prop · FW0323 · 1973-12-31 00:00:00 — första eller sjunde stycket, 9 § första eller sjunde stycket sägs el-första stycket eller 11§ sägs eller ler mot förbud, som meddelats mot förbud, som meddelatsmed med stöd av 9 §, straffes med bö-stöd av 9 § andra stycket,straffes ter eller fängelse i högst . med böter eller fängelse ihögst . Denna lag träder i kraft den 1juni 1973. Vid tUlämpning av hänvisningeni 18 § i dess nya lydelse tUl bestämmelse i lagen ( ) omarrendenämnder och hyresnämnder äger övergångsbestämmelserna tUl nämnda lagmotsvarande tillämpning. Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om besvär över beslut som meddelats före ikraftträdandet. Äldre straffbestämmelser gäUerfortfarande beträffande överträdelse som begåtts före ikraftträdandet. Lagom ändring i lagen (1971: 418) om dels fortsatt giltighet av lagen (1942: 429)om hyresreglering m. m. dels ändring i sanuna lag Härigenom förordnas, att punkt 5 avövergångsbestämmelserna till lagen (1971: 418) om dels fortsatt gUtighet avlagen (1942: 429) om hyresreglering m. m. dels ändring i samma lag skall hanedan angivna lydelse. 5.Bestämmelserna i 12 kap. 55 5. Bestämmelsema i 12 kap. och65 §§ jordabalken äger ej tUl- 65 § jordabalken äger ej tiUämp- lämpningpå hyresavtal angående ning i vad avser vederlag för upp- bostadslägenhet, om lagenom hy- låtelse av bostadslägenhet, om la- resreglering m. m. gällerför av- gen om hyresreglering m. m. gäller Bestämmelserna i 12 kap. 5660 §§ jordabalken ägericke tUlämpning på hyresavtal angående annan lägenhet än bostadslägeiUiet, om7 eller 8 a § lagen om hyresreglering m. m. gäller för avtalet. Dennalag träder i kraft . Bestämmelserna I 12 kap. 55 § jordabalken i desslydelse intUl utgången av äger ej tillämpning på hyresavtal angåendebostadslägenhet, om lagen (1942: 429) om hyresreglering m. m. gäUer för avtalet. 1973: 23 34 Lag om ändring i lagen (1947: 523) om kommunala åtgärdertill bostadsförsörjningens främjande Härigenom förordnas, att i lagen(1947: 523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande skallinföras en ny paragraf, 5 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kommun eller kommunalförbund, somhandhar för två eller flera kommuner gemensam bostadsförmedling, får beslutaatt anvisning eller förmedling av bo-stnd gennm bostadsförmedlingskall ske under villkor att den bostadssökande medverkar till att bostad, somhan hyr eller innehar med bostadsrätt och som han lämnar i samband med inflyttningeni den nya bostaden, överlåtes på bostadssökande som kommunen eller kommunalförbundetanvisar. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1957: 390) om fiskearrenden Härigenom förordnas, att 15 och 16§§ lagen (1957: 390) om fiske-arrenden*, skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 §2 Om arrendenämnd finnas be- Om arrendenämnd finnas be- stämmelser i 8 kap. jordabalken stämmelser i 8 kap. jordabalken och i lagen (1970: 998) om ärren- och i lagen ( ) om arren- denämnder och hyresnämnder. 1 Lagen omtryckt 1967: 309. 1 Lagen omtryckt 1970: 1018 =Senaste lydelse 1970: 1018. Om part ej godtager arrendenämnds beslut i fråga omförlängning av arrendeavtal eller fastställande av villkoren för sådan förlängning,får parten klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten frän det parten erhöll del av beslutet. Klandras icke beslutetinom , är parts rätt till talan förlorad. Om part ej godtager arrendenämnds beslut i fråga omförlängning av arrendeavtal eller faststäl lande av villkoren för sådan förlängning,får parten klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten frän den dag beslutet meddelades. Klandras icke beslutet inomdenna tid, är parts rätt tUl talan förlorad. beslut i ärende enligt 36 § får ejklandras. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om av beslut som meddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1970: 246) om tvångsförvaltning avbostadsfastighet Härigenom förordnas, att 17 och 18 §§ lagen (1970: 246) omtvångsförvaltning av bostadsfastighefi skall ha nedan angivna lydelse. Mot hyresnämnds slutliga beslut i ärende enligt denna lageller beslut enligt 14 § andra stycket får talan föras genom besvär. Mot annatbeslut av nämnden får talan föras endast i samband med talan mot slutligtbeslut. Besvärstiden är såvitt gäller beslut varigenom nämndenavvisat ansökan eller avskrivit ärende och i annat fall två veckorfrån det att klaganden fick del av beslutet. Talan föres hos domstol som avses i 11 § tredje stycket.Besvären inges till domstolen. Senaste lydelse 1970: 1018. ' Lagen omtryckt 1971: 544. Mot beslut i fråga som enligt denna lag skall prövas avhyresnämnd får talan föras genom besvär. Besvärshandlingen skall inges till domstol som avses i 11§ tredje stycket från den dag beslutet meddelades. Finnesbesvärstalan ej vara fullföljd på föreskrivet sätt eller inom rätt tid, skallden avvisas av fastighetsdomstolen. I besvärsmäl skall part kallas attmuntligen höras vid fastighetsdomstolen, om ej sådant hörande saknar betydelseför utredningen. I övrigt äger i fråga om handläggningen vidfastighetsdomstolen 52 kap. 2, 3 och 512 §§ motsvarandetillämpning. Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i stället fastighetsdomstolen.Mot fastighetsdomstolens beslut i anledning av besvär över beslut, varigenomhyresnämnd avvisat ansökan eller avskrivit ärende, får talan ej föras. Undanröjes hyresnämnds beslut omavvisning eller avskrivning återupptages ärendet av nämnden. I besvärsmäl skall part kallas attmuntligen höras vid fastighetsdomstolen, om ej sådant hörande saknar betydelseför utredningen. I övrigt äger i fråga om handläggningen vidfastighetsdomstolen 52 kap. 3 och 512 §§ motsvarandetUlämpning. Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i stället fastighetsdomstolen. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om besvär över beslut som meddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i bostadsrättslagen (1971: 479) Härigenom förordnas, att 74, 76 och 78 §§bostadsrättslagen (1971: 479) skall ha nedan angivna lydelse. Är sådant meddelande från föreningen som avses i 10, 12eller 32 § eller 33 § 1 avsänt i rekommenderat brev under mottagarens vanligaadress, skall föreningen anses ha fullgjort vad som ankommer på den. Detsanmiagäller beträffande sådant meddelande från bostadsrättshavare som avses i 15eller 19 §. Är sådant meddelande från föreningen som avses i 10, 12eller 32 § eller 33 § första stycket 1 eller tredje stycket avsänt i rekommenderatbrev under mottagarens vanliga adress, skall föreningen anses ha fullgjort vadsom ankommer på den. Detsamma gäller beträffande sådant meddelande frånbostadsrättshavare som avses i 15 eller 19 §. Om part ej godtar hyresnämnds beslut i fråga enligt 7 §sista styc- Om part ej godtar hyresnämnds beslut i fråga enligt 7 §sista styc- ket, 30 § andra stycket eUer 52 §, får parten klandrabeslutet genom att väcka talan mot den andra parten från detparten erhöll del av beslutet. Klandras icke beslutet , är partsrätt till talan förlorad. Mot hyresnämnds beslut i fråga enligt 60 § första stycket1 får talan föras genom besvär från det klaganden erhöll delav beslutet. ket eller 52 §, får parten klandra beslutet genom attväcka talan mot den andra parten frän den dag beslutetmeddelades. Klandras icke beslutet , är parts rätt till talanförlorad. Mot hyresnämnds beslut i frågaenligt 60 § första stycket 1 får talan föras genom besvär frånden dag beslutet meddelades. Mot hyresnämnds beslut i frågaenligt 30 § andra stycket får talan ej föras. Talan får ej föras mot fastighetsdomstols dom i fråga om fastställande av hyresvillkor enligt 7 § sista stycket och ej heller mot hovrätts dom i fråga som avses i 52 § eller i fråga om godkännande enligt 60 § första stycket 1. Talan får ej föras mot fastighetsdomstolsdom I fråga om fastställande av hyresvUlkor enligt 7 § sista stycket eller ifråga om tillstånd som avses i 30 § andra stycket och ej heller mot hovrättsdom i fråga som avses i 52 § eller i fråga om godkännande enligt 60 § förstastycket 1. I tvist som avser fastställande avhyresvillkor enligt 7 § sista stycket skall vardera parten svara för sinrättegångskostnad i fastighetsdomstolen, i den mån ej annat följer av 18 kap.6 § . Denna lagträder I kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om av beslut som meddelatsföre ikraftträdandet. I fråga om rättatt föra talan mot dom eller beslut om upplåtelse av lägenhet i andra handenligt 30 § andra stycket gäller fortfarande äldre bestämmelser, om tvisten harhänskjutits till hyresnämnden före ikraftträdandet. Prop.1973: 23 38 Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på , Närvarande: Statsministern , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . Statsrådet anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring i lagstiftningen om hyra, m.m. och anför. De allmänna reglerna om hyra (hyreslagen), somtidigare ingick som 3 kap. i lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt tUl fastegendom (NJL>, återfinns numera i 12 kap. jordabalken (JB). JB trädde ikraft . Är 1968 beslöt statsmakterna en genomgripandereform av hyreslagen (SFS 1968: 346). Lagstiftningen trädde i kraft den 1januari 1969. Den viktigaste ändringen gällde hyresgästs besittningsskydd. Detinnebär för bostadshyresgäst en principiell rätt att vid hyrestidens utgång fåhyresavtalet förlängt (direkt besittningsskydd eller kvarboenderätt) och för lokalhyresgästrätt till ersättning, om uppsägningen varit obefogad (indirektbesittningsskydd). Genom reform vidgades också rätten för hyresgästatt överlåta hyresrätten och att upplåta lägenheten i andra hand. a.infördes bytesrätt beträffande bostadslägenhet. TUlämpningsområdet förbestämmelserna om bytesrätt har därefter utsträckts (SFS 1970: 819). reform innebar vidare, att förfarandet ihyresmål omgestaltades. a. inrättades särskUda statliga hyresnämnder medrepresentanter för hyresmarknadens parter. I princip skall det finnas en hyresnämndi varje län. Nämnden har till uppgift i första hand att medla i uppkommandetvister. I tvister om bl. a. rätt till förlängning av hyresavtal och omhyressättningen skall nämnden avgöra tvisten, om förlikning inte kan nås. Partsom är missnöjd med nämndens beslut kan, frånsett vissa undantag, klandrabeslutet genom att väcka talan vid domstol. Bestämmelser om förfarandet togs upp dels ihyreslagen, dels I lagen (1968:349) om hyresnämnder. Denna har fr. o. m. den 1januari 1972 1973: 23 39 ersattsav lagen (1970: 998) om arrendenämnder och hyresnämnder. Såvitt gällerhyresnämnderna innebär den nya lagen inte några sakliga ändringar. Isamband med reform anförde chefen för , att detkunde visa sig nödvändigt att ta upp bestämmelsema om handläggning avhyrestvister, liksom andra hyresrättsliga frågor, till förnyat övervägande, närerfarenheter vunnits av den nya lagstiftningen. Denna har tillämpats en tidoch en bild av hur den fungerar i praktiken har börjat växa fram. Vissa frågorom ändringar i lagstiftningen har väckts från hyresgäströrelsens sida. Vidarehar hyresrådet i skrivelse om avveckling avhyresregleringen aktualiserat några sådana frågor (prop. 1971: 103 s. 19). Tidenhar mot bakgrunden av det anförda ansetts vara inne att företa den översyn avförfarandet i hyrestvister och hyreslagstiftningen i övrigt som förutskickadesi lagstiftningsärende. Somett led i förberedelserna för översynen har ett antal myndigheter ochorganisationer genom olika enkäter beretts tillfälle att skriftligen avgesynpunkter och förslag i ämnet. Medanledning av enkäterna har yttranden avgetts av , , , hyresnämnden för , för län samt för , , och kommuner,, allmännyttiga bostadsföretag (),. Näringslivets byggnadsdelegation, , hantverks- och industriorganisation (SHIO),Föreningen och . Yttrande harvidare inkommit från bostadsförmedling.Sveriges hotell- och restaurangförbund och centralarestaurangaktiebolag har inkommit med gemensamt yttrande. , Göteborgsoch tingsrätter, hyresnämnderna för , för län samt för , , , och centrala restaurangaktiebolag harpå särskild begäran jrttrat sig angående erfarenheterna av tUlämpningen avreglerna om besittningsskydd för lokalhyresgäst; de nämnda tingsrätterna ochhyresnämnderna även i vissa andra hänseenden rörande besittningsskydd.Industriens bostadsförening har på begäran lämnat vissa uppgifter angåendepersonalhyresbostäder. Pågrundval av de synpunkter och önskemål som har framförts har i början av år1972 upprättats en promemoria (Ds Ju 1972: 5) med förslag till ändringar ihyreslagstiftningen m. m. Bland de frågor som behandlas i promemorian kannämnas frågorna om rätt för bostadshyresgäst att med bibehålletbesittningsskydd säga upp hyresavtal för villkorsändring, retroaktiv hyra,lägenhetsbyte, hyresnämndens kompetens m. m. 1973: 23 40 ochvissa besittningsskyddsfrågor inom bostadssektorn samt procedurfrågor.Promemorian innehåller bl. a. förslag till ändring i JB, förslag till ny lag omarrendenämnder och hyresnämnder och förslag till lag med särskildahyresbestämmelser för vissa orter. Nämnda förslag torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Yttranden har avgetts av , riksåklagaren,statens personalbostadsdelegation, lantbruksstyrelsen, ,, , och tingsrätter, hyresnämndernaför , för och för ,arrendenämnden för , boendeutredningen, exekutionsväsendetsorganisationsnämnd (EON), . ,, och kommuner. Hyresgästemas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund (HSB), ,centrala restaurang aktiebolag. i (LO),(), akademikerscentralorganisation (), (), Föreningen , . (),kooperativa bostadsförening. Efter underremiss har yttrande över promemorianavgetts av överåklagaren i , åklagarmyndigheterna i ochMalmö åklagardistrikt samt länsåklagarmyndigheten i . LO har tillsitt yttrande bifogat yttranden från . De kommuner som har yttrat sig över promemorian harbifogat yttranden från underställda kommunala organ. Näringslivetsbyggnadsdelegation har avgett yttrande gemensamt med . Yttrande över promemorian har avgetts även av , till vilket yttrande LRF har anslutit sig. Inomjustitiedepartementet har vidare upprättats en promemoria (Ds Ju 1972: 14) medförslag om rätt för lokalhyresgäst att med bibehållet besittningsskydd sägaupp hyresavtal för vUlkorsändring, m. m. (i det följande benämnd promemoria II). I promemorian läggs förslag fram till lag omändring i JB. Lagförslaget torde få fogas tUl statsrådsprotokollet i detta ärendesom bilaga 2. Också promemoria II harremissbehandlats. Yttranden har avgetts av , lantbruksstyrelsen,, , , och Malmötingsrätter, hyresnämnderna Prop.1973: 23 41 för , för samt förMalmöhus län, arrendenämnden för . Svenska kommunförbundet.Svenska landstingsförbundet, , och kommuner, , , , , Näringslivetsbyggnadsdelegation. , , , , hotell-och restaurangförbund, centralarestaurangaktiebolag, , Föreningen , , och . , , och har avgett gemensamtyttrande. Vid den föreslagna översynen av hyreslagstiftningenhar framkommit vissa brister i hyreslagen som ansetts angelägna att rätta tillutan dröjsmål. Det har skett genom lagen (1972: 252) om ändring i jordabalken.Lagändringen, som trädde i kraft , gäller utformningen av den ordningsom lokalhyresgäst och anläggningsarrendator skall iaktta, om han vill fordraersättning för att han måste flytta efter uppsägning. Därutöver har gjorts enredaktionell jämkning i bestämmelserna om fullföljdsrätten vid prövning avförstagångshyra. I motion 1972: 48 har yrkats att ihyreslagen införs bestämmelser av innehåll att hyresgäst, som förverkat sinhyresrätt på grand av dröjsmål med att betala hyran och med anledning däravsägs upp, i uppsägningen skall underrättas om att han kan återvinna sinhyresrätt och om föratsättningama för det. Över motionen har vissa myndigheteroch organisationer yttrat sig. I sitt betänkande med anledning av motionen (LU1972: 12) har lagutskottet uttalat bl. a. aU frågan bör bli föremål föröverväganden vid pågående översyn av hyreslagstiftningen och att ävenmotsvarande arrenderättsliga bestämmelser bör ses över. I överensstämmelse medutskottets hemställan har gett Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottetsålunda anfört (rskr 1972: 227). Genom beslut har Kungl. Maj:t på minföredragning till lagrådet remitterat bl. a. förslag till lag om ogifta samboendesgemensamma bostad. Innehar vid upplösning av äktenskapslik-nande samlevnadmellan ogift man och ogift kvinna den ena av parterna hyres- eller bostadsrätttill lägenhet, som uteslutande eller huvudsakligen skolat tjäna som parternasgemensamma bostad, får enligt förslaget den andra parten under närmare angivnaförutsättningar överta hyres- eller bostadsrätten. Lagen föreslås träda i kraftden och gälla till utgången av är 1979. Avsikten är dock attbestämmelserna skall arbetas in i och på så sätt göras permanenta.Det till lagrådet remitterade förslaget bygger på ett förslag till lag omrätten till hyres- eller bostadsrätt vid upplösning i vissa fall aväktenskapsUknande samlevnad som familjesakkunniga lagt fram i betänkandet (SOU1972: 41) Familj och äktenskap I. Prop.1973: 23 42 remissbehandlats.Bland de remissinstanser som särskUt yttrat sig över det angivnalagförslaget kan nämnas , hovrätten för Nedre , Stockholmstingsrätt, för , hyresnämnden förGöteborgs och län, . Föreningen och Föreningen . Ensammanställning av remissyttrandena i denna del finns intagen i bilaga 2 tUlden förat omnämnda lagrådsremissen. Den nya lagstiftningen om samboendes bostadkräver vissa följdändringar i hyreslagen. Dessa bör göras i förevarandesammanhang. 2 Allmänna synpunkter 2,1 Promemorian I promemorian anförs, att hyreslagen ochförfarandereglerna i lagen om hyresnämnder och senare i lagen om arrendenämnderoch hyresnämnder har tillämpats sä länge att en viss praxis har hunnit ut-bUdasig inom åtskilliga delar av lagstiftningsområdet. SärskUt i fråga ombestämmelserna angående besittningsskydd och bytesrätt för bostadshyresgästföreUgger redan ett tämligen omfattande erfarenhets-material. På viktigaområden finns emellertid ännu bara knapphändiga erfarenheter av hurbestämmelserna fungerar i praktiken, I promemorian nämns bestämmelserna ombraksvärdeprövning av hyrorna för bostadslägenheter. Avvecklingen avhyresregleringen fr. o. m. i fråga om bostadslägenheter somfärdigställts torde enligt promemorian emellertid komma attmedföra att erfarenheter snart vinns även pä detta område. Hyreslagen och förfarandereglerna sägs ipromemorian ha i huvudsak visat sig fungera väl i de delar erfarenheter redanvunnits. De materiella reglerna har i allmänhet befunnits väl avvägda. Debesvärligheter som alltid möter vid tillämpningen av ny lag har vanligen kunnatbemästras utan större svårigheter. Praxis har sä som förutsattes vidlagstiftningens tillkomst vuxit fram under aktiv medverkan från partsorganisationernassida, vUket har varit av stort värde för rättsbildningen på hyresområdet.Reglerna om förfarandet i hyrestvister har visat sig ändamålsenliga. Förparternas del har systemet med ett billigt och av formella regler tämligenobundet förfarande i första instans inneburit en klar fördel. Hyresnämndernahar snabbt vuxit in i sina arbetsuppgifter och väntetiderna vid nämnderna harkunnat hållas nere. I promemorian framhålls, att det sagda inte fårundanskymma att lagstiftningen också har visat sig ha vissa brister. PååtskUliga punkter har behov av ändringar eller jämkningar visat sig föreligga.Någon mera genomgripande reform är enligt promemorian emellertid inte påkallad.Översynen bör ske med försiktighet och i huvudsak begränsas Prop.1973: 23 43 till frågor, där ett påtagligt behov av ändringar har gjortsig gäUande. I promemorian uttalas, att särskild återhållsamhet bör iakttas påområden där praxis ännu inte har hunnit utbUdas eller stabiliseras. I stort sett har promemorian fåttett gynnsamt mottagande vid remissbehandlingen. Åtskilliga remissyttrandeninnehåller visserligen kritik mot förslag som framstäUs i promemorian menövervägande antalet remissinstanser har begränsat sin kritik till ett fåtalpunkter i förslaget och tillstyrkt eller lämnat utan erimran övriga förslag. Blandremissinstanser som lämnar förslagen helt utan erinran kan nämnas boendeutredningen,och . Under remissbehandlingen avpromemorian har från flera håll vitsordats, att erfarenheterna av den nyahyreslagstiftningen i stort sett är goda men att det på en del punkterföreligger behov av vissa ändringar och jämkningar av gällande bestämmelser. Flertalet av de remissinstanser somhar yttrat sig angående lagstiftningsarbetets omfattnmg har anslutit sig tUluttalandet i promemorian att översynen av hyreslagstiftningen bör ske medförsiktighet och i huvudsak begränsas till frågor där det föreligger ettpåtagligt behov av ändringar. Sålunda anför exempelvis hyresnämnden förStockholms län, att det finns anledning att iakttaga försiktighet vid ingrepp ien lagstiftning som dels fungerar övervägande väl, dels ännu inte hartillämpats . 3 Hyresgästs uppsägningsrätt 3,1 Vid hyra av bostad Hyresavtal pä vilkabesittningsskyddsbestämmelserna är tillämpliga måste alltid sägas upp för attupphöra, när avtalsperioden löper ut (3 § första stycket, jfr 4 § andrastycket; här liksom i det följande avser paragrafhänvisningarna, om annat inteanges, lagrum i 12 kap. JB). Detta gäller oberoende av om det är hyresvärdeneller hyresgästen som vill bli fri från avtalet. Sägs tidsbestämt avtal inteupp, förlängs det på i princip oförändrade villkor (3 § tredje stycket). Rätt för hyresgästen till förlängning föreligger bara närhyresvärden har sagt upp avtalet. Har hyresgästen själv gjort uppsägningenupphör avtalet att gälla vid uppsägningstidens utgång. Detta innebär, att hyresgästeninte med bibehållen rätt att bo kvar i lägenheten kan säga upp avtalet för attförsöka uppnå förmånligare hyresvillkor för framtiden. Om hyresvärden inte gårmed på ändring och inte heller verkställer Prop.1973: 23 44 uppsägning, får hyresgäst som anser att hyresvillkoren ärofördelaktiga således välja mellan att bo kvar på de gällande villkoren och attsäga upp avtalet tUl upphörande. För att besittningsskyddet förbostadshyresgäst skall bli fullgott behövs regler som hindrar att det sätts urspel genom obilliga hyreskrav. Besittningsskyddet måste alltså förenas mednormer för hyressättningen. Har hyresvärden sagt upp avtalet men skerförlängning skall samma vUlkor som förat gälla, om ingen av parterna påkallarändring. Såväl hyresvärden som hyresgästen har med anledning av hyresvärdensuppsägning rätt att begära ändring av de villkor han finner oförmånliga. Dettainnebär att hyresgästen efter hyresvärdens uppsägning kan få tUl stånd enfullständig omprövning av avtalsinnehållet även om hyresvärden bara fordratändring i visst avseende. I första hand ankommer det på parterna själva attförsöka nå en överenskommelse om villkoren. Kan uppgörelse inte träffas,bestäms villkoren av hyresnämnden. Nämndens prövning sker enligtbestämmelserna i 48 §. I 55 § har tagits upp särskildaregler om prövning av s. k. förstagångshyra. Dessa regler skall efterförordnande av Kungl. tUl-lämpas i bristorter, dvs. orter där särskilduppmärksamhet är påkallad till förekommande av sådan hyresstegring förbostadslägenhet som inte är godtagbar från samhällssynpunkt. Maj:t harmeddelat sådant förordnande beträffande alla orter där hyresregleringslagengällde vid utgången av . I sådan ort får hyresvärd eller hyresgästbegära att hyresnämnden prövar hyra som har avtalats vid lägenhetensupplåtande eller därefter innan hyresförhållandet har varat längre än niomånader i följd. Detta gäller dock inte lägenhet som utgör del av upplåtarensegen bostad. Vid prövningen äger bestämmelserna i 48 § motsvarande tiUämpning, Beträffande besittningsskyddsproceduren hänvisas till4953 §§. Frågan om rätt för hyresgästen att säga upp avtalet förvillkorsändring var föremål för överväganden under arbetet på 1968 årsändringar i hyreslagstiftningen. (SOU 1961: 47 s. 197)som hyreslagstiftningssakkunniga (SOU 1966: 14 s. 117) avvisade en sådanuppsägningsrätt.