. formulärrätten har betydelse i dettahänseende. Köplagensyftar inte tiU att ge en uttömmande reglering av alla spörsmål rörande köp avlös egendom. Utanför lagen faller t. ex. frågor om ingående av köp och om verkanav vissa kontraktsbrott. Lagen reglerar vidare endast köparens förhållande tillsäljaren. Frågor om köparens förhållande till tillverkaren av den sålda varan om denne är annan än säljaren och tiU sådan särskild kreditgivare som i sistahand finansierat köpet är att bedöma enligt andra regler (se 2.2.2 och 2.2.3). Någon definition avbegreppet "köp" ges inte i lagen. Av 2 § framgår emellertid att ävenbeställningsavtal är att räkna som köp. För att ett beställningsavtal i lagensmening skall föreligga föratsätts, att någon av annan betingat sig att hanskall mot vederlag i pengar förfärdiga något och bestå ämnet därtill själv.Undantag görs dock beträffande uppförande av byggnad. Vad som innefattas ibegreppet "lös egendom" preciseras inte heller i lagen. Allmänt kansägas att begreppet täcker allt slags egendom som inte är att räkna som fastegendom (jfr 1 kap. 1 § och 2 kap. jordabalken). Lagen är således tillämplig påbåde köp av lösöre och överlåtelse av värdepapper, rättigheter m. m. Det kan tilläggasatt lagen utöver köp även avser byte av lös egendom. Köplagen skiljer mellanköp av bestämt gods (speciesköp) och leveransavtal (genusköp eller generisktköp). Till den senare kategorin räknas enligt 3 § första stycket köp som inteavser bestämt gods utan endast viss myckenhet av angivet slag. För speciesköpoch leveransavtal meddelas i viss utsträckning skilda regler i lagen, t. ex. ifråga om farans övergång (17 §) och säljarens skadeståndsskyldighet viddröjsmål (23 och 24 §§) eller fel i godset (42 och 43 §§). I köplagen görs ävenandra distinktioner meUan olika typer av köp. Som tidigare påpekats skUjs bl.a. mellan handelsköp och s. k. civila köp. Konsumentköp hör till den senarekategorin. Begreppet "konsumentköp" förekommer dock inte i köplagen.Lagen gäller såväl kontantköp som kreditköp. Vad gäller de särskilda regler somfinns beträffande avbetalningsköp hänvisas till 2.2.3. Utöver det inledandeavsnittet om lagens tiUämpningsområde m. m. (14 §§) består köplagen grovt settav tre huvuddelar. I en första del ges utfyllande regler om förhållandet meUanparterna i följande hänseenden, nämligen i fråga om köpeskiUingens bestämmandei vissa fall (58 §§), platsen för godsets avlämnande (911 §§), tiden förköpets fuUgörande (1213 §§), rätten att innehåUa godset eUer köpeskillingen(1416 §§), faran för godset (17 §) och godsets avkastning (1820 §§). I denandra huvuddelen meddelas främst regler om påföljder av kon- >En redovisning av rättspraxis beträffande viktigare frågor som behandlas konsumentköplagenfinns i bilaga 1 till utredningens betänkande. traktsbrottfrån endera partens sida. Här regleras sålunda frågor om dröjsmål på säljarens(2127 §§) eller köparens sida (2837 §§), ränta på köpeskiUingen (38 §), verkanav köparens obestånd (3941 §§), fel eller brist i godset (4254 §§), avvisandeav gods och hävande av köp (5558 §§) samt säljarens skadeståndsskyldighet motköparen när godset vid köpet tillhörde annan än säljaren (59 §). Efter ett parbestämmelser om öppet köp (60 §) och om ansvaret för vissa meddelanden som befordrasmed post eller telegraf (61 §) innehåller lagen i en avslutande delföreskrifter om betydelsen av vissa vid köp brukliga uttryck (62 71 §§), bl.a. transportklausuler. Åtskilliga av köplagensbestämmelser saknar aktualitet vid konsumentköp.