prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — Bidraget börjar utgå när ersätt- Prop.1973: 56 128 ningsdagarnas antal överstiger två per medlera. Del ärnågot tidigare än enligt nu gällande tabell, där dagpenningbidraget börjar utgånär antalet ersättningsdagar överstiger 2,5, Olika skalor för det progressivabidraget har övervägts. Utredningen har emellertid stannat för en skala som börjarvid per årsmedlem och sedan stiger till vid 22ersättningsdagar för att därefter kvarstå på denna nivå. Motsvarande högstanivå för det progressiva statsbidraget är nu . Procenttalen avser kassanskostnader för utbetald ersättning efler avdrag för grundbidraget. Antal ersättningsdagar per medlem Bidragets storlek iprocent av hela bidrags-underlaget vid olika antal ersättningsdagar per medlem 0,00-2,00 0,0 22,00 och däröver 85,0 Vid annat antal ersättningsdagar per medlem, än sådant somdirekt framgår av tabellen, interpoleras lineärt mellan de i tabellen angivnaprocenilalen, varvid det erhållna resultatet avrundas till närmaste tiondelsprocent. Vid lika avstånd sker avrundningen uppåt, 5,5,4 Förvaltningsbidrag Även detla statsbidrag skall enligt utredningens förslagvariera efter arbetslöshetens orafattning inom varje kassa under ettverksamhetsår anför utredningen. Bidraget beräknas efler ett grandbelopp soraär sex Prop.1973: 56 129 kr, per raedlera och år. Det utgår raed avgrundbeloppet ora antalet ersätlningsdagar per raedlera i kassan underverksamhetsåret har understigit 0,4, I kassor med större antal ersättningsdagarper medlem under verksamhetsåret stiger bidraget enligt följande skala förförvaltningsbidrag. Högsta förvaltningsbidrag är av grundbeloppet. Dennabidragsnivå uppnås om antalet ersättningsdagar per medlera i kassan har uppgåtttill 22 eller däröver under verksamhetsåret. Antal ersättningsdagar per Förvaltningsbidragets storlek i % av grund- medlem beloppet , per medlem 0,00- 0,39 50 0,40- 0,59 65 0,60- 0,79 80 0,80- 1,49 100 1,50- 2,99 115 3,00- 5,99 130 6,00- 8,99 150 9,00-11,99 175 12,00-14,99 200 15,00-17,49 225 17,50-19,99 250 20,00-21,99 275 22,00- 300 Effekten av föreslagna statsbidrag belyses raer allmänt ilotalkalkyl för hela arbetslöshetsförsäkringen, Beräkningama har gjorts undervissa antagna föratsättningar. Statens kostnader för de av utredningen föreslagnastatsbidragen har jämförts med statens kostnader under sararaa förutsättningarenligt nu gällande bestämraelser. De antagna förutsättningarna är följande: Det genomsnittliga antalet ersältningsdagar perårsraedlera är delsamma som förelåg /69 ökal raed 1,5dagar. Vid beräkning av det progressiva bidraget har dock antaletersättningsdagar och försäkrad antagils vara det tal sora enligtstatsbidragsbestämmelserna motsvaras av det nu utgående faktiskadagpenningbidraget ökat raed . Antal försäkrade har antagits vara 2 300 000, : Genomsnittlig utbetald ersättning per dag har beräknatslill . Som kostnad har medräknats förvaltningskostnader (30 rakr) och erforderligårlig fondavsättning (30 rakr). Med dessa förutsättningar för kalkylen belyser dennärraast statsbidragens sammanlagda beloppsnivå med relativthög arbetslöshet samt förhållandel raellan statsbidrag och arbetslöshetsförsäkringensövriga inkorasler under sådana perioder. utgångspunkten skulle vara ettarbetslöshetsläge raed en ersätlningsdag raindre och försäkrad, koraraerstatsbidragets andel av totalkostnaderna alt minska från till . 9 1973.1 saml Nr 56 Totalkalkyl(avrundade belopp) i railj. Förvaltningskostna der 30 Kostnader för fonduppbyggnad 30 Avgifter, räntor m m Några jämförelser kring totalkalkylen Statsbidragi procent av totala kostnader Avgifter,ränior m m/medlem och år , Statsbidrag/medlemoch år 270 " " " " månad 23" 80kr, 7" 300" Enligt nuvarande bestäramelser utbetalas statsbidrag iefterskott för varje försäkringsår. Under försäkringsåret får, när skäl därtillföreligger, efter tillsynsmyndighetens prövning tUl kassa utbetalas intill helabeloppet av grundstatsbidrag och barntiUäggsbidrag, som belöper på liden frånförsäkringsårels början tUl utbetalningsdagen, samt intill 9/10 avmedlemsbidrag och dagpenningbidrag, som skäligen kan antas belöpa på sararaatid. Frågan om tiden för statsbidragets utbetalning har delvissamband med kassornas behov av fondbildning och rörelsekapital. Utredningen föreslår att statsbidraget liksora hittillsutbetalas i efterskott per verksarahelsår. En fast ordning för åkonto-utbetalning av statsbidrag bör dock införas. En sådan utbetalning bör iden ordning AMS föreskriver kunna ske två gånger ora året, dels per den 31december på grundval av kassornas tvåraånadersrapporler för september/oktoberoch november/december, dels per på grundval av kassornas rapporterför januari/februari och raars/aprU, Per den 31 1973: 56 131 augusti regleras det definitiva statsbidraget för detsenast förflutna verksamhetsåret på grundval av rapporterna . Denföreslagna ordningen förutsätter att arbetslöshetskassornas verksamhetsårregelmässigt är 1,931,8. För att underlätta administrationen bör vid avräkningen enförenklad metod för beräkningen av statsbidraget tUlämpas vid å konto-utbetalningar.Statsbidragets procentuella storlek under närmast föregående verksamhetsårbildar utgångspunkten. Sararaa procentsats används för att preliminärt beräknadet preliminära bidraget från staien under det aktuella verksarahelsåret. 90 %av det sålunda frararäknade bidragsbeloppet utbetalas lill kassan å konto.Saratidigt utbetalas av föregående års förvallningsbidrag vid varjeprelirainär avräkning. Skulle någon enskild kassa före något av ovan angivnaavräknings-tillfällen vara i behov av statsbidrag, bör AMS kunna raedge åkonto-utbetalning av statsbidrag även . 3.8.6 Reservation och särskilt yttrande Ledaraoten påpekar i sin reservation att det ärprincipiellt felaktigt att till en frivillig arbetslöshetsförsäkring, soraalltså inte aulo-raatiskt orafattar alla arbetstagare, utta enspecialdestinerad kollektiv arbetsgivaravgift. En grundläggande förutsättningför en sådan avgift raåste enligt hans raening vara att försäkringens förraånerkoraraer alla anställda till godo. Ledamoten anför i ett särskUt yttrande att det ärraed stor tveksamhet sora han ansluter sig lill utredningens förslag alt vissdel av kostnaden skall finansieras raed arbetsgivaravgifter. Enligt hansraening är detta en fråga sora bör bedöraas tillsararaans raed företagsbeskattningeni dess helhet. För att finna en snabb lösning av arbetslöshetsförsäkringensfinansiering accepterar han eraellertid den föreslagna finansieringsformen somen tillfällig utväg. Enligt gällande bestämmelser är ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen och komraunalt kontantunderstöd undantagna frånskatteplikt medan oraställningsbidrag enligt arbelsmarknadskungörelsen utgörskattepliktig inkomst. har, i avvaktan på resultatet avsjukpenningulredningen, förordat att skattefriheten t. v. bibehåUs för arbetslöshetsförsäkringensdagpenning liksom för den av utredningen föreslagna nya stödformen kontantarbetsmarknadsstöd. , som finner att tekniskaförutsättningar föreligger att beskatta sjukpenning vid sjukdom ochyrkesskada, kontant 1973: 56 132 stödvid arbetslöshet saml utbildningsbidrag vid arbetsraarknadsutbUdning,redovisar en analys av den nuvarande skattefrihetens effekter beträffandenäranda förraåner. UtredningenfrarahåUer all ifrågavarande förraåner syftar lill alt ekonomiskt stödja densom är sjuk, skadad eller arbetslös eller genomgår arbetsraarknadsutbildning.De är avsedda att lösa tiUfälliga ekonoraiska problera för den som eljest harsin utkomst genora förvärvsarbete. Det är korabinationen av beskattadarbetsinkorast och skattefri ersättning vid bortfall av denna inkorast soravållar ett av de centrala probleraen i detta sararaanhang. En bärande tanke vidutforraningen av här avsedda förraåner har varit att på något sätt anknytaförmånernas storlek tiU det beräknade individuella inkomstbortfallet. Den soradrabbas av sjukdora eller arbetslöshet har utgifter, som regelraässigl äranpassade efter arbetsinkomstens storlek. En hastig och drastisk omläggning avekonorain genora nedskärning av utgifterna exerapelvis i saraband raed ensjukdoras-period är i flertalet fall knappast möjlig,Inkorastbortfallsprincipen har i olika hög grad dorainerat vid förraånernasutforraning. Vid utformningen av sjukpenningförsäkringen har den intagit encentral plats på så sätt att ersättningen inora klassplaceringssysleraets raraindividuellt anpassats till beräknat inkorastbortfall. När det gällerarbetslöshetsförsäkringen har den haft en raindre fraraträdande roll.Ersättningen från försäkringen har näraligen beslärats raed hänsyn till olikayrkesgruppers särskUda inkorastförhållanden. Vad angår övriga ersättningar vidarbetslöshet kan dessa ses som schablonmässigt anpassade till en viss. inkomstnivåmed raöjlighet lill individuell variation. Detsararaa gäller utbUdningsbidraget. påverkar den nuvarande skattefriheten i hög grad beskattningen avförraånslagarens övriga inkoraster. Anledningen härtill är att variationer iinkoraslerna under ett beskattningsår sora regel medför avvikelse raellanpreliminär och slutlig skatt. Avvikelsen beror på progressiviteten ibeskattningen och på utformningen av källskatte-sysleraet. Progressiviteten göratt det vid en månadsinkomst som är högre än raedelinkorasten tas uten prelirainär skatt sora är för hög i förhållande till den slutiiga skatten.Understiger inkorasten någon eller några raånader den genomsnittliga inkomstenövriga månader av året, kan den prelirainärskatt som tas ut dessa övrigamånader på raotsvarande sätt bli för hög och leda till skatteåterbäring. Härvidär att raärka att en skattefri förraån över huvud taget inte koraraer ibetraktande sora inkorast i skattehänseende. Ersätts den skattepliktiga arbetsinkorastenunder en del av året raed en skattefri förraån, exempelvis sjukpenning, blirföljden alt den prelirainärskatt som betalats in blir förhög i förhållande till den slutliga skatten. Skattefriheten för förmånenraedför alltså, till följd av skallesysteraets Prop.1973: 56 133 konstruktion, att den förmånsberättigade i sinom tid fåren återbäring som han eljest inte skulle ha fått på den preliminärskatt hanbetalat in på sin skattepliktiga inkomst. Det bör framhållas alt dennaytterligare ersättning i förra av skatleålerbäring i huvudsak tillkoraraer dekorllidssjuka. För dem sora är sjuka uppkoraraer inte dennaeffekt. Utredningen erinrar dessutora ora alt någon betydande överkompensationliknande den som f. n. förekoraraer i vissa fall i sjukpenningförsäkringengenom överförsäkringsavdragets utformning knappast förekommer i fråga omarbetslöshetsförsäkringen. Kompensationsgraden i procent av normal inkomsl är istället ofta låg i de högre inkomstlägena. Utredningenframhåller vidare att, genom alt förmånerna vid sjukdom, arbetslöshet ocharbetsmarknadsutbildning inle är skattepliktiga, den vid taxeringen fastställdainkomsten inte koraraer alt utvisa det verkliga inkorasUägel i dessa fall. a. till att sociala förraåner som anknutits till denbeskattningsbara inkorasten kan utgå i fall där den faktiska inkorasten inteskulle raotivera det. Detta gäller fraraför allt bostadstillägget tillbarnfamiljer, vilket reduceras med hänsyn till storleken av denbeskattningsbara inkomsten. Vid en beskattning av förmånerna kan en raerarättvis järaförelse raellan olika personers inkorastförhållanden härvidlagåstadkoraraas. Genora alt förraånerna är skattefria beaktas vidare dessa intef. n. vid bestäraraande av pensionsgrundande inkorast inoratilläggspensioneringen. Den negativa effekten härav raUdras eraellertid av des, k, 15- och 30-årsreglerna samt, för äldre försäkrade, de särskilda reglernai 15 kap, 2 § lagen om allraän försäkring. Sjukpenningutredningenbygger i fråga om ersättning vid arbetslöshet sina överväganden i huvudsak påde förslag som har lagt fram, Eftersora KSA-utredningenföreslår att det koraraunala kontantunderstödet avvecklas, läggersjukpenningutredningen inte frara någol förslag om beskattning av dennaersättning. Detstatliga omställningsbidraget är f, n, skattepliktig inkomsl. När storleken avdet skattepliktiga beloppet räknades frara, beräknades skatten på en kommunalutdebitering av . Den statliga inkomstskatten var vid detla tillfällekonstruerad på ett annat sätt än den är . Mot denna bakgrund ifrågasättersjukpenningulredningen om inte bidraget borde räknas om lill belopp somnärraare anknyter till nu gäUande skatter. Eftersom föreslåratt bidraget endast skall gälla under en övergångstid, anser eraeUertidsjukpenningutredningen alt bidraget under denna lid bör utgå raed oförändratbelopp. Utredningen finner alt en övergång lill beskattning kanske tidigast fr. o. m. . Sjukpenningutredningenerinrar om att ersättningsforraerna enligt arbelslöshetskasseförordningen ärdagpenning enligt 14 klasser särat barntillägg. Det ankoraraer påarbetslöshetskassorna alt själva bestäraraa vilka klasser de skall tillärapaför sina raedleraraar. Flertalet kassor använder endast en eller två klasser,och ingen kassa använder raer än fyra klasser. Detta systera innebär attraedleraraama i en kassa ofta får sarama ersättningsbelopp vid arbetslöshet.Eftersom raedleraraarnas inkoraster kan variera högst betydligt raedför detnuvarande systeraet att medlemmarna i en kassa har varierande kompensation förinkomstbortfall. De enda direkta bestämraelserna ora korapensalionsnivå sorafinns inora arbetslöshetsförsäkringen är överförsäkringsreglerna. Förpensionärer finns dessutora föreskrifier ora avdrag av viss del av ålderspensionfrån kassaersältningen. KSA-utredningenhar inte föreslagit någon förändring av principen att kassorna själva skallbestärama vilka ersättningsbelopp sora skall gälla för raedleraraama i kassan.Besläraraelserna ora ersättningsbeloppen har ändrats så till vida, att lägstaersätlningsklassen har föreslagits tUl . och alt högstastalsbidragsgrundande ersättningsklassen har föreslagits till 75 kr.KSA-utredningen har dessutom föreslagit att barntUlägget slopas. KSA-ulredningensförslag alt den lägsta dagpenningklassen skaU besläraraas till , hängerdelvis sararaan raed att det kontanta arbetsmarknadsstödets dagersättning meddet basbelopp sora utredningen hade sora utgångspunkt för sina beräkningarfrararäknades till . Den lägsta klassen inora försäkringen borde enligtutredningen vara högre än detla belopp. Dessutora borde enUgt basdeleni statsbidraget till försäkringen motsvara det kontanta arbetsmarknadsstödet.Arbetslöshetskassorna skulle härigenora få statsbidrag raed för den delav utbetalda ersättningar sora raotsvarade det kontanta arbetsmarknadsstödet. ,som föreslår att del kontanta arbetsraarknadsstödet, om det blirskattepliktigt, skall utgå med . per dag vid ett basbelopp av ,föreslår mot bakgrund av det anförda att den lägsta dagpenningklassen inomarbetslöshetsförsäkringen skall besläraraas till . ora dagpenningen skaUutgöra skattepliktig inkorast. Medhänsyn lill bl. a. de varierande inkomstbortfall som med nuvarande system förfaststäUande av dagpenningklasser komraer att täckas av del högstastalsbidragsgrundande dagpenningbeloppel, anser sjukpenningutredningen detnödvändigt att använda vissa schabloner vid bestäraraande av det skattepliktigabelopp sora skall raotsvara det av föreslagna skattefriabeloppet på . Enligt utredningens raening börpreliminärskattetabellerna kunna använ- 1973: 56 135 das, I många fall kommer fasta inkomster attunder en period ersättas raed en inkomst från arbetslöshetsförsäkringen sora utgörca av norraal inkomst. Den preliminära skallen avviker i dessa situationerinte mer från den slutliga skatten än att den uppräkning det här är fråga ombör kunna göras med preliminärskattetabeUen som grund. Därvid bör kolumn 1 iskattetabellerna användas, Detla innebär att beräkningen i princip görs med denförutsättningen att aUa som är försäkrade i 75-kronorsklassen skall få ut 75kr, per dag efler skall, Sjukpenningulredningen anser även att den komraunalaraedelutdebiteringen i landet bör ligga till grund för beräkning av denprelirainära skatteeffekten varför tabell 24 bör användas. Med dessaförutsättningar kommer den högsta stalsbidragsgrundande dagpenningklassen på 75kr, alt vid skallepliktig dagpenning motsvaras av en klass på . Med hänsyn till alt kassorna själva bestämmer vilken ellervilka klasser deras medleramar skall tillhöra, finns det enligtsjukpenningutredningens mening ingen anledning att göra några särskildaberäkningar för de klasser som skall ligga meUan lägsta och högsta klassen.Dessa klasser bör kunna besläraraas så att intervallen raellan dem är ,klasser på 30, 35, 40, 45, 50, 55, 60, 65, 70 och , böralltså, om dagpenningen skall vara skattepliktig inkomst, motsvaras av klasserpå 40, 50, 60, 70, 80, 90, 100, 110, 120 och , förslag lill ÖverförsäkringstabeU gjordes ett generelltavdrag från dagsinkomslen motsvarande en prelirainärskatt sora täcker statliginkomstskatt, koramunal inkomstskatt, folkpensionsavgift ochsjukförsäkringsavgift enligt skattetabell 22/1971, Detta avdrag mås-le göras,eftersom försäkringsersättningen föreslogs vara skattefri. På den sålundaerhållna nettoinkomsten beräknade den av utredningen föreslagna95-procentiga kompensalionsnivån, Eftersora överförsäkringstabeilen föreslogsgälla generellt, kunde eraellertid kompensationsgraden komma att variera frånfall till fall beroende på de skiftande förhållanden som förelåg i det enskildafallet. Enligtsjukpenningulredningens raening är det raöjligt att fastställa en överförsäkrragstabellsom innebär betydligt mindre variationer i kompensalionsnivån i de enskildafallen, om försäkringsersättningen blir skattepliktig inkomst, Eftersora tvåskattepliktiga belopp skall järaföras kan som högsta ersättningsbelopp upptas95 % av dagsinkomsten. Tabellen bör krona för krona ange vilken ersättning somhögst kan utgå vid viss dagsinkomst. Belopp på och däröver avrundasuppåt och belopp avrandas nedåt. KSA-utredningensförslag till pensionsavdragstabell bygger på att ersättningen i de olikaavdragsklasserna reduceras med belopp som motsvarar omkring 1/300 avårspensionen. Om pensionen understiger . skall avdrag inte göras.Lägsta avdrag blir härigenora . framhåller alt kassaersältningensbelopp bygger på inkomstbortfall . Pensionsavdra-gelbör bygga på sararaa förutsättningar. Mot denna bakgrund föreslår utredningenatt pensionsavdragstabellen konstrueras så att ersättningen reduceras medbelopp som raotsvarar ca 1/260 av årspensionen. För att lägsta avdrag Ienlighet raed förslag skall bli , bör enligtsjukpenningutredningen avdrag inte göras om pensionen understiger , perår, Sjukpenningulredningen erinrar öra att harföreslagit att del kontanta arbetsraarknadsstödet skall utgå raed ett skattefrittbelopp sora för år raotsvarar del för raaj föregående år fastställdabasbeloppet enligt lagen ora allraän försäkring. det kontanta arbetsmarknadsstödetskall göras skattepliktigt måste stödets belopp räknas upp. Vid dennauppräkning finner utredningen del nödvändigt all använda sig av vissaschabloner raed hänsyn till att det är så olika personer som kan koraraa ifråga för kontant arbetsraarknadsstöd. Utredningen, sora vid sina beräkningar utgår från ettbasbelopp av , ställer upp sora förutsättning att den som fårersättning under hell år i princip skall ha kvar detta belopp sedan skatten ärdragen. Utredningen ulgår därvid från de belopp på prelirainär skatt som ärintagna i skattetabellens koluran 1, Skatten beräknas på en koraraunalutdebitering av . och på ett riksgenorasnitt för sjukförsäkringsavgift.Mot denna bakgrund motsvarar enligt utredningens beräkningar det avKSA-utredningen föreslagna kontanta arbetsmarknadsstödet ett årligtskattepliktigt belopp av . Detta belopp bör, för att få den anknytninglill förändringar i del allraänna prisläget sora harföreslagit, räknas ora till procent av basbeloppet. Beloppet blir avbasbeloppet. Vid sjukpenningulredningens beräkningar avrundas detla procenttallill , För att få en så aktuell anknytning till prisnivån sora raöjligt påersättningsbeloppen föreslår utredningen dessutom att det kontantaarbetsmarknadsstödet beräknas på det för noveraber föregående år faslsläUdabasbeloppet. Vid det fr. o. ra. juli raånad 1972 gällande basbeloppet,, blir ersättningsbeloppet, ora antalet ersättningsdagar raedutgångspunkt i all ersättning skall utgå fera dagar förutsätts vara264, . 4.4 Pensionsgrundande inkomst för tilläggspension föreslår att dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen, raed hänsyn lUl att denna förraån ulgör ersättningför arbetsinkorast, skall hänföras lill pensionsgrundande inkorast förtilläggspen- Prop.1973: 56 137 Eftersora det statliga oraslällningsbidragel och detkontanta arbetsmarknadsstödet regelmässigt utgör kompensation för inkomstbortfallföreslår utredningen alt även dessa förraåner anses som pensionsgrundandeinkomst. Med hänsyntill att endast den del av förraånslagarens årsinkorast sora överstiger ettbasbelopp grundar rätt till tilläggspension, kommer det sammanlagda beloppet avlillkoraraande pensionsgrundande inkoraster inte att överensstäraraa raedtotalbeloppet av utbetalda förraåner. Utredningen uppskattar ökningen avpensionsgrundande inkorast sora härrör från ersättning vid arbetslöshet lillrainst 1 233 railj, kr, . kostnadsberäkningar i fråga omersättningar vid arbetslöshet har skett raed utgångspunkt från attKSA-utredningens förslag genomförs, att antalet arbetslöshetsförsäkrade det närraasteåret efter genoraförandet av utredningens förslag koraraer att uppgå tUl 2,4milj. och alt det genomsnittliga antalet ersättningsdagar per arbetslöshelsförsäkradunder året koraraer att uppgå till 5,5. Vid sistnäranda antagande harutredningen godtagit den av gjorda uppskattningen att de avKSA-ulrednmgen föreslagna förbättringarna, sora inte sararaanhänger raed dentillförsäkrade dagpenningens belopp, raedför en höjning av det genorasnittiigaantalet ersättningsdagar raed . På grund av utvecklingen under senare årfinner utredningen anledning utgå från något högre genorasniltlig arbetslöshetän har gjort. Utredningen beräknar alt det genorasnillUgaersättningsbeloppet per dag det närmaste året efler genomförande avutredningens förslag koraraer att uppgå till . förarbetslöshetsförsäkringen och , för det kontanta arbetsraarknadsstödet.Detta anlagande bygger utredningen såvitt angår försäkringen på att100-kronorsklassen ungefärligen koraraer alt raotsvara nuvarande60-kronorsklass, I fråga om administrationskostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen understryker utredningen att dessa torde öka avsevärtom dagpenningen görs skattepliktig. Kostnadsökningarna uppskattas lill 5 ä 10milj, kr. Följande sararaanställning bygger enbart på de av KSA-utredningenberäknade adrainistrationskostnaderna, 30 railj. 1973: 56 138 Kostnader enligt sjukpenningutredningens förslag Milj,kr. kostnadsberäknad med 2,4 milj, försäkrade och efter en arbetslöshet motsvarande genomsnittligt och försäkrad samt en genomsnittlig dagpenning av , jämte en av beräknad administrationskost nad av 30 milj, kr, 1 350 475 Kontant arbetsmarknadsstöd 128 30 Summa milj, kr, ca 1 493 505 Enligt sjukpenningulredningens raening bör de avKSA-utredningen föreslagna statsbidragen, om skatteplikt införs, för dagpenningenberäknas på utbetalda ersättningsbelopp. Vid bestäraraande av förvaltningsbidragetframhåller utredningen att hänsyn bör tas till de ökadeadministrationskostnader som blir en följd ora skatteplikt införs fördagpenningen. De höjningar av försäkringens kostnader som komraer att bli enföljd av alt dagpenningen beskattas bör enligt utredningen inte föranleda höjdaraedlerasavgifler. särskilt statsbidrag sora raotsvarar de belopp sorakassorna har betalt in i prelirainär skatt bör därför införas. Enligt sjukpenningutredningens beräkningar skulle de avKSA-utredningen föreslagna statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen, raedbortseende från skattedelen, utgöra orakring av försäkringens totalakostnader eller ca 690 railj, kr, I detta belopp ingår det av KSA-utredningenföreslagna arbetsgivarbidragel sora kan beräknas till ca 200 railj, kr.Resterande kostnader enligt förslag, ca 185 railj.