prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — Syftetraed den föreslagna huvudregeln är bl, a. alt skapa garanti raot att kontantstöd vid arbetslöshet blir en inkomstulfyllnad i mindre lönsamma företag,uppger utredningen. Regelnatt verksamheten skall ha upphört innebär att det inte skaU röra sig om etttillfälligt eller tidsbegränsat avbrott ulan ora ett upphörande sora kanberäknas vara definitivt. I undantagsfall då företagare har varit tvungen altför blott avbryta sin verksarahet och detta avbrott är en renengångsföreteelse, som inte till någon del har säsongkaraktär, bör emellertidenligt utredningen raed AMS' medgivande ersättning ändock kunna utges. Föryrkesfiskare gäller i nuvarande arbetslöshetsförsäkring en särskild definitionav begreppet arbetslös. De betraktas sora arbetslösa då fiskeoraöjliggörs på grund av väderleksförhållanden, ishinder, raaskin- ochbåthaveri eller drivraedelsbrist till följd av iraportsvårig-heter. Detta börenligt utredningen aUtjärat gälla. Bedöraningenav frågan ora när sökandens personliga verksamhet i rörelsen har upphört måstei första hand grundas på en förklaring från själv anför utredningen. Denbör ske skriftligt och kan lärapligen ingå i en skriftlig ansökan oraförsäkringsersättning eller kontant arbetsmarknadsstöd. Principielltbör vidare gälla att företagare, liksora arbetstagare, skall ha läranattidigare förvärvsverksarahet av giltig anledning. Arbetslösheten skall intevara självförvållad och det skall inte raed skäl kunna antas alt sökandenupphört raed den tidigare verksaraheten i det huvudsakliga syftet att erhållaersättning. Företagare har en naturligt giltig anled- 5 1973.1 saml. Prop.1973: 56 66 ningatt upphöra raed en verksarahet som inte längre ger honom skälig försörjning.Reglerna om självförvållad arbetslöshet för arbetstagare bör enligt utredningeni tUlämpliga delar kunna användas som hållpunkter för bedömning av tveksammafall. Även påföljderna av självförvållad arbetslöshet, dvs. avstängning frånersältningsrätt , bör enligt utredningens mening vara desamraa som förarbetstagare. Först ora det skulle visa sig att dessa påföljder inte ärtillräckliga för att hindra företagare att raissbruka stödformerna, bör ettannat och strängare påföljds-system prövas. Förhindrandet av missbruk bör iförsta hand knytas till avgörandet ora arbetslöshet verkligen har inträtt. Avpraktiska skäl och raed hänsyn till risker för ekonoraisk skada, som kanförsvåra lösningen av sökandens sysselsättningsproblem, anser utredningen inteatt försäljning av fastighet, inventarier, redskap och andra rörelsetUlgångar,överlåtelse av rättigheter eller avregistrering av firma o. d. regelmässigtskall vara villkor för alt företagaren skall anses vara arbetslös ochberättigad till ersättning. Däremot kan i vissa fall, t. ex. inora jordbruk ochskogsbruk, fortsatt innehav av fastighet eller annan rörelsetillgång avbetydande värde vara skäl alt ifrågasätta ora sökandens personliga verksamhet itidigare rörelse verkligen har upphört. Tillsararaans raed andraoraständigheler kan sådan oförändrad rätt tiU rörelsetillgång enligtutredningen utgöra skäl för att avvisa ansökan om ersättning. Sådanaandra omständigheter kan exerapelvis vara att sökandens raake eller barn uppgesfortsätta sökandens tidigare verksarahet, raen att raake eUer bam i realiteten,på grund av nedsatt arbetsförmåga eller annat arbete, har uppenbart begränsademöjligheter att faktiskt utöva verksamheten. Då ett kontanlstöd i sådana fallegentligen skulle få karaktär av inkorastutfyllnad i fortsatt rörelse, böransökan efter bedömning av helhetsbUden kunna avslås. Ävenom rörelse eller rörelsetillgångar överlåtits till annan frarahållerutredningen att det förekomraer fall då prövningsorganet bör undersöka oraöverlåtelsen verkligen skett under förhållanden sora tyder på att sökandenspersonliga verksarahet i rörelsen har upphört i praktiken. Såsoradeparteraentschefen framhåUit i prop. 1968: 29 är det inom jordbruket vanligtatt rörelse överlåts till släkting sora fortsätter verksaraheten. Överlåtarenkan i sådana fall bo kvar på gården och aUtjärat delta i sysslorna där. Frånfall lUl fall får då prövas dels ora sökandens personliga insats i denhuvudsakliga produktionen här upphört, dels om hans deltagande i sysslorna pågården begränsar hans arbetsutbud. Om då visar sig att sökanden står lillarbetsraarknadens förfogande i raindre utsträckning än han eljest skuUe göra,föreUgger enligt utredningen i regel ingen rätt till ersättning. Soraallmän regel bör vidare gälla ätt önskemål från sökanden att fortsätta entidigare huvudsaklig förvärvsverksamhet sora bisyssla inte Prop.1973: 56 67 Hans personliga verksarahet i rörelsen skall ha upphört utanreservationer. Verksamhetkan ha bedrivits av flera personer som under olika former var och en varitdelägare i företaget och där varit verksam genom en arbetsinsats i rörelsenutan att alla haft inkomst hänförlig tUl denna inkomstkälla. För varje sådandelägare får prövas när den personliga verksamheten i rörelsen har upphört. Utredningenframhåller att detta gäller även makar som båda utfört arbete i rörelsen. Förersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen bör gälla att båda raakarna skallha varit raedleraraar i arbetslöshetskassa och erlagt föreskrivna avgiftersamt uppfyllt arbetsvillkoret. När det gäller kontant arbetsmarknadsstöd kandet gemensamma arbetet i företaget ådagaläggas genom att båda makama deklareratoch taxerats för inkorast av rörelsen. Iåtskilliga faU, företrädesvis inora jordbruk och handel, förekoraraereraellertid att endast ena raaken laxeras för inkorast, även ora andra raakensvarat för en betydande del av de geraensamraa arbetsinsatserna i verksamhetenanför utredningen. I en sådan situation då två raakar båda uppger sig hablivit arbetslösa genora att jordbruk eller annan rörelse avvecklats ochuppgifter från inkorasttaxering rörande orafattningen av arbetsinsats irörelsen helt saknas för endera raaken raåste prövningsorganet fordraklarläggande utredning ora denna raakes faktiska arbete i rörelsen. Verksarahetsora raedhjälpare i rörelse bör godtas sora förvärvsarbete ora det utförtsunder större delen av . Del bör inte ha någon betydelse oraarbetsinsatsen föranletts av tillfälliga förhållanden, exerapelvis raakessjukdora, eller regelbunden arbetsfördelning. Vidare bör klart fraragå att debåda sökandena faktiskt står till arbetsraarknadens förfogande. Liksorahittills bör enligt utredningen gälla att sjukdom sora raedför rätt till helsjukpenning från allraän försäkringskassa, utesluter ersättning vidarbetslöshet. Vidsjukdora sora nedsätter arbetsförraågan raed rainst hälften utgår halv sjukpenning.1 sådana fall bör enligt utredningen den arbetslöse anses sora ej arbetsförhalva dagen och sora arbetsför . raedleraraen inte får någotarbete av det slag sora raotsvarar hans sålunda bedörada arbetsförhet, är han,under förutsättning att han före sjukdoraen haft heltidsarbete, berättigad lillhalv ersättning från arbetslöshetskassan. Förtidspensionärerraed rätt till hel förtidspension och personer raed helt sjukbidrag bör enligtutredningen i princip likställas med dem sora är helt sjukskrivna. Derasarbetsförraåga har i saraband med pensionsbeslutet bedörats vara varaktigtresp. för avsevärd tid så nedsatt att "intet eller endast ringa del däravåterstår". Så länge denna bedöraning kvarstår bör kravet på arbetsförhetinte anses uppfyllt. Prop.1973: 56 68 Oraarbetsförmågan bedömts vara nedsatt i mindre grad och pension eUer sjukbidragdärför utgår raed två tredjedelar eller hälften, partiell förtidspension ochpartiellt sjukbidrag, kan riågra generella antaganden inte göras ora deaktuella verkningarna av sjukdora eller annan nedsättning av den fysiska ellerpsykiska prestationsförraågan, sora i det enskilda fallet har legat till grandför pensionsbeslutet anför utredningen. arbetslöse själv styrkt sin arbetsförraåga, t. ex. genora att raedifrågavarande invaliditet utföra förvärvsarbete i den utsträckning sora fordrasför ersättningsrätt (uppfyllt arbetsvillkoret), behöver enligt utredningen hansarbetsförhet i regel inte närmare undersökas. Saknas helt annat underlag förbedöraning av den arbetslöses arbetsförhet än beslut ora förtidspension ellersjukbidrag, enligt vilket hans arbetsförmåga beräknas vara en tredjedel ellermindre av den normala, anser utredningen all den arbetslöse i regel ej kananses vara arbetsför i sådan utsträckning att rätt till ersättning föreligger.I tveksararaa fall bör dock utredas, i vilken utsträckning dennaarbetsinvaliditel beror på raedicinska faktorer. det då visar sig altbedöraningen av arbels-förraågans nedsättning lill avsevärd del grundats påandra faktorer än raedicinska, och dessa andra faktorer efler pensionsbeslutetblivit påtagligt förändrade t. ex, genora flyttning eller ändradesysselsättnings-förhållanden eller bättre personliga anpassningsraöjligheler påifrågavarande arbetsmarknad bör bristande arbetsförhet enligtpensions-beslutet inte enbart vara skäl för all avvisa ersättningsrätt anför utredningen.Bedömning bör då ske av saratliga de oraständigheler sora i den föreliggandesituationen skapar svårigheter för sökanden att finna lärapUgt förvärvsarbete. Likasåbör enligt utredningen förändringar i den andra riktningen uppraärksararaas.Sökandens arbetsinvaliditet kan efler pensionsbeslutet ha förvärrats ulan attde rent raedicinska faktorerna förändrats, t, ex. genom flyttning eller ändradeallraänna sysselsättningsförhållanden inom sökandens naturliga arbetsområde.Förutsättningarna för ett tidigare beslut om partiell förtidspension kandärraed ha blivit betydligt förändrade. Dessa fall bör i regel handläggas isararåd raed vederbörande allraänna försäkringskassa. Yrkesskadeförsäkringensinvaliditetsbegrepp och metoder för invalidi-telsbedömning skiljer sig avsevärtfrån den allraänna försäkringens, uppger utredningen. I sistnäranda försäkringinriktas bedöraningen av arbetsförraågans nedsättning i princip direkt på denförsäkrade och dennes kvarvarande arbetsförraåga, medan reglerna iyrkesskadeförsäkringen bygger på genomsnittsbedömningar som utforraals itabell-systera. Bedöraningenav arbetsförheten sora allraänt villkor för ersältningsrätt vid arbetslöshetbör enligt utredningen principiellt ske enligt samraa 1973: 56 69 invaliditelsbegreppoch med samraa raetoder, vare sig nedsättning av arbetsförraågan uppståttgenora yrkesskada eller på annat sätt. Därvid bör bedöraningen inriktas direktpå sökanden och avse dennes aktuella arbetsförraåga. Endast i de fall en sådanbedöraning visar alt arbetsförraågan ej uppgår till den gräns en tredjedelav de normala som generellt förordats för dera sora uppbär partiellförtidspension (sjukbidrag), bör ersättningsrätt avvisas på grund av bristandearbetsförhet. Sökandens raöjUgheter att själv genora förvärvsarbete förearbetslösheten styrka sin arbetsförhet, liksora hänsynen till förändradeförhållanden av annat slag än raedicinska, bör vara likartade i fråga ora yrkesskadaoch andra fall av arbetsinvaliditet. Enligt utredningen skallsora viUkor för ersättningsrätt gälla att den arbetslöse är oförhindrad attförvärvsarbeta. Detta Innebär att det inte får föreligga någon orasländighetsora hindrar den arbetslöse att över huvud taget utföra tillgängligt ochlärapligt förvärvsarbete under tid för vilken han gör anspråk på kontant stödunder arbetslöshet. Villkoret innefattar saratidigt alla oraständigheler sorakan utgöra hinder för alt utföra tillgängligt förvärvsarbete. Det kan därraedsägas innebära att arbetssökande skall stå till arbetsraarknadens förfogande. Utredningen behandlarhärefter några speciella typer av fall, då det har uppstått särskildasvårigheter att bedöma huruvida arbetssökande kan anses stå lillarbetsmarknadens förfogande, dvs. vara generellt sett oförhindrad att åtaga sigförvärvsarbete. Ett exempel påarbetshinder är lokal bundenhet. Denna innebär att det inte kan begäras att arbetssökandeskall ta arbete på annan ort. Med annan ort avses därvid ort sora är belägen sålångt från raedleraraens bostad att han raåste bo på arbetsorten åtminstoneunder arbetsveckan. Utredningen frarahålleralt flera fall av lokal bundenhet beror på farailjeskäl, så särskilt förkvinnliga arbetssökande. Flera saraverkande boende- och ansvarsförhållandenskapar i dessa fall en komplicerad bundenhet för både kvinnor och raän. Har desraå barn och är sarahällets service för tillsyn av dera inte utbyggd, uppstårsärskilda svårigheter. Utredningen anser det inte erforderligt att föreslånågon ny lydelse av ifrågavarande allraänna villkor för ersättningsrätt.Prövning av hänsyn lill lokal bundenhet bör även i fortsättningen grundas påregeln att den arbetslöse skall vara arbetsför och i övrigt oförhindrad attåtaga sig arbetet. Problem liknande dem somuppstår vid lokal bundenhet kan enligt utredningen föreligga för den sora tillväsentlig del har haft sin försörjning genora stadigvarande förvärvsarbete ihemmet. Den sora raister sådant arbete kan i vissa situationer ha storasvårigheter att ställa ora sig till förvärvsarbete utora heramet. 1964:115 raed förslag tiU nu gällande arbetslöshetsförsäkring behandlades synpunkterfrån 1960 1973: 56 70 årsarbetslöshetsförsäkringsutredning i detta avseende. Utredningen anser att desora är bundna vid hemraet till följd av personligt handikapp, bör kunna fåersättning vid arbetslöshet, ora de tUl väsentlig del haft sin försörjninggenom stadigvarande hemarbete och ora de är beredda att ulföra annat heraarbeteeller annat arbete sora deras handikapp tilllåter. Denna bedöraningsregel börenligt utredningen gälla även personliga handikapp av andra slag än fysiska,exerapelvis bundenhet vid vård i hemmet av handikappad eller åldrig anhörig,som utgör ett uppenbart hinder för att förvärvsarbeta utora heraraet. Utredningenanser att den arbetslöse under tid då han genoragår arbetsraarknadsutbUdning iregel raåste anses vara förhindrad att förvärvsarbeta. Dessutora framhållerutredningen att man bör undvika att konstraera stödsystemet så attkassaraedleraraar förleds att förbruka sitt försäkringsskydd dåsarahället erbjuder en annan stödform. Densom söker deltidsarbete skall av arbetsförmedlingen i första hand få förslagtill sådant arbete. det inte är raöjligt för förraedlingen att inom skäligtid länma förslag till deltidsarbete, bör enligt utredningen erbjudande omheltidsarbete, om sådant finns, diskuteras med sökanden. Avvisas sådanterbjudande och anser förraedlingen att sökandens motiv härför inte ärgodtagbara, bör ersätlningsrätten prövas. Vid prövningen bör sökandensberättigade önskeraål beaktas och hänsyn särskilt tas tUl tidigarearbetsförhåUanden, t. ex. att sökanden förut har haft endastdeltidsarbete. Är så inte fallet och finns det inte tUlgång på deltidsarbeteinora sökandens naturliga arbetsoraråde, kan övervägas om ett föreUggandeerbjudande ora heltidsarbete är att anse sora lärapligt. Bedöraningen häravfår då ske enligt de principer och regler som gäller för prövningen avlärapligt arbete. Bestämmelsernai 36 § kassaförordningen ger uttryck för några av de grundsatser på vUkaarbetslöshetsförsäkringen vilar, anför utredningen. Den innebörd som ges åtbegreppet lämpligt arbete bestämmer i mångt och mycket försäkringssystemetskaraktär. Mot bakgrunden härav tar utredningen upp bestämmelserna tillgranskning i hela deras vidd. Av särskild betydelse är att de synsätt och värderingarsom präglar den moderna arbetsmarknadspolitiken blir beaktade inomarbets-hetsförsäkringen. Vid granskningen av besläraraelserna raåste vidarehela tiden hållas i minnet att bestämraelserna, enligt utredningens förslag,skall tUlämpas inte bara på kassamedlem utan även på arbetslös som har rätttill enbart kontant arbetsraarknadsstöd. Detta innebär emellertid inte attbestämraelserna i alla delar kan tillämpas på samraa sätt på kassaraedleraraaroch på andra ersättningstagare. Prop.1973: 56 71 Avsåväl sarahällsekonoraiska sora rent arbelsraarknadspolitiska skäl har detansetts oriktigt att utbetala försäkringsersättning saratidigt sora behov avarbetskraft förelegat, om det inte funnits något absolut hinder för denarbetssökande att åtaga sig arbetet i fråga. nämnda förhållanden komraer bl.a. tUl uttryck i 36 § fjärde stycket kassaförordningen där det anges atterbjudet arbete skall anses lärapligt under föratsättning att det raotsvararraedleraraens krafter och färdigheter. Detkan konstateras att såväl författningsbestäraraelser sora tillärapningsföreskriftermöjliggjort en nyanserad bedöraning av ifrågasatta arbetserbjudanden underhänsynstagande till den arbetssökandes situation och att dessa raöjUgheter iallraänhet blivit tillvaratagna, TUl denna utveckling har i hög grad bidragitatt bedöraningen härvidlag korarait att påverkas av den raoderna aktivaarbetsraarknadspolilikens grundvärderingar. Enligt utredningens raening är detdärför tvivel underkastat ora det föreligger anledning att påyrka någon raeraoravälvan-de förändring av den praktiska tillärapningen på detta oraråde. Detär dock angeläget att den raoderna arbetsraarknadspolitikens raålsätt-ningarfår koraraa till klart ullryck i de författningsbestäraraelser och raotivuttalanden,på vilka tillärapningen skall vara vara grundad. Vadsom särskilt präglar nutida arbetsmarknadspoltik i järaförelse med gångnadecenniers förhållanden är att det nu gäller att skaffa arbetslösa en såproduktiv sysselsättning som raöjligt och inte bara arbete av vilket slag sorahelst. De arbelsraarknadspolitiska raedlen syftar till att underlätta förarbetskraften att inrikta sig på sådana arbets-oraråden där den bästaproduktionsinsatsen kan göras. Detta innebär å ena sidan att stora krav nuraeraställs på arbetskraften när det gäller anpassning till den pågåendestrukturoravandlingsprocessen. Å andra sidan förutsätts att sarahället inorararaen för behovet av arbetskraft i raöjligaste raån skapar förutsättningar förden arbetssökande att få ett arbete sora han är lärapad för och somtillfredsställer honom själv eller koinmer hans önskemål så nära sora raöjligt.Arbetsraarknadspolitikens syfte är att inom ramen för behovet av arbetskraft isarahället ge var och en sora kan och vill arbeta ett verksamt och fullgottstöd för att förverkliga ett fritt och övervägt val av arbete. Detligger i sakens natur att ersättningsreglerna i arbetslöshetsförsäkringenliksora för det kontanta arbetsraarknadsstödet raåste grundas på sararaavärderingar sora arbetsraarknadspolitiken i övrigt. Regelnatt erbjudet arbete skall anses lärapligt under förutsättning alt detraotsvarar sökandens krafter och färdigheter ger, enligt utredningens raening,i alltför hög grad uttryck åt att det huvudsakligen gäller att skaffa denarbetslöse avlönad sysselsättning oavsett arbetets karaktär, Däreraot koraraerinte till synes att sökanden i möjligaste mån bör sättas i stånd attförverkliga ett fritt och övervägt val av arbete varvid all rimlig hänsyntas inte bara till hans krafter av psy- 1973: 56 72 kiskoch fysisk art, färdigheter, yrkesvana, utbildning och föratsättningar iövrigt för arbetet utan även till hans önskemål i fråga ora arbetsval och hanspersonliga förhållanden i övrigt. Vid övervägandet av om ett arbete kan anseslämpligt för den aktuelle arbetssökanden bör i enlighet härmed eftersträvas attsamraanväga de skilda förhållanden sora bör tillraälas betydelse förarbetsvalet till en helhetsbild. Bedöraningen av arbetets läraplighet bör skeraed respekt för arbetssökandens yrkeskunnande och personliga ambitioner. Vidbedöraandet av ora hinder från raedicinsk synpunkt föreligger för alt antagaett arbetserbjudande är det enligt utredningen angeläget att hänsyn tas intebara tUl arbetshinder av rent kroppslig natur. Moderat arbetsUv ställerraången gång höga krav på den enskildes psykiska raolståndskrafl. Utredningenanser att en förklaring av den enskilde att han inte orkar med den påfrestningsom kan följa raed ackordsarbete och dess railjö ora raöjligt bör beaktas.Delsarama gäller önskemål ora sysselsättning i annan inte alltför pressandearbetsmiljö. Vissa arbeten kan även eljest vara av den natur alt det ställersådana krav på arbetstagarens psykiska balans att en arbetssökande sora inteanser sig uppfylla kraven bör ha rätt att utan påföljd avisä arbetet. Har denarbetssökande inte erfarenhet av det anvisade arbelet anser utredningen att deli allmänhet kan fordras att han prövar på det. Även i fall av nu behandlatslag kan det finnas anledning att anlita raedicinsk sakkunskap vid bedömningen. Denarbetssökandes anspråk på att få tillfälle alt orientera sig påarbetsraarknaden och närraare bedöraa de arbetsalternaliv som kan komraa ifråga bör enligt utredningen tillgodoses i riralig utsträckning. Arbetssökandesora genom omskolning eller annan utbildning, arbets- och yrkesvana eller påannat sätt innehar särskilda förutsättningar för att fullgöra vissaarbetsuppgifter bör ges den tid som i det enskUda faUet kan anses skälig föratt kunna få ett arbete sora svarar raot dessa förutsättningar. Arbetssökandeskall dock inte kunna grunda arbetsavvisande endast på alt han genoragått vissutbildning. Närdet gäller anvisning av arbete på annan ort än bostadsorten fär enligtutredningen den arbetssökandes personliga förhållanden särskild betydelse.Utredningen betonar betydelsen av hänsyn lill raöjlighelerna att erhålla bostad i förekomraande fall familjebostad av tillfredsställande beskaffenhet påden nya orten. Tillbedömningsbilden hör även förhållanden som i det enskilda fallet skaparofrånkomlig lidsfrist för skäligt rådrura hos arbetsförraedUngen, Detgår enligt utredningen inte alt ge några genereUa regler för hur lång dentidsfrist bör vara som kan ställas till den arbetssökandes förfogande. HänsynstagandelUl den enskilde arbetssökandens förhållanden raåste vägas raot de faktiskaförhållandena på arbetsraarknaden. 1973: 56 73 Sararaanfattningsvisföreslår utredningen att kassaförordningens nuvarande regel ora hänsynstagandetill den arbetssökandes krafter och färdigheter ersätts raed en bestämmelse atterbjudet arbete skall anses lämpligt, om inom ramen för tUlgången påarbetstillfällen skälig hänsyn har tagits såväl till sökandens yrkesvana ochföreliggande förutsättningar i övrigt för arbetet sora till hans önskemål ifråga ora arbetsval och andra personliga förhållanden, I kassaförordningen angesalt erbjudet arbete är lärapligt ora "icke heller eljest särskildaoraständigheler föreligga med hänsyn till sökandens personliga förhållandeneller arbetets natur". Denna regel anser utredningen vara överflödig vidsidan av den föreslagna bestämmelsen, F, n, gäller att erbjudetarbete skall anses lämpligt under förutsättning att det är förenat raedavlöning, som prövas vara skälig i förhållande lill lön som för sådant arbeteulgår enligt kollektivavtal eller, om dylikt avtal ej finns, lUl i arbetsortenförekommande lön för samraa arbete. En grundläggande principinora arbetslöshetsförsäkringen är att den erbjudna lönens skälighet prövas ulanhänsyn lill de inkomster kassamedlemmen haft i tidigare anställning. mening kan det inte koraraa i fråga att frångå denna princip. Oraden arbetssökande erbjuds ett arbete sora är förenat raed lägre nettolön än denersättning som han har rätt tUl från sin arbetslöshetskassa upplevs dettaenligt utredningen sora en orättvisa av kassaraedleraraar. Utredningen föreslår bl,a, därför att erbjudet arbete skall anses lärapligt bara oraansläUningsförraånerna är skäliga i förhållande lill den ersättning sora denarbetssökande har rätt till enligt försäkringen, Anslällningsförraånema böranses ej skäliga bara ora lönen raed avdrag för skatt klart understigerersättning sora den arbetslöse inom raraen för slalsbidragsbestäraraelserna ochraed tillärapning av överförsäkringsregeln är tiUförsäkrad, Den nu föreslagnaprincipen ora anknytning lill den försäkringsersättning som den arbetssökandehar rätt till torde i regel ge tiUräcklig ledning för avgörande ora etterbjudet arbete är förenat raed skälig lön,