prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Tid ningspappersproduktionen komraer att växa kraftigt 19721973 ge nom kapacitelstillskolt. Eftersom produklionstillskottet är uppbundet av redan ingångna kontrakt på exportmarknaderna väntas även expor ten av tidningspapper öka starkt 19721973. I volym beräknas totala exporten av papper öka 19721973. Priserna prognoseras stiga raed 4 ä . Bil.1 Reviderad nationalbudget för 65 Exporten av järnraalra steg kraftigt under loppet av 1972och uppgick detta år till 27,6 raUj. ton, vilket innebär en ökning i tonräknat med 5 1/. Eftersom inslaget av förädlade malrasorter forsatte alt ökaunder 1972 blev eraellertid volymökningen 19711972. Det kan nämnas att sinterexporten ökade raed ,medan utförseln av styckeraalra rainskade med . För de övriga malmerna(dvs. frärast zink, bly särat metallskrot) ökade exportvolymen , varförtotala utförseln av malm ökade med 7 1/i volym. Exporlprisindex var ungefäroförändrat jämfört raed 1971.1 De viktigaste exportraarknaderna var 1972 liksora tidigareår , , och . Såväl Västtysklandssom andelar av den totala svenska utförseln rainskade docknågol, medan och övriga länders andelar steg. Den snabbatillväxten i järnmalrasexporlen återspeglar klart ålerhäralningen islålkonjunkluren . Gölslålsproduktionen i dåvarande Montanunionenökade kraftigt och översteg den förra rekordnivån raed 3 1/2%.TUlväxten var snabbast i och vilka liksora nådde nyaproduktionsrekord. Den snab-ga ålerhäralningen i slålkonjunkluren står isaraband raed ökad efterfrågan på investeringsvaror och personbilar.Efterfrågeökningen raedförde prisökningar för de olika stålkvalitelernaspeciellt . I , och Förentastaterna ökade stålproduktionen åter efter nedgången 1971. Orderingången till stålverken i ökade raycketkraftigt , vilket lorde leda till fortsaU produktionslUlväxt 1973. IStorbritannien bedöms produktionslakten komraa alt öka , trots attkonkurrensläget för brittiskt stål koraraer att försäraras på heraraaraarknadeni och med all inträdet i Montanunionen kräver en anpassning av priserna påbrittiskt stål till en högre nivå. Även i bedömsstälefterfrågan komraa att öka, vilket torde leda till stigande iraport från europeiskastålverk. Mot denna bakgrund och med hänsyn tiU att lagercykeln förjärnraalra i speciellt torde vända från avvecklingtill uppbyggnad, beräknas den svenska raalraexporten öka raycket kraftigtunder , eller i volym. Begränsningen för utförseln av järnmalrauppges ligga i transportledet; kapaciteten i haranarna är begränsad till 31 å32 milj. ton. Vid förhandlingarna var de svenskamalmleverantö- ' I utrikeshandelsslatistiken (och i tabell 2) anges istället en prissänkning på och ett i motsvarande mån högre volymökningslal.Dessa siffror bygger emellertid på preliminära kvantitetsuppgifter även för1971, vilka för järnmalmens del kraftigt överskattade kvantiteten avstyckemalm och underskattade kvantiteten av kulsmter. 5 1973.1 saml Nr 125. rerna"tvungnaatt sänka priserna i leveranskontrakten med mellan 10 och 15 %.Restieveranserna (lill priser) var emellertid så pass storaatt medelprisnivån för de leveranser sora sker koraraer att Uggaendast 6 å lägre än 1972. Densvenska exporten av järn och stål ökade kraftigt under loppet av 1972 efter attha stagnerat och rainskat . Ökningen 19711972 uppgicktill 14 1/i volym. Exportenav handelsstål steg med 19711972, vUket förutom av det förbättradeefterfrågeläget kan förklaras av en stark ut-budseffekl. De svenska järnverkenshemraaleveranser minskade näraligen som en följd de:ls av en svagefterfrågan i , dels en betydande importkonkurrens.. Exportenav specialstål, som sjönk 19701971, ökade 19711972 i sambandmed att efterfrågan i successivt förbättrades sorakonjunkturuppgången i Förenta statema ytterligare förstärktes. Exportprisernaför järn- och stålprodukter sora fallit vände uppåt underloppet av 1972. 1972 koraeraellertid att ligga 3 1/under raotsvarande . Exportpriserna på handelsstål synes ha stigit medan priserna på rost fria produkter fortsatte alt falla under större delen av 1972. Tillgmnd för exportprognosen ligger den av i februari 1973insamlade exportenkäten för järn- och stålverk. 1973 räknarföretagen med en ytterligare förbättrad efterfrågan och ökningen av exportvärdet i löpande priser 19721973 beräknas i en käten tUl 20 1/. Orderläget sora det fraragår av exportenkäten har klart förbättrats och orderstockarna har vuxit för i följd. Medhänsyn tUl den förstärkning av efterfrågan på järn- och stålprodukter sora kanförutses och den tendens tiU underskattningar i uppgångsfaser soratidigare förelegat i exportenkäterna har exporten 19721973 beräknats stiga med23 % i löpande priser. Uppgången på prissidan beräknas fortsätia ochårsgenomsnittet väntas ligga högre än , vilket innebär attexportvolymen prognoseras öka med . En viss dämpning i lUlväxttaktenberäknas dock äga rum under loppet av 1973 med hänsyn till den väntade uppgångenav den inheraska efterfrågan. Utförselnav icke-järnraelaller ökade 19711972 raed i volym, saratidigt sorapriserna sjönk raed . Utförseln av obearbetad koppar sjönk kraftigt , vilket beror på ökad in- 1 Reviderad nationalbudget för 67 Exporten av de bearbetadekopparproduklerna, frärast valstråd och folier, steg däremot kraftigt. Ävenutförseln av bearbetad alurainiura steg 19711972, raedan exporten avråalurainiura sjönk. Prisema på icke-järnmetallerna förblev pressade även under1972. En ytterligare ökning av efterfrågan på heraraaraarknadensärat närheten av kapacitetsgränsen för flera produkter gör att exporten ivolyra beräknas öka raed endast 19721973. stegprisnoteringarna för speciellt koppar på raetallbörsen i raycketkraftigt. En del av ökningen kan dock hänföras till prisjusteringar i sarabandraed försvagningen av pundet. Härtill kora att exporten av koppar från Zambiaavbröts som en följd av konflikt med . Dylika störningar, somkopparmarknaden ofta är utsatt för, leder till snabba prisökningar. Det ärdärför sannolikt att de mycket höga noteringarna vartillfälliga och alt en viss nedgång är förestående. Högst sannolikt äremellertid att priset koraraer att ligga raycket låga nivå. Deövriga metaller sora exporterar bedöras även de stiga i pris.Världsproduklionens tillväxt av aluminium förutses också 1973 bli stor även omöverproduktionen bedöms rainska . Vid stigande kopparpriserökar nämligen efterfrågan på alurainiura, vilket i sin lur leder till höjdaalurainiurapriser. Prisindex för exporten av icke-järnraelaller förutses raotdenna bakgrund öka raed 19721973. Efler den raycket snabba volyratUlväxten för exporten avverkstadsprodukter avtog ökningstakten raarkant under första halvåret1971 och minskade exportvolymen. Den nedåtriktadetendensen bestod även . Orsaken till den svagautvecklingen var främst en malt efterfrågan, i synnerhet vad gällerinvesteringsvaror. En vändpunkt nåddes dock vid raitten av 1972 ochexportvolyraen steg raellan första och andra halv-året.i Exporten kora därraed att Ugga obetydligt nivå. Även vad gäller prisutvecklingen skedde en markantförändring vid mitten av 1972. Kraftiga exportprisstegringar ägde mm under 1971och , men upphörde prisökningarna idet närraaste. Den genorasnittiiga prisnivån kora 1 Det bör observeras att det prisindex varmedvärdesiffrorna deflalerals är ett s. k. enhetsvärdeindex som inte tar hänsyntill kvalitetsförbättringar. Detta innebär att prisutvecklingen troligenöverskallas medan volymutvecklingen underskattas. Under sädana omständigheterkan en uppåtgående tendens i verkstadsexportens volymutveckling i självaverket ha inträtt . ändåatt ligga högre än . Exportökningen i löpande priser blev sålunda8 % 19711972. Bland de viktigasteavnämarländerna noterades kraftigt ökad export tUl ochStorbritannien medan exporten till de nordiska ländema utvecklades svagt. Den24-procentiga ökningen i löpande priser tUl innefattar en mycketkraftig ökning av personbUs-exporten () men också exportenav övriga verkstadsprodukter steg markant. Personbilsexporten lUl Förentastaterna minskade något i antal efler den m;/cket positiva utvecklingen 1971.Detta kan emeUertid bero på att Volvos leveranser dit i ökad utsträckning skettfrån företagels fabrik i . Den totala verkstadsexporten till ökade trots delta i värde. Minskningeni exporten till berodde till stor del på att leveranserna avflygplan, som var betydande 1971, tUl stor del föll bort . Därtillkom den danska iraportavgiften sora antagligen dämpade efterfrågan specielltunder . TUl grund för prognosenför exportutvecklingen ligger en enkät till verkstadsindustrin, vilkeninsamlades av . Enligt denna enkäträknar företagen raed en exportökning på i löpande priser 19721973, vUketär något högre än vad man räknade med videnkällUlfäUet i noveraber 1972.Erfarenheter från tidigare enkäter visar att företagen kraftigt underskattarexportutvecklingen i början av en uppgångsfas. Det har därför ansetts befogatatt uppjustera enkätens värderaässiga ökning till . Förändrmgen iexportprisindex har beräknats till , varvid förutsatts en fortsatt relativtkraftig internalionell prisstegringslakt. Därmed skulle exportvolyraen stigamed ca 13 1/19721973, raed en tilltagande ökningstakt . Utförselnav livsmedel fortsatte att öka kraftigt under loppet av 1972. I volym blevökningen 19711972 , raedan priserna föU tillbaka något. Griskötlsexportenfördubblades jämfört raed 1971, raedan nötköttsexporten minskade kraftigt ochdärraed blev den lägsta . Detta hänger tUl en del sararaan med attslakten av storboskap minskade med drygt 10 %> såväl 1971 sora 1972. Antaletmjölkkor ökade sedan åtskilliga år. För exportensdd medverkade detla till att utförseln av mejeriprodukter mer än fördubblades.Dessutora rainskade heraraakonsura-tionen av smör . Degoda skördeåren 1971 och 1972 ledde tUl osedvanligt stora spannmålsöverskottoch exportökningen i volym för hela gruppen spannmål och spannmålsprodukterblev . 1 Revideradnationalbudget för 69 Exportprisindexföll 19711972 med . Fraraför allt föll prisema på spannmål ochmejeriprodukter, medan nötköltspriset steg kraftigt. Livsraeddsexportenförutses sjunka något 19721973. Exporten av griskött beräknas minska tillföljd av en förutsedd nedgång i gödsvins-produktionen. Avsättningen av främstbacon i kommer alt försvåras efler landels inträde i EG. Ävenspannmålsexporten förutses minska raen beräknas ligga kvar på en hög nivåunder genora leveranser års skörd. Utförseln avraejeriproduk-ter beräknas öka ytterligare något. Exportprisindexberäknas öka med 19721973. Ökningar torde ske på såväl animalie- soravegelabUiesidan. Vad beträffar anima-liema råder raed stor sannolikhet bristsärskilt på nötkött i även , vilket tvingar priserna uppåt.Spannraålen steg raycket kraftigt i pris på världsmarknaden från hösten 1972till följd av de omfattande spannmålsköpen från bl. a. och Kina.De svenska exportpriserna torde emellertid stiga betydligt mindre ännoteringarna på världsmarknaden som ett resultat av att priserna ileveransavla-len är satta före uppgången av de noterade världsmarknadspriserna. Exportenav övriga varor frärast textilvaror, kemiska produkter, snickerier ochbränslen vars ökningstakt raattades något och första hälften av1972 i saraband raed den intemationella konjunkturförsvagningen, steg återraarkant raot slutet av 1972. Ökningen 1971 1972 blev i volyra räknat,raedan prisindex steg raed . Dennavarugrupp avsätts på en geografiskt sett betydligt snävare raarknad än denandra stora färdigvarugruppen, verkstadsprodukterna. Nära 2/3 av exporten avövriga varor är koncentrerad till och . Ökningen 19711972var särskilt betydande på de finska och brittiska marknaderna därkonsumtionsvamefterfrågan ökade kraftigt. Även tUl Danraark blev exportökningenpåtaglig, trots det därapande inflytande sora iraportavgiften tordeha utövat. Utförselnav textilprodukter steg 19711972 betydligt långsararaare än för de övrigaingående varuslagen och den raåttliga ökning sora förekom var koncentrerad tiUFinland och i någon mån . För1973 ter sig utsikterna goda för en kraftigare expansion i övrigvaruexportentiU de nordiska ländema. En kraftigare tillväxt i konsurationsefterfrågan än1972 väntas, i synnerhet i . Avskaffandet av den danska iraportavgiften 1april 1973 och den svenska kronans nedskrivning genteraot den danska ochnorska kronan bör utgöra ytterligare expansionsfaktorer, i synnerhet soraefterfrågan på en stor del av vamgruppens sortiraent är förhållandevispriskänslig. Vad beträffar är emellertid situationen i viss månden motsatta: en lägretillväxt väntas i den privatEi konsuralionen 1973 än 1972 och saratidigt harpundkursen sjunkit kraftigt i förhållande till kronan alltsedan juni 1972. Detsvenska frihandelsavtalet raed EG bör i förening raed eventuella effekter avkronans devalvering genteraot de ursprungliga EG-medlemraarna ge möjlighetertill svenska raarknadsinbrylningar för vissa delar av varusortiraentet. Exportutvecklingen19721973 har givits kvantitativ precision huvudsakligen genom en uppsättningregressionsekvationer. Volymutvecklingen har beräknats tUl ca 15 1/2 %.Uppgången på prissidan har beräknats bli av nästan sararaa storlek sora 1972,näraligen , vUket bygger på förutsättningen att den internationellaprisutvecklingen även 1973 blir relativt kraftig. Dentotala fartygsexporten uppgick till . envärdemässig ökning på ca. 5 1/järafört med 1971. Leveranserna av nybyggdafartyg från svenska varv till utiändska redare ökade med ca 61/, medanexporten av begagnade fartyg sjönk med . Huvuddelen av de nybyggdafartygen gick till beställare i , och . Exportenav nybyggda fartyg har beräknats med hjälp av den i febmari1973 av utförda varvsenkäten. Av denna framgår klartalt den starkt intensifierade beställningsaktivitetenresulterat i att varvens orderstockar nått en rekordhög nivå. Där redovisas nude inneliggande exporl-orderstockarna avseende leveranser fr. o. m. harexporten med hjälp av enkäten beräknats tiU , dvs. en ökningi värde raed . Närraare 3/4 av de beräknade exportieveransema avserbeställare i och . Exporten av begagnade fartyg förutsesstiga i långsammare takt än exporten av nybyggen, varför totalafartygsexporten beräknas öka i värde 19721973. Iraportensteg mycket snabbt i volym fram tUl mitten av 1970.Därefter minskade den under två på varandra följande halvår något som intemträffade . Efler en kraftig nedgång första halvåret 1971vände utvecklingen och en svag ökning noterades . Nedgången19701971 kom därmed att starma vid 5 1/. har importökningenfortsatt men i relativt dämpad takt fram till , då en brantuppgång inträffade. Ökningen mellan helåren 1971 och 1972 blev dock endastdrygt . Importvolymen kom alltså ej upp nivå. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 71 Iraportutvecklingenunder kan till stor del förklaras av lagerutvecklingen förinsatsvaror och halvfabrikat inom industrin. byggdesindustrins råvamlager upp i mycket stor omfattning. Det mycket kraftigaomslaget i lagerinvesteringama av råvaror och varor i arbete inom industrinexkl. skogsbranscherna 1970 1971, innebar ett efterfrågebortfall på 2 1/2mUjarder kr. Då andelen iraporterade varor i dessa lager ärbetydande, ledde detta till en orafattande rainskning av iraporten av dylikavaror. Lagemtvecklingen 19711972 innebar även ett efterfrågebortfall, mendetla blev betydligt mindre ca 1/2 raUjard kr. Industriproduktionen minskadeunder loppet av 1971. började produktionen långsamtstiga och ökningen förstärktes . Förbrukningen avinsatsvaror steg alltså något. Ettlågt kapacitetsutnyttjande inom industrin raedförde ökade raöjligheter attsnabbt tillgodose den inhemska marknadens behov. Detta torde framför allt hagällt investeringsvaror. Trots en klar förbättring av investeringsaktivitetenunder 1972 rainskade iraporten av investeringsvaror för andra året i följd.Iraportandden för dessa varor minskade därigenom påtagligt. Här kan manraöjligen urskUja ett konjunkturcyk-liskt förlopp i perioder raed ansträngdkapacitet inora raaskinindustrin går en större del av efterfrågan tillutlandet varvid iraportandden för investeringsvaror stiger. Enövervägande dd av iraportökningen hänförde sig till konsumtions-vamiraporten.Denna ökade raed 12 1/, trots den relativt svaga tillväxten av den privatavamkonsurationen. Fraraför allt har importen av varaktiga konsumtionsvarorexpanderat kraftigt. Importenav verksladsprodukler ökade raed 2 1/19711972 efter en rainskning raed 31/19701971. Att uppgången ej blev större kan till stor del förklaras avatt importen av sådana verkstadsprodukter som används sora insatsvaror inoraindustrin minskade. Nedgången anges till 2 1/. Importrainskningen av dylikavaror var en följd av den fortsatta reduceringen av lagerinvesteringarna iinsatsvaror och varor i arbete, fraraför allt inora verkstadsindustrin. Äveniraporten av investeringsvaror minskade 19711972; nedgången stannade dock vid1 % efter en minskning med 6 1/19701971. Däremot ökade iraporten avkonsumtionsvaror med , vilket berodde på en kraftig iraporlökning 26 1/av personbilar. Iraporten av övriga konsuralionsvaror ökadelångsararaare, eller . Delta var dock en kraftig tillväxt iförhållande tUl den konsuralionsökning sora saratidigt ägde mm för varaktigavaror. Metallimporlenökade 19711972 efter att ha minskat 19701971. Jäm- ochstålimporten ökade starkast eller medan iraporten av övrigaraetaller ökade raed endast 2 1/. Järn- och ståliraportens höga ökningstalär anmärkningsvärt med hänsyn tUlden svaga efterfrågan, raen kan delvis bero på den produktspecialisering soraskett inora de svenska stålverken . En sådan utvecklingleder ofta till betydande iraportökningar . Ävenimporten av övriga insatsvaror uppvisade med undantag av råolja en måttligtillväxttakt. Råoljeimporten rainskade däreraot 19711972, vUket i storutsträckning torde ha berott på att lagren reducerades . Importenav textila produkter ökade raed 19711972. Trots att konsumtionen avbeklädnad;;varor minskade för tredje året i följd, ökade importen av textilakonsumtionsvaror med 12 1/. Detta innebar en kraftig omsvängning jämförtmed 19701971 då importen minskade med 5 1/. Importen av textilakonsurationsråvaror ökade likaså kraftigt . Detla kan delvis förklaras avden uppdragning av produktionsvolymen som skedde under första halvåret 1972inom textil- och beklädnadsindustrin. Även det kraftiga lageroraslaget avtextilvaror i parti-och detaljhandeln torde ha bidragit. Iraportenav övriga konsumtionsråvaror ökade raed 5 1/, vilket ungefär raotsvarar dentrendraässiga tillväxten i iraporten av dessa varor , Kaffeiraporlen ökade raed ca 5 1/efter att ha rainskat underde tvä föregående åren. Den rainskade kaffeiraporlen 1970 och 1971 är ettutslag av de relativt kraftiga stegringarna av kaffepriserna liksom avlivsmeddskonsurationens nedgång det sistnämnda året. Importen avjordbruksråvaror ökade , vilket var en följd av en kraftigt ökad importav foder- och gödselmedel. Bränsleimportenfortsatte att rainska 1972 för andra året i följd; nedgången stannade dock vid3 % efter, en rainskning på 1971. Detta var delvis en följd av lågförbruibiing inora industrin, raen även den för andra året i följd mUdaväderldcen höll nere förbrukningen. Den kraftigaste rainskningen skeddesålunda för tunna eldningsoljor, vilka huvudsakligen används föruppvärraningsändaraål. Dessutora föll lagerinvesteringama såväl 19701971 som19711972 efler den omfattande lageruppbyggnaden . Bland de olikabränsleslagen var det endast iraporten av bensin som ökade 19711972. Dengenomsnittliga prisnivån för totala importen ökade med endast drygt 1 1/2 %19711972. Detla var ett markant avbrott i utvecklingen av iraportprisema soradessfcirinnan kännetecknats av starka ökningar under de senaste åren.Importprisnivån 1971 låg sålunda . Den lugna prisutvecklingen1972 kan frärast hänföras till de under större delen av året fortsai;t fallandeprisema på raetaller och vissa konsumtionsråvaror. Även bränsleprisernafortsatte att falla under större delen av 1972. Såväl för metaller som förbränslen vände prisutvecklingen emellertid uppåt . Järn- ochstålprisema minskade med 3 1/19711972, medan prisema för övriga metaUerföll Bil.1 Reviderad nationalbudget för Tabell 3: 3 Importutvecklingen för olika varugrupper 1971 1973 -4,7 -5,5 -7,3 -6,4 -1,0 -1,7 -1,6 -4,0 -1,5 -4,4 -2,6 -6,0 -3,7 -0,5 -3,2 -0,1 -10,1 -3,2 -8,7 Totalt exkl. fartyg, -5,1 Fartyg, flygplan och -17,0 -4,5 -5,4 -3,5 -9,6 -3,9 -3,4 -5,5 Anm. Samtliga uppgifter är prognoser.Värdeuppgifterna är avrundade till närmaste hela 5- resp. 10-tal railj. ochde procentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . raed och prisema för bränslen raed 8 1/. Vad gäUerövriga rå-och insatsvaror dämpades prisstegringen påtagligt för flertalet varugrupper.Även för färdigvaroma avtog prisuppgången något. Kraftigt ökande efterfrågan för privat konsumtion ochraaskininvesleringar särat lagemppbyggnad fömtses leda till en snabbimportökning 19721973. ImporttUlväxlen i volym väntas uppgå till 11 1/mot4 % 19711972. Iraportutvecklingen under årets två första raånader har också präglatsav en betydande acceleration. Iraporten av industriråvaror - frånsettkonsurationsråvaror beräknas öka kraftigt, eller med 14 1/. En markantomsvängning i importen av investeringsvaror beräknas ske från en nedgång på1 % 19711972 till en ökning pä 1972-1973 och importen avkonsumtionsvaror beräknas uppvisa en fortsatt stark ökning. Importen av verkstadsprodukter förutses öka kraftigt redanförsta och uppgången 19721973 beräknas korama alt uppgå tUldrygt efter den svaga uppgången på 2 1/19711972. danimportökningen av verkstadsiprodukter 19711972 främst bars upp av en kraftigökning i iraporten av konsuralionsvaror väntas ökningen 19721973 framfört alltbero på en kraftig omsvängning i iraporten av insatsvaror. Denna iraportberäknas öka raed 14 1/till följd av den väntade kraftiga ökningen avproduktionen inora verkstadsindustrin och det kraftiga oraslaget i lagren avråvaror och halvfabrikat. Även iraporten av investeringsvaror beräknasexpandera avsevärt, eller raed . Däreraot förutses iraporten avkonsumtionsvaror öka i långsararaare takt 1973 än 1972, återspe:glande enstarkt avtagande personbilsimport. Denbetydande produktionsökning som förutses inom industrin tillsammans med detberäknade lagi;roraslaget medför att iraporten av flertalet övrigaindustriråvaror väntas öka raer än dubbelt så snabbt 1973 som 1972. Textilimporlen beräknasöka raed 19721973. En kalkylerad kraftig ökning av beklädnadskonsuralionenväntas raedföra att iraporten av textUa konsumtionsvaror forisätter att öka isnabb takt. Importen av textila konsurationsråvaror fömtses däreraot fallatillbaka något efter den betydande uppgången 1972. Iraporten av övrigakonsumtionsråvaror fömtses öka, raen i långsararaare takt än 1972 beroende pårainskad iraport av bl. a. kött och tobak. Under antagande ora norraalaväderleksförhållanden under återstoden av 1973 beräknas raot bakgrund av denförstärkta produktionsutvecklingen inora industrin importen av bränslen ökaraed 11 1/. Därvid har också kalkylerats med en viss uppdragning avbränsldagren. Importprisema torde komraaatt stiga betydligt snabbare än . Prisutvecklingen förraetaller vände uppåt raot slutet av 1972 och prisuppgången beräknasfortsätta under innevarande är. Iraportprisema på raetaller beräknas stigaraed 19721973. Även priserna på övriga rå- och insatsvaror beräknasstiga betydligt snabbare 1973 än 1972. börjadeprisema på den intemationella raarknaden stiga för ett flertal viktigalivsraeddsråvaror såsora socker, kakao och kaffe. Delta fömtses få betydligtstarkare genoraslag i iraportprisema 1973 än 1972. För ett flertal viktigabasråvaror som ull och bomull har vidare ett otillräckligt utbud drivitpriserna i höjden. Därapningen iprisuppgången för färdigvaror synes ha varit övergående och under1973 väntas prisema återigen stiga delvis till följd av betydande höjningar avprisema på insatsvaror. En stark prisökning väntas också för bränslen ochråolja. De oljeproducerande ländema komraer troligen att kunna tUlgodogöra sigen korapensation för dollardevalveringen.