prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — I samband med införandet av ett nytt finansieringssysteraför yrkesskadeförsäkringen har inrättats enarbetarskyddsfond för nya insatser i fråga om forskning, utbUdning ochupplysning på arbdsmiljöorarådet. Fonden tUlförs medel genora ensärskUd arbetarskyddsavgift. Denna avgift innefattar dessutom ett visst bidragtUl kostnaderna för den verksamhet som bedrivs av arbetarskyddsverket. Arbetsmiljöutredningenhar i uppdrag att göra en genomgripande översyn av arbetarskyddslagstiftningenoch att pröva den offentliga tillsynsorganisationen inom arbetarskyddet.Utredningen har i deceraber 1972 läranat ett delbetänkande raed förslag tUländrad lagstiftning på vissa viktiga områden och till en kraftig förstärkningav arbetarskyddets personalresurser. För att utan dröjsraål kunna genomföra enförsta etapp av personalförstärkningarna för arbetarskyddet redan under budgetåret1973/74 har förslag härom lagts fram i årets statsverksproposition. Dessaförslag omfattar avsevärda personalförstärkningar för arbetarskyddsstyrelsen,inrättandet av en arbetsmedicinsk filial i och enkraftig utbyggnad av resurserna för yrkesinspektionens verksarahet ute påarbetsplatsema. I långtidsbudgeten räknas med viss fortsatt utbyggnad avresurserna för arbetarskydd. TiUändamålsgrappen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolarna,kriminalvården samt exekutionsväsendet. Överhälften av utgifterna för rättsväsendet hänför sig till polisväsendet somockså svarar för av personalen. Antalet anställda inom polisen harunder perioden /701972/73 ökat med i genomsnitt ca 425 personer per år.Enligt de bedömningar av kriminalitetens utveckling som gjorts av den s. k.kriminalitetsprognosgruppen väntas antalet tiU polisens kännedom komna brottsbalksbrottöka även . Den fortsatta trafikökningen medförvidare ett ökat övervakningsarbete för polisens del. a. denna bakgrandföratses vissa resursökningar som den ökadearbetsbelastningen liksom hittUls i huvudsak bör mötas av rationaliseringar. Iberäkningen har hänsyn tagits tiU brottskomraissionens förslag för åren 1974/75och 1975/76. Investeringari nya polishus har beräknats minska något medan statens inlösen av i kommunalregi uppförda polishus väntas fortgå i oförändrad takt. Det nya polishuset ikvarteret i färdigställs vilket medförrainskade raedelsbehov. Domstolsväsendetsvarar för av antalet sysselsatta inom sektorn. För långtidsbudgetperiodenhar resurser beräknats för tUlkomsten av ett domstolsverk fr. o. m. budgetåret1974/75. Vissa smärre personal-ökningar för verksamheten i övrigt föratses. Statensövertagande av lokalhållningsskyldigheten för tingsrätterna medför enanslagsuppräkning under långtidsbudgetperiodens första del. Kriminalvårdensvarar för av antalet sysselsatta inom rätts- (Milj.kr., fasta priser) 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 ring 1967/68 -60,0 domstolar m. m. -3,8 väsendet.Resursberäkningen för långlidsbudgetperioden har skett i enlighet med den planför reformering av kriminalvårdens organisation och verksamhet som redovisadesi årets slalsverksproposition. JPIanen innebär bl. a. en ny regional indelning,ett nytt anstaltssystem och en väsentUgt ökad satsning på frivård. Den del avprogramrad som belastar driftbudgeten föreslås genomförd under en femårsperiodmed början 1974 medan erforderUga investeringar sprids . Införande av ADB ochändrad distriktsindelning inom exekutionsväsendet beräknas medförapersonalminskningar under budgetåren 1974/ 75 och 1976/77. 3.11Utvecklingsbistånd m. m. Dennautgiftsgrapp innefattar anslagen till internationellt utvecklingssamarbete,bidrag tUl intemationella organisationer och anslag tUl andra internationeUaändamål. Anslagsgrappen domineras av utgifterna för utvecklingssamarbetet. Enligt den proposition somlåg till gmnd för beslut om den fortsatta utbyggnaden avutvecklingsbiståndet skulle enprocentmålet kunna uppnås under budgetåret1974/75 om anslagen för detta ändamål uppräknades . Det hareraeUertid blivit alltraera uppenbart att de 25-procentigaanslagsuppräkningar som tillämpats sedan 1968 års beslut inte kommer att räckalill för att föra upp anslagen tUl en nivå motsvarande av bruttonationalproduktenunder /75. De två, ursprangligen sarastämraiga, principerna förbiståndets utveckling nämligen dels de årliga 25-procentiga anslagsökningarna,dels uppfyUandet av enprocentmålet /75 har komrait att gealltmer divergerande resultat. Iårets långtidsbudget har utvecklingen för biståndsanslagen beräknats utifråntvå olika alternativ. I det ena alternativet (A) fömtsätts anslagen /75 öka som . För /76 harföratsatts en ökning om , varigenom enpro- Utvecklingen av anslagen för utvecklingsbistånd /741977/78 i löpandepriser 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 Alt.A 1563 1954 2 536 2 700 2 875 Alt.B 1563 2 381 2 536 2 700 2 875 Förändringfrån före gående budgetår Alt. A +313 +391 +582 +164 +175 Alt.B +313 +818 +155 +164 +175 centmåletskuUe uppnås under detta år. I det andra altemativet (B) förutsätts anslagenöka så att enprocentmålet uppnås redan under /75. Gemensamt förbägge altemativen är att biståndsanslagen efter enprocentmålets uppfyllandeberäknas öka i samraa takt som den förväntade ökningen ibmttonationalprodukten, dvs. med i löpande priser. Itabell 3 presenteras utvecklingen av biståndsanslagen i löpande priser enligtde båda altemativen. Enligtriksdagens beslut om utvecklingssamarbetet skall anslagen räknas netto medavseende på ett eventuellt återflöde från i form av räntor ochamorteringar. Något hänsynstagande härtill har emellertid inte inrymts iberäkningarna då de aktuella beloppen är förhållandevis små och beräkningamaytterst osäkra. Beloppen kan till en del även komma att efterskänkas i sarabandmed skuldkonsoliderings-aktioner på det internationella planet. Denomräkning i fasta priser, vars resultat presenteras i följande tablå, har skettutifrån antagandet om årlig prisstegring. (Milj.kr., fasta priser) 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 ring 1967/68 + 335 +495 +84 + 750 + 80 +84 + 334 +493 +81 + 749 + 78 +81 Underdenna mbrik har sararaanförls utgifter sora inte kunnat hänföras till någon avde tidigare behandlade ändaraålsgmpperna. Här återfinns bl. a. anslag för attfräraja utvecklingen inom näringslivet, miljövård, kyrkliga och kulturellaändamål, idrotts- och fritidsverksamhet, central och regional förvaltning samtstatsskuldräntor. Vidare har här beaktats förändringar i reservationsmedelsbehållningaroch utnyttjande av rörUga krediter. Inomgrappen näringars främjande utgör stödet tUl jordbraksnäringen den störstautgiftsposten. Den beräknade utgiftsminskningen under budgetåren 1974/75 och1975/76 förklaras bl. a. av att anslaget till byggande av ettfiskeriundersökningsfartyg upphör samt av att det tids- kr., fasta priser) 1974/ 1975/ 1976/ 1977/ 1973/74 ring 1967/68 75 76 77 78 1974/75 + 581 -248 + 41 +129 + 8,1 -10,6 - 5 - 15 - 13 + 1-0,5 -0,9 - 93 - 44 - 9 + 6 -19,9 -8,5 - 12 + 22 - 1 - 12 - 1,6 -0,1 + 450 +100 +100 +100 +17,9 + 170 -200 begränsadestödet till bl. a. textU- och konfektionsuidustrin samt glasindustrinbortfaller. Anslagentill miljövård domineras av bidragen tUl kommuner och industrier för investeringari reningsanläggningar. Utgiftsutvecklingen under långtidsbudgetperiodenförklaras frärast av att utbetalningarna av de raycket stora statsbidrag sorabeviljats i konjunkturstimulerande syfte ärbetydande vid periodens ingång för att successivt minska i takt med attprojekten färdigställes. Utgifterna minskar även tUl följd av attfemårsprogrammet för bidrag tUl miljövårdande åtgärder inom industrin enUgtbeslut av riksdag löper ul /74. Vad gäller bidragettUl kommunerna gäller fr. o. m. /74 en årlig bidragsram på 130mUj. Utgiftsgrappencentral förvaltning omfattar anslag till bl. a. statsdepartementen utoraförsvarsdeparteraentet, och dess verk särat vissa centrala ärabetsverk.Den beräknade utgiftsökningen vid periodens mitt förklaras bl. a. av anslag förkostnader i anledning av allmänna val. Postenstatsskuldräntor bestäras av förändringarna i statsskulden särat av räntenivånför den statliga upplåningen. För långtidsbudgetperioden antas schablonmässigten ökning av statsskulden med . och en i stort settoförändrad räntenivå. Ifråga om reservalionsmeddsbehållningarna har förutsatts en förbrakning av ca800 milj. kr. för /74 och ca 200 milj. kr. för budgetåret1974/75. För perioden därefter utgår kalkylen från attreservationsmedelsbehållningama blir oförändrade. I tablån ovan redovisasandra tal. Detta sammanhänger, som närmare framgår av avsnitten om utbildningoch forskning samt bostäder, med att en del av re-servationsmedelsförbrakningen1973/74 redovisas under andra grapper. Till"övrig-grappen" förs även utgifter för byggandet av statiiga förvaltningsbyggnader.Under perioden beräknas utgiftema härför ligga på en hög nivå, bl. a. för attfinansiera lokaler vid omlokalisering av myn- digheter,SpecieUt höga ökningstal föratses för /75. De statligabyggkostnaderna för omlokaliseringen kan för långtidsbudget-perioden som helhetskattas till ca 500 railj. Itabell 4 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtiiga utgiftsgrapper sorabehandlats i det föregående. Enligt de redovisade beräkningarna skulleutgifterna i fasta priser öka med igenomsnitt att jämföra med en ökning på underperioden /681971/72. Den avsevärt lägre ökningstakten åren framöverförklaras framför allt av att beräkningarna endast har beaktat sådanautgifIskrav som följer av redan gjorda åtaganden, ökningstalen under den gångnaperioden avser däremot faktiskt verkställda utgifter. Eftersom bedömningen avutgiftsutvecklingen blir allt mer osäker under långtidsbudgetperiodens lopp ärdet av särskUt intresse att jämföra den beräknade förändringen tUl budgetåret1974/75 med den genomsnittiiga årliga ökningen 1967/68 1971/72. Vid en sådanjäraförelse framgår att utgiftsökningen till /75 tUl följd avredan fattade beslut beräknas tUl , dvs. något mer än den genomsnittiigaökningen . Denna snabba tUlväxt av statsutgiftema vilken sålunda äger ram trots att inga nya reforraer inlagts i kalkylema förklaras av den tidigare berörda utbyggnaden av socialförsäkringsförraånema.De kraftigt ökade statiiga anslagen tUl denna sektor motsvaras emeUertid del av det ökade inflöde av preliminär och slutlig skatt som blir en följdav att förmånema i samband med reformen blir beskattningsbara. Bland övrigastora utgiftsökningar under /75 kan framför allt nämnasutvecklingsbiståndet, skattebidragen till kornmunerna och anslagen tUlarbetsmarknads- och regionalpolitik. Utgiftsökningen under den s. k.övrigposten förklaras bl. a. av ökade kostnader för den statliga upplåningen.Den. fördelning av reservations-raeddsförbrakningen på olika ändamålsgrappersom gjorts för /75 har också påverkat ökningstalet (se avsnitt3.12). Tillsammans svarar de fem nämnda utgiftsområdena för av utgiftsökningenunder /75. Utgiftsberäkningarnaför /74 är identiska med de anslagsberäkningar som redovisas iden reviderade finansplanen. För perioden fr. o. m. /75redovisas två olika kalkyler. Den ena beräkningen utförst i fasta priser(tabell 4) och den andra i löpande priser (tabell 5). Vid den senare harförutsatts en prisstegring fr. o. m. om . Dennaföratsättning medför helt naturligt högre takt i utgiftsstegrmgarna.-änfastprisaltemativet, framför allt där utgiftemas storlek är direkt knuten tUlprisindex. 3 1973.1 saml Nr 125. t.ex. försvarsutgifterna och folkpensionema. Stigande priser medför ocksåomkostnadsökningar ra. i den statliga verksamheten. Vidare har ialtemativet med löpande priser föratsatts att utgiftema för löner åtstatsanställda och personal i statsunderstödd verksamhet i stort kommer attutvecklas enligt antagandena om förändringar i totalproduktion och priser. Detförhållandevis låga tUlägget för löneökningar tUl /75 har singrand i det tekniska avräkningssystem som gäUer mellan staten och kommunemaför gmndskolans lärarlöner. I avsnitt 3.11 har redovisats beräkningar avutgifterna för utvecklingsbistånd, baserade på två alternativaförutsättningar. I båda altemativen har utvecklingen i fasta priser erhållitsgenom deflatering av anslagsutvecklingen i löpande priser. I tabell 5 har denkorrigermg lagts in som återför anslagen för utvecklingsbiståndet till löpandepriser. Slutiigenhar för budgetåren fr. o. m. 1974/75 lagts in oföratsedda utgifter med 500milj. De återspeglar i grova drag de ge- Utgiftsutvecklingen /741977/78 i fasta priser (milj. kommuner m. m. Hälso-, sjuk- och bistånd m. ra. Utgiftsutvecklingen /741911 pi i löpande priser (milj. - 1973/74- nomsnittligautgiftsökningar som med bortseende från konjunkturbe-tingade insatsererfarenhetsmässigt brakar belasta statsbudgeten i form av tiUäggsstater. Det börobserveras att denna korrektionspost inte avser några beräknade utgifter förreformverksamhet. Tidigarehar redovisats en bedömning av statsutgiftemas utveckling fördelade på olikaändamål. För en samhällsekonomisk analys av utgiftsutvecklingen krävs enuppdelning av statsutgifterna i realekonomiska termer. Viden analys av den statliga utgiftsutvecklingen i dessa termer är det i förstahand av intresse att skilja mellan å ena sidan sådana utgifter som innebär attstaten direkt efterfrågar produktionsresurser i form av varor och tjänster ochå andra sidan sådana utgifter som påverkar den samhällsekonomiska utvecklingenendast indirekt genom sina effekter på de disponibla inkomsterna inom andrasektorer av ekonomin. Denredovisning av långtidsbudgeten i realekonomiska kategorier som lämnasi det följande bygger i huvudsak på det inom nationalräkenskapema tillämpadeSNA-systemet (System of National Accounts). Dock räknas här affärsverkensinvesteringar som en direkt statlig investering. Destatliga konsumtions- och investeringsutgifterna anger statens direktaefterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter förstatiig produktion av tjänster inom t. ex. undervisningssektorn, rättsväsendetoch försvaret. Inemot av konsumtionsutgifterna består av löner ochpensionskostnader. Återstoden är omkostnader i den löpande verksamheten, hyror,försvarets materielinköp samt reparationer och underhåll. I princip skiljer sig intedet investeringsbegrepp som används i beräkningama för den statliga sektomfrån det som används för den privata sektorn. Som statliga investeringarbetraktas här utgifter för byggnader och anläggningar samt materielinköp förcivila ändamål. Till skillnad mot vad som följer vid en strikt tUlämpning avSNA-systemet räknas dock som nämnts även affärsverkens investeringar somen direkt statiig investering. Det bör understrykas att avgränsningen mellankonsumtion och investering från vissa synpunkter kan te sig missvisande. Detkan sålunda hävdas att delar av konsumtionsutgiftema för t. ex. utbUdning ochforskning utgör produktiva investeringar i lika hög grad som exempelvis inköpav maskiner. Dendel av statens utgifter som endast indirekt påverkar samhäUs-ekonorain indelasi transfereringar och finansiella transaktioner. Transfereringarna indelasi undergrapper med utgångspunkt i olika mottagare av inkomstöverföringen. Dendominerande grappen är transfereringar till hushållen. I denna grupp ingår deur förddningssyn-punkt viktiga utgifterna för folkpensioner, bostadstillägg,bambidrag, m. ra. Som transfereringar räknas också statens bidrag tiUkomrauner, företag och organisationer samt utgifter för utvecklingsbistånd ochför statsskuldräntor. TUlgmppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning,markinköp, m. m. Denna utgiftskategori kan närmast uppfattas som en del avkreditmarknaden. Itabell 6 har statens utgifter för konsumtion och investeringar redo-, visatstUlsammans med transfereringar till kommimer för motsvarande ändamål. Dennaredovisningsraetod har valts för att i möjligaste mån eliminera effektema avförändringar i huvudmannaskap mellan staten och kommunema. Därtill kommer atteffektema pä den totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma,oavsett om staten svarar för verksamheten eller kommunema driver den medstatsbidrag. Dessautgifter för konsumtion och investeringar, vUka representerar statensoch den statsunderstödda verksamhetens direkta efterfrågan på varor ochtjänster, utgör av de totala statsutgiftema. Utgifterna beräknasstiga /75 och med i genomsnitt underhela långtidsbudgetperioden, vilket är en avsevärt lägre öknmgstakt än förjämförelseperioden /681971/72. Detta beror framför allt på att utgiftemaunder den förflutna perioden inbegriper reformer medan beräkningarna förperioden framåt enbart avser konsekvenserna av redan fattade beslut. Konsumtionsutgiftemasökningstakt dämpas påtagUgt . Driftbidragen tillkoraraunema ökar något snabbare än den statUga konsumtionen men betydligtsvagare än . Det något ojämna utvecklingsmönstret harbl. a. sin för-klarmg i utvecklingen av bidragen tiU driften av grandskolan. Investeringamavisar en svag nedgång sett över hela perioden. Detta torde i första handsammanhänga med att investeringsutvecklingen mer än konsumtionsutvecklingenpåverkas av långtidsbudgetens karaktär av konsekvensprognos. Iinvesteringsberäkningama Ugger antaganden om de statiiga byggkostnaderna föromlokalisering av den statiiga verksaraheten. Den avtagande trenden förinvesteringsbidragen till koramunema beror framför aUt på utvecklingen avbidragen tUl kommunala avloppsreningsverk. Detkan i detta sammanhang vara av intresse att järaföra ovanstående beräkningarmed de som presenteras i avstämningen av långtidsutredning. kan den statliga konsumtionen antas komma att stiga underperioden 19721977 med och de statliga investeringama med knappt 2 %.Skillnaden mellan dessa båda beräkningar kan i huvudsak förklaras med att dehar olika Konsumtions- och investeringsufgiftemasutveckling (Milj. kr., fasta priser) Genomsnittiig procenlueU förändring 1967/68-1971/72 Anslag 1973/74 ProcentueU förändring till 1974/75 1975/76 1976/77 GenomsnittUg procenlueU förändring 1973/74-1977/78 - + 3,8 + 4,1 18 424 8 523 + 1,3 + 0,9 + 1,3 - 0,5 Summa konsumtions- och investeringsutgifter I långtidsutredningama har viss hänsyn tagits till det resursbehovsom olika nya åtaganden kommer att medföra medan långtidsbudgeten, som nämnts,endast avser att ange det resursbehov som krävs av redan tagna beslut. Utvecklingenav transfereringar och finansiella transaktioner ra. m. framgår av tabell 7.Dessa utgiftskategorier beräknas visa en snabbare tillväxttakt än konsumtions-och investeringsutgiftema. Transfereringama ökar sålunda med i genorasnittknappt . Bidragande tUl den snabba ökningen är bl. a. den fömtsaltautvecklingen av utvecklingsbiståndet. Transfereringarnatill hushållen beräknas växa med i genomsnitt . Folkpensionema sombeloppsmässigt dominerar denna realgrapp, ökar dock i långsammare takt eUer med3,. Den kraftiga ökningen under /75, vUken verkarstarkt uppdragande på den genomsnittliga tUlväxten för helalångtidsbudgetperioden, sammanhänger främst med omläggningen till beskattningav förmånerna vid sjukdom och arbetslöshet. DefinansieUa transaktionerna har ökat mycket starkt.Den beloppsmässigt mest expansiva komponenten utgör utlåningen förbostadsändamål. Den framförliggande periodens förändringar domineras också avutlåning från lånefonden för bostadsbyggande. För utvecklingen underbudgetåren 1974/75 och 1975/76 spelar också antagandena om storleken påreservationsmedelsförbrukningen och ianspråktagandet av rörliga krediter enviktig roll. Utvecklingen av transfereringar m. m. kr., fasta priser) TUl hushållen (mkl. tioner m. m. Redovisningenavser personal inom statlig verksamhet samt inom det statsunderstödda kommunalaskolväsendet. Här inkluderas inte bara personal som avlönas frånmyndighetsanslag utan även anställda som avlönas t. ex. av forskningsråden ochpersonal sysselsatt i uppdragsverksamhet. Statliga bolag ingår mte i redovisningen.AB Atomenergis personal har dock inräknats, eftersom bolagets utgifter i stortsett bestrids genom anslag över budgeten. De statliga affärsverken ingår intei långtidsbudgetens personalkalkyl men redovisas separat i det följande.Personalredovisningen avser den personalorganisation sora myndigheternaberäknas ha enligt anvisade anslag, varför även vakanta tjänster ingår.Redovisningen sker i hela årstjänster. Det bör framhållas att statistiken harraånga svagheter, varför uppgifterna får betraktas sora relativt osäkra. Denpersonalutveckling som följer av redovisade utgrftsberäkningar framgår avtabell 8. En uppdelning har skett på de oraråden sora per-sonalraässigt vägertungt. Personalökningen under /74 beräknas bli förhållandevisliten. Detta förklaras i första hand av direkta minskningar inom försvaretsamt en därapning av ökningstakten inom den högre utbildningen ochskolväsendet. Det senare sammanhänger bl. a. med en beräknad lägre tillströmningav studerande till de fria fa-kultetema. För den framförliggandeperioden är den beräknade personalökningen väsentligt lägre änunder jämförelseperioden /70 1972/73. Personalen inom skolväsendet svararliksom tidigare för huvuddelen av ökningen. Den totala personalökningenberäknas till närmare 3 500. Under långtidsbudgetenstvå första år ökar personalen inom rättsväsendet frärast beroende på deförutsatta ökningarna av antalet poliser. Även inom kriminalvården förutses enökning av antalet tjänster. Å andra sidan verkar den ändradedistriktsinddningen inom kronofogde-rayndigheterna /75 samtövergången till ADB-ratiner /77 dämpande på personalutvecklingeninora ändamålsgrappen. Vad gäller totalförsvarethar överbefälhavaren givits i uppdrag att rainska personalstyrkan inom detmUitära försvaret med minst 2 500 personer . Saratidigtberäknas personal raed slabs- och förvaltningsuppgifter kunna frigöras föruppgifter inom värn-pliklsutbildningsverksamheten. -1977/78 ring 1969/70 Hälso-, sjuk- och ning (exkl. skolväsen- Dentidigare höga ökningstakten inora orarådet högre utbildningoch forskning förväntas övergå tUl en lugnare utveckling. Detta förklarasfrärast av gjorda antaganden rörande antalet närvarande studerande vid de friafakulteterna. Inorakommunikationsväsendet (exkl. affärsverken) föratses fortsattapersonalrainskningar främst inom vägväsendet. Även inora energisek-tom föratsesminskningar. Personalökningeninom skolväsendet och vuxenutbildningen beror främst på att elevantalet igmndskolan fortsätter att öka framför allt på raellanstadiet och raot slutet avperioden även på högstadiet. Utbyggnaden av vuxenutbildningen fortsätter attställa krav på ytterligare lärarresurser. Sararaanfattningsvisberäknas personalökningarna ligga på enväsentligt lägre nivå än . Det bör understrykas attlångtidsbudgetens personalredovisning inle återspeglar den statUga sektomstotala efterfrågan på arbetskraft, eftersom redovisningen inte orafattarförändringar i vakansläget. Affärsverkensefterfrågan på personal föratses fortsätta att minska. Utvecklingen underjämförelseperioden påverkades av arbetstidsförkortningen. De kraftigastenedgångstalen för den framförliggande perioden uppvisar statens jämvägar ochdomänverket. och fortsätter den orafattanderationaliseringsverksamhet som pågått under en följd av år. Personalomfattningeninom beräknas bli i stort sett oför- Personalutvecklingen vid affärsverken 1969/701977/78 ring 1969/70 1973/74 -1972/73 ändradberoende på att efterfrågeökningen får mötas av fortsatt rationalisering.Personalprognosen tar ej hänsyn lUl den gjorda utredningen om televerketsorganisation m. ra. För luftfartsverket förutses en viss fortsatt ökning. Beräkningenav inkomstutvecklingen baseras på antagandet om oförändrade skatteregler underhela långtidsbudgetperioden. Avgörande för slatsmkorastemas förändringar blirhärvid de antaganden som görs om skatteunderlagets (lönesuraraans) utveckling.För kalenderåren 1973 och 1974 beräknas i följande kalkyl, liksora i den revideradefinansplanen, den totala lönesuraraan korama att stiga med resp. . I den senare siffran ingår dels en schablonmässigt beräknad ökning avlönesumman om , dels en ytterligare ökning om , föranledd avomläggningen till beskattade förmåner vid sjukdom, arbetslöshet m. m. För årenefter 1974 antas lönesuraraan öka .