prop · FW03188 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj.ts proposition nr 1973 Prop. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändringi lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handUngar;given . Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå attbifalla del förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. I propositionen föreslås ändring i sekretesslagen i syfteatt bereda sådana uppgifter om enskilds personliga förhållanden som framgår avhandlingar i ärenden hos och de allmänna försäkringskassornaett fullständigare skydd än bestämmelserna i sekretesslagen nu erbjuder. Vidare föreslås ändring i sekretessreglerna för registerinom kriminalvården. 1 saml Nr 188 Lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att Härigenom förordnas, att 12 och 14 §§ lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar' skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hos myndighet vid fångvårdsanstalt eller arbetsanslaltupprättade handlingar rörande i anstalten intagen person må ej i andra falleller annan ordning än Konungen bestämmer utlämnas tidigare än efterderas datum. Detsamma gäller handlingar, vilka upprättats avbefattningshavare inom skyddskonsulentorganisationen eller annan som fullgörskyddskonsulents uppgifter eller av övervakare eller den som anlitas såsombiträde vid övervakning, i den mån handlingarna röra personer som ställts underövervakning efter dom å fängelse, skyddstillsyn, ungdomsfängelse, interneringeller intagning i arbetsanslalt. , ungdomsfängelsenämnden ochinterneringsnämnden samt övervakningsnämnd må förordna, att vad nuföreskrivits skall äga tillämpning även beträffande viss hos nämnden upprättadhandling rörande person som är intagen i anstalt eller ställd underövervakning. Sådant förordnande må dock ej avse nämndens beslut, som utfärdatssärskilt eller upptagits i protokoll. Uppgifter och anteckningar, vil- Har uppgifter om den som häk- ita tillförts/lo.? kriminalvårdsstyrel- täts eller dömtsför brott eller sen fört register över personer som beträffande vilken förordnats om intagits i anstalt eller dömts till intagning i arbetsanslalt tillförts skyddstillsyn, må ej utlämnas i av fört re- annat fall eller annan ordning än gister inom rättsväsendets infor- Konungen bestämmer. mationssystem, må uppgifterna ej utlämnasi annat fall eller annan ordning än Konungen bestämmer. Handlingar vilka av läkare eller Handlingar vilka av läkare eller hos eller på läkares hossocialstyrelsen eller på läkares eller styrelsens föranstaltande eller styrelsens föranstaltande 1 Lagen omtryckt 1971:203. 2 Som nuvarande lydelse anges den lydelse somföreslås i prop. Nuvarandelydelse upprättas till utredning i mål eller ärende hos domstol eller i ärendesom avses i ; handlingar i ärenden rörande kri-minologiskundersökning för forskningsändamål; handlingar vilka upprättats vidpsykologisk undersökning som utförts för forskningsändamål eller i sambandmed inskrivning av värnpliktiga eller yrkesvägledning, arbetsvärd elleromskolning eller i ärende om anställning eller upphörande av anställning hosmyndighet eller i ärende om utlagning av anställd hos myndighet till vissutbildning eller tjänstgöring; läkarutlåtanden i ärenden om statlig personalpensionering;handlingar i ärenden enligt lagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall; handlingar i ärenden rörande hälsovård,sjukvård, socialhjälp, understöd vid barnsbörd, samhällets barnavård ochungdomsskydd eller eljest verksamhet, sådan familjerådgivningsom drives av kommun, landstingskommun, församling eller kyrklig samfällighet,rätt för enskilda att inköpa alkoholhaltiga drycker, behandling av alkoholistereller eljest nykterhetsnämnds verksamhet, folkpensionering eller eUestpensionsstyrelsens eller pensionsnämnds verksamhet, försäkring för olycksfalli arbete eller eljest riksförsäkringsanstaltens eller försäkringsrådetsverksamhet, tillsyn å understödsföreningar, hjälpverksamhet vid arbetslöshet;så ock handlingar i ärenden rörande kontroll å utlänningar, som här i riketvistas eller hit söka tillträde, må, i vad de angå enskilds personligaförhållanden, icke utan Föreslagenlydelse upprättas till utredning i mål eUer ärende hos domstol eller i ärendesom avses i ; handlingar i ärenden rörande kri-minologiskundersökning för forskningsändamål; handlingar vilka upprättats vidpsykologisk undersökning som utförts för forskningsändamål eller i sambandmed inskrivning av värnpliktiga eller yrkesvägledning, arbetsvärd eUeromskolning eller i ärende om anställning eller upphörande av anställning hosmyndighet eller i ärende om utlagning av anställd hos myndighet till vissutbildning eller tjänstgöring; läkarutlåtanden i ärenden om statlig personalpensionering;handlingar i ärenden enligt lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörigheti vissa fall; handlingar i ärenden rörande hälsovård, sjukvård, socialhjälp,understöd vid barnsbörd, samhällets barnavård och ungdomsskydd eller eljestbarnavårdsnämnds verksamhet, sådan familjerådgivning som drives av kommun,landstingskommun, församling eller kyrklig samfällighet, rätt för enskilda attinköpa alkoholhaltiga drycker, behandling av alkoholister eller eljestnykterhetsnämnds verksamhet, allmän försäkring eller yrkesskadeförsäkring ellereljest , försäkringsrådets eller allmän försäkringskassasverksamhet, tillsyn å understödsföreningar, hjälpverksamhet vid arbetslöshet;så ock handlingar i ärenden rörande kontroll å utlänningar, som här i riketvistas eller hit söka tillträde, må, i vad de angå enskilds personligaförhållanden, icke utan hans samtycke liU annan utlämnas tidigare 1* 1973. derliga förbehåll göras. Angår handling, som i första stycket avses, någons intagning, vård eller behandling å anstalt eller inrättning eller någons vård eller behandling av läkare annorstädes än å anstalt, och finnes grundad anledning antaga att genom handlingens utlämnande ändamålet med vården eller behandlingen skulle motverkas eller någons personliga säkerhet sättas i fara, må utlämnande vägras, ändock att enligt bestämmelsema i första stycket utlämnande bort ske. Likaledes må utbekommande av handling, utvisande vem som gjort anmälan i ärende rörande samhällets barnavård eller ungdomsskydd eller rörande behandling av alkoholister eUer vem som eljest lämnat upplysningar i sådant ärende, vägras, om grundad anledning finnes att antaga att den, om vilken anmälan gjorts eller upplysningarna lämnats, skulle missbruka kännedom i berörda hänseende till skada för annan person. Nuvarandelydelse hans samtycke till annan utlämnas tidigare än efter handlingensdatum. Även utan sådant samtycke skall dock handling som sagts utlämnas, om,med hänsyn till det ändamål för vilket utlämnande åstundas och omständigheternai övrigt, trygghet kan anses vara för handen, att det ej kommer att missbrukastill skada eller förklenande för den vilkens personliga förhållanden i handlingenavses eller för hans nära anhöriga. Vid utlämnande böra erfor- Vad i denna paragraf stadgas har icke avseende åmyndighets beslut som särskilt utfärdals eller i protokoll upptagits, där frågaej är om eller nyk-lerhelsnämnds beslut eller om beslut iärende som rör tillämpningen av lagen om fastställande av könstillhörighet ivissa fall, lagen angående åtgärder mot utbredning av könssjukdomar, lagen omavbrytande av havandeskap, lagen om sterilisering eller lagen om kastrering. Föreslagen lydelse än sjuttio är efter handlingens datum.Även utan sådant samtycke skall dock handling som sagts utlämnas, om, medhänsyn till det ändamål för vilket utlämnande åstundas och omständigheterna iövrigt, trygghet kan anses vara för handen, att det ej kommer att missbrukastill skada eller förklenande för den vilkens personliga förhåUanden ihandlingen avses eller för hans nära anhöriga. Vid utlämnande böra erforderligaförbehåll göras. Vad idenna paragraf stadgas har icke avseende å myndighets beslut som särskiltutfärdats eller i protokoll upptagits, där fråga ej är om ,nykterhetsnämnds, eller allmän försäkringskassasbeslut eUer om beslut i ärende som rör tillämpningen av lagen om fastställandeav könstillhörighet i vissa fall, smittskyddslagen (1968: 231) såvitt den angårveneriska sjukdomar, lagen (1938:318) om avbrytande av havandeskap, lagen(1941:282) om sterilisering eller lagen (1944:133) om kastrering. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Uppgifteroch anteckningar, vilka tillhöra de i kommunerna förda socialregistren, må ejutlämnas i vidare mån än som följer av lagen om socialregister. Denna lag träder i krafl . I fråga om uppgifter och anteckningar som avsesmed den äldre lydelsen av 12 § gäller denna även efter ikraftträdandet. Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omsekretesskyddet för handlingar i ärenden hos och deallmänna försäkringskassorna, m. m. och anför. I skrivelse har () hemställt att det lagstiftningsvägen klargörs att deallmänna försäkringskassorna inte äger lämna ut uppgifter om enskilda personerssjukperioder. Över framställningen har efter remiss yttranden avgetls avoffentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén (),. (), Sverigesakademikers centralorganisation (), i (LO),() och . TCO:s framställning har aktualiserat frågan omsekretesskyddet för handlingar i ärenden hos och deallmänna försäkringskassoma i dess helhet. Härutöver anhåller jag att nu tillbehandling få ta upp en fråga om ändring i sekretessreglerna för register inomkriminalvården. 2 Sekretesskyddet i ärenden hos ochde allmänna försäkringskassorna 2.1 och de allmännaförsäkringskassorna Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) handhasden allmännaförsäkringen dvs. sjukförsäkringen, folkpensioneringen och försäkringen för tiUäggspension huvudsakligen av de regionala allmänna försäkringskassorna samtriksförsäkringsverket. Kassorna utgör första instans för samtliga grenar av denallmänna försäkringen. är den centrala statliga tiUsyns-och besvärsmyndigheten. De allmänna försäkringskassorna ersatte de tidigareallmänna sjukkas- sorna, som i sin tur uppstått genom en ombildning av deäldre erkända sjukkassorna. Liksom tidigare sjukkassorna erhöll de allmännaförsäkringskassorna ställningen av fristående juridiska personer. Sedermerahar emellertid en förskjutning i betraktelsesättet ägt rum. Denna har bl. a.kommit till uttryck i de ändringar i AFL som gjordes i samband med 1971 årsförvaltningsreform Qfr prop. 1971:30 del 2 s. 317). är de allmännaförsäkringskassorna att anse som förvaltningsmyndigheter. Enligt lagen(1973:449) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, som träder ikraft , skall de allmänna försäkringskassorna ochriksförsäkringsverket handha, förutom den allmänna försäkringen, bl. a. ocksåde allmänna barnbidragen. 2.2 Nuvarande sekretesskydd i ärenden hosriksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna I 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) fastslås den s.k. offentlighetsprincipen, som innebär att varje svensk medborgare tillfrämjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning i princip skallha fri tillgång till allmänna handlingar. Inskränkningar i tillgången rillallmänna handlingar får ske bara för vissa angivna ändamål, bl. a. till skyddför enskilds behöriga ekonomiska intressen eller av hänsyn till privatlivets helgdoch personlig säkerhet. Inskränkningarna skall anges i särskUd lag, vilket harskett i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar, den s. k. sekretesslagen. Med allmänna handlingar avses enligt 2kap. 2 § TF alla hos statlig eller myndighet förvarade handlingar,vare sig de har kommit in till myndigheten eller har upprättats där. Såsomstatliga myndigheter anses enligt 2 kap. 3 § TF bl. a. alla till statensförvaltning hörande inrättningar. Offentlighetsprincipen är givelvis tillämplig i fråga omhandlingar hos i dess egenskap av statlig myndighet. Närdel gäller handlingar i ärenden hos de allmänna försäkringskassorna harrättsläget tidigare ansetts oklart. Det förhållandet att försäkringskassornakonstruerades som självständiga juridiska personer talar visserligen närmastför att någon tillämpning av offentlighetsprincipen i fråga om handlingar hoskassorna inte avsågs vid tillkomsten av AFL. För ett sådant antagande talarockså den omständigheten att det i AFL togs in särskilda regler angåendesekretesskyddet hos kassorna. Enligt 18 kap. 28 § AFL gäller sålunda all allahandlingar i hos försäkringskassorna förekommande ärenden skall förvaras så attde inte är tUlgängliga för obehöriga. ges regler av innehåll att vadbefattningshavare hos allmän försäkringskassa erfarit rörande enskildspersonliga förhållanden inte obehörigen får yppas. I 18 kap. 5§ tredje stycket AFLföreskrivs dessutom att försäkringskassa skall tillhandagå statlig ellerkommunal myndighet, försäkringsinrättning och arbetsgivare med yttranden ochupplysningar i den mån hinder enligt lag eller författning inte möter och merbetydande olägenhet inte uppkommer för kassan. Den oklarhet som rådde i frågaom offentlighetsprincipens tillämpning hos försäkringskas- sorna har undanröjts sedan regeringsrätten i ett avgörandeår 1968 (RÄ 1968 rf 42) uttalat alt försäkringskassorna fick anses utgöra tillstatens förvaltning hörande inrättningar och därmed enligt 2 kap. 1 § TF varunderkastade offentlighetsprincipen. Genom denna rättstillämpning klargjordesatt offentlighetsprincipen är tillämplig också på handlingar hos de allmännaförsäkringskassorna. Bestämmelserom undantag från offentlighetsprincipen tUl skydd för enskilds personligaintegritet finns i bl. 14 § sekretesslagen. Handlingar som avses i dennaparagraf får, i vad de angår enskilds personliga förhållanden, inte utan vederbörandessamtycke lämnas ut till annan tidigare än efter handlingens datum.Utlämnande får dock ske, om det med hänsyn till ändamålet med utlämnandet ochövriga omständigheter kan bedömas att del inte kommer att missbrukas tiU skadaeUer förklenande för den enskilde eller hans nära anhöriga. Från sekretesskyddetundantas i princip myndighets beslut som utfärdats särskilt eller upptagils iprotokoll (14 § tredje stycket). Tillhandlingar som omfattas av sekresskyddet enligt 14 § i dess nuvarande lydelsehör bl. a. handlingar i ärenden rörande hälsovård, sjukvård, samhälletsbarnavård och ungdomsskydd eller i övrigt verksamhet samthandlingar som avser "folkpensionering eller eljest pensionsstyrelsenseller pensionsnämnds verksamhet, försäkring för olycksfall i arbete ellereljest riskförsäkringsanstaltens eller försäkringsrådets verksamhet".Sekretesslagen har i dessa hänseenden inte ändrats efter sin tillkomst. har numera övertagitpensionsstyrelsens och riksförsäkringsanstaltens uppgifter och befogenheter.Även om den nyssnämnda regeln i 14 § sekretesslagen fortfarande talar ompensions-styrelsens och riksförsäkringsanstaltens verksamhet har den därföransetts tillämplig i fråga om handlingar i alla slag av ärenden på den allmännaförsäkringens och angränsande fält som anförtrotts . När detgäller frågan i vad mån handlingar hos försäkringskassorna omfattas avsekretesskyddet enligt 14 § sekretesslagen kan rättsläget sägas vara osäkert. mån försäkringskassorna har övertagit de tidigare pensionsnämndernasuppgifter kan hävdas att verksamheten omfattas av bestämmelsen i paragrafen ompensionsnämnds verksamhet. Vidare kan paragrafen åberopas beträffande alla hosförsäkringskassa befintliga handlingar i den mån de anses utgöra handlingar iärenden rörande hälsovård och sjukvård. Av särskild betydelse i förevarandesammanhang är det i 14 § tredje stycket sekretesslagen upptagna undantaget frånsekretess-skyddet beträffande myndighets beslut. Eftersom uppgifter om enskildssjukperioder framgår av beslut, är sådana uppgifter inte sekretesskyddadeäven om försäkringskassornas verksamhet i andra avseenden kan anses omfattad avreglerna i 14 § sekretesslagen. I sin inledningsvis nämnda skrivelse framhåller TCO attdet vid tillkomsten av AFL förutsattes att reglerna om allmänna handlingarsoffentlighet inte skulle äga tillämpning pä handlingar hos de allmänna försäkringskassorna.Sedan regeringsrätten 1968 förklarat att kassorna är attjämställa med offentlig myndighet, är dessa emellertid skyldiga att lämna utbl. a. vissa uppgifter om enskilda personers sjukdomsförhållanden. Av principiella skäl anser TCO det vara olämpligt att enarbetsgivare skall kunna erhålla uppgifter om enskilda personers sjukperioderfrån kassorna. Förfrågningar om sjukfrekvens görs huvudsakligen i samband medanställning av arbetskraft. De uppgifter som en arbetsgivare får kan bliavgörande för om en arbetssökande anställs eller inte. Bedömningen av enpersons hälsotillstånd då förfrågan sker kan bli heltmissvisande om hänsyn tas endast till sjukperioder och inte tUl diagnos,behandling etc, uppgifter som kassorna enligt gällande lag inte får lämna ut. TCO anser det förhållandet att en arbetsgivare kan ta delav en arbetstagares tidigare sjukperioder utgöra ett allvarligt intrång i denpersonliga integriteten. TCO uttalar vidare att det är otUlfredsställande attett domstolsavgörande skall bli bestämmande för frågan huruvidaförsäkringskassornas handlingar faller utanför området för reglerna i TF omallmänna handlingars offentlighet eller inte. Det måste ankomma på lagstiftarenatt avgöra denna fråga. TCO hemställer därför att det lagstiftningsvägenklargörs att försäkringskassorna inte äger lämna ut uppgifter om enskildapersoners sjukperioder. 2.4 Remissyttranden över TCO:s framställning , SR, , och har ställtsig positiva till TCO:s framställning och tillstyrker att åtgärder nu vidtastill undanröjande av de mera påtagliga olägenheterna av nuvarande ordning.Riksförsäkringsverket och föreslår däremot att framställningen inteföranleder annan åtgärd än att den överlämnas till för att tas iövervägande vid fullgörande av kommitténs uppdrag. Detta omfattar en översyn avoffentlighets- och sekretessbestämmelserna och den av TCO väckta frågan kanenligt verkets och SAF:s mening knappast isoleras frän denna översyn. De remissinstanser som är positiva till TCO:sframställning ansluter sig allmänt till uppfattningen att försäkringskassornasskyldighet att, i egenskap av offentliga myndigheter i TF:s mening, lämna utvissa uppgifter om sjukperioder och sjukfrånvaro kan medföra allvarliga intrångi den personliga integriteten. Det framhålls att utlämnande av sådana uppgiftertill en arbetsgivare, t. ex. i samband med anställningsbeslut, kan missbrukastill skada för den enskilde eller hans nära anhöriga. Man påpekar vidare attallmänhetens förtroende för kassorna kan rubbas aUvarligt, om uppgifter rörande sjukfrånvaro lämnas uttill utomstående. Ingen av remissinstanserna ger uttryck för uppfattningenatt den av regeringsrätten 1968 intagna ståndpunkten att deallmänna försäkringskassorna är att anse som myndigheter i TF:s bemärkelse börfrångås. understryker att de sakskäl som talar till förmån förregeringsrättens ståndpunkt är av betydande styrka. Mot bakgrund av denutveckling som skett är betraktelsesättet alltmer ofrånkomhgt. a.på det av numera antagna förslaget om överflyttning tillförsäkringskassorna av administrationen av aUmänna barnbidrag. framhålleratt TCO.s framställning i första hand är inriktad på offentlighetsprincipenstillämplighet på försäkringskassorna. Enligt OSK:s mening är emellertid enändamålsenlig lösning av problemen på området möjlig genom en komplettering avundantagen från offentlighetsprincipen, alltså f. n. av sekretesslagen. OSKanser att denna väg är att föredra. finnerför sin del att de regler som tillämpas i fråga om allmänhetens tillgångtill de allmänna försäkringskassornas handlingar både lagtekniskt och sakligtsett är oliUfredsställande. Enligt kan tvekan knappast råda om behovet avsekretess och inte heller om sekretessreglernas sakliga innehåll. OSKframhåller att en grundlig omarbetning av den sväröverskådhga 14 § sekretesslagenunder alla förhållanden torde bli nödvändig under det revisionsarbete som har anförtrottsOSK och att en definitiv lösning torde kunna presenteras först i samband medett fullständigt förslag. Ett sådant förslag kan enligt OSK:s bedömning inteträda i kraft förrän tidigast . vill därför inte motsätta sig enprovisorisk ändring i sekretesslagen. I någraremissvar framförs synpunkten att en begränsning av kassornasuppgiftsskyldighet inte får göras alltför långtgående. LO och Försäkringskasseförbundetframhåller sålunda att det är angeläget att en eventuell sekretessbestämmelseutformas så att t. ex. försäkringsbolag, arbetslöshetskassor och derasredogörare kan erhålla de handlingar och uppgifter hos allmänförsäkringskassa, som oundgängligen av administrativa skäl påkallas med hänsyntUl vissa speciella samhäUsintressen och/eller den enskilde individens egetintresse. En begränsning av uppgiflsskyldigheten bör inte heller hindra ettvärdefullt och nödvändigt samarbete med olika arbetsgivare i t. ex.rehabiliteringsfrågor. Enligt SAF förekommer det i viss utsträckning attarbetsgivare ombesörjer sjuk- och friskanmälan till försäkringskassa för deanställdas räkning. En sådan anordning skulle uppenbarligen försvåras eUer omöjliggörasom arbetsgivaren skulle uteslutas från möjligheten att få del avförsäkringskassas beslut om sjukpenning. Även i andra situationer måste detenligt SAF anses som legitimt att arbetsgivare genom förfrågan hosförsäkringskassa kontrollerar exempelvis huruvida sjukanmälan gjorts. a. det fallet all en anställd uppger egen sjukdom som frånvaroorsak. SAF framhåller, liksom , att beslutrörande sjukpenning lill viss försäkrad utgör endast en av många beslutstypersom bör behandlas lika i sekretesshänseende, både inom sjukförsäkringen och inom pensioneringssystemet, samt att det bör varauteslutet att utestänga en begränsad grupp arbetsgivarna frän möjlighetenall ta del av handling eller uppgift avseende försäkringskassas beslut. Som redannämnts uttalar sig för en provisorisk ändring i sekretesslagen. En sådankan enligt enklast åstadkommas genom att 14 § sekretesslagen ändras så allvad som föreskrivs om handlingar i ärenden rörande folkpensionering och iärenden som rör pensionsstyrelsens, pensionsnämnds eller riksförsäkringsanstaltensverksamhet får utgå samt alt i en ny paragraf i sekretesslagen ges regler omsekretess i försäkringskassornas och ärenden. I ärenden inom den allmänna försäkringens område somhandläggs av och de allmänna försäkringskassorna fordrasi stor utsträckning tillgång liU uppgifter om enskildas personliga förhållandensom är av ömtålig karaktär. Mot denna bakgrund framstår det som angeläget attbestämmelserna om sekretess i sådana ärenden är så utformade att de tiUgodoserberättigade krav på skydd för den enskildes integritet. Somframgår av den redogörelsen är genom rättstillämpningenklarlagt att den offentlighetsprincip som kommer till uttryck i 2 kap. I §tryckfrihetsförordningen är tUlämplig inte bara hos utanockså hos försäkringskassorna. Detta innebär att handlingarna i ärenden inomden allmänna försäkringens område hos såväl somförsäkringskassorna är offentliga, om de inte omfattas av sekretesskydd enligtsekretesslagens bestämmelser. Bestämmelsertill skydd för den enskildes integritet finns i bl. 14 § sekretesslagen.Dessa bestämmelser gjordes inte till föremål för någon översyn vid tillkomstenav lagen om allmän försäkring (AFL). En följd av detta är att bestämmelserna isin nuvarande lydelse inte avspeglar de organisatoriska förändringar somgenomförts inom sjukförsäkrings- och pensionsområdet. Även ombestämmelserna i 14 § sekretesslagen alltså f. n. inte direkt tar sikte påhandlingar i ärenden hos och de allmänna försäkringskassornahar de emellertid ansetts innebära alt sådana handlingar i vid utsträckning ärunderkastade sekretesskydd.