prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till att ny lagstiftning omvolym och vikt samt om handel med ädelmetallarbeten skall träda i kraft den 1juli 1973 och till redovisningstekniskasvårigheter hemställer provningsanstalten, att verksamheten även nästabudgetår skall finansieras över ett särskUt förslagsanslag. Den nya lagen (1971: 1081) om volym ochvikt innebär liksom lagen (1971:1082) om handel med ädelmetallarbeten ändradefömtsättningar för justerings- och kontrollverksamheten. En minskning främstav ädelmetallkontrollen väntas enligt provningsanstalten bli följden. a. beräknas de ca 110kontrollstämplingsförrättarnas verksamhet upphöra den 1 juli 1973.Dessa är inte anställda av anstalten utan är uppdragstagare. /74 beräknar provningsanstalten utgifterna un- 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 77 der anslaget till sammanlagt . Det ökademedelsbehovet om 157 000 kr.hänför sig till löne- och prisomräkning. Utgifterna under nästa budgetår väntas fördela sig med 4 170 000kr. för justeringsverksamhet, . för ädelmetallkontroll och470 . Anstalten räknar preliminärt med oförändradeinkomster. har i anledning av motion 1972:1349 (NU 1972: 57, rskr 1972: 305) anhållit hos Kungl. Maj:t om förslag tillsådan ändring i lagen (1971: 1082) omhandel med ädelmetallarbeten att kontrollstämp-ling av ädelmetallarbeten även 1fortsättningen skall vara obligatorisk. Förslag om ändring av lagenavses senare bli förelagt . Jag bedömer att beslut om en sådanlagändring inte kommer att för nästa budgetår påverka min beräkning avmedelsbehovet under detta anslag. Viss höjning avprovningsanstaltens taxor för justering och ädelmetallkontroll har genomförts fr. o. m. . Vid min beräkningav medelsbehovet under anslaget har jag även beaktat att kostnader för den av riksrevisionsverketföreslagna försöksverksamheten med taxesystem för redovisningscentraler m. m.nästa budgetår kommer att belasta detta anslag. För /74 böranslaget föras upp med . JaghemstäUer att Kungl. att till Statensprovningsanstalt: Justering och ädelmetaUkontroU för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72Utgift 431216 Reservation 2 500 869 1972/73 Anslag 1400 000 1973/74Förslag 1 100 000 Från anslaget bestrids kostnaderna föranskaffning av sådan mer kostnadskrävande apparatur och utrustning som skallingå i provnings-anstaltens utrustningskapital. Med hänsyn till sina uppgifter måsteprovningsanstalten ha tillgång tUl såvälhögt kvalificerad personal som avancerad utmstning inom ett flertalområden, där insatser bedöms vara av särskUd betydelse för samhället. Anstalten beräknar utgifterna förutrustning under /74 till 1,1 milj. kr. Av detta belopp avses200 . bli utnyttjade för anskaffning av utrustning till laboratoriet förlegal metrologi som behöver moderniseras. Med hänsyn till föreliggandereservation under 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 78 anslagetföreslår provningsanstalten att . anvisas nästa budgetår. n. Industriellt utvecklingscentmm (lUC) upp. För anskaffning av utrustning till lUCerfordras . även under /74. Provningsanstalten föreslår således attsammanlagt 1,1 milj. kr. anvisas för /74. Medelsbehovet tillkvalitetskontrollenheten vid lUC i under nästa budgetår, 400 000kr., skall tillgodoses från detta anslag. Vidare beräknar jag i enlighet med provningsanstaltensförslag . för upprustningav laboratoriet för legal metrologi och . Anslaget bör alltså för /74 föras upp med 1,1milj. Jaghemställer att Kungl. att tUl Statens provningsanstalt:Utrustning för / 74 anvisa ett reservationsanslag av 1 100 000kr. Verksamheten vid statens skeppsprovningsanstalt utför päuppdrag av myndighet eller enskUd provningaroch undersökningar av betydelse för skeppsteknik och sjöfart. I den månanstaltens utrustning och förhåUanden i övrigt medger det görs också andraprovningar och undersökningar. Anstalten bedriver även teknisk forskning inomsitt verksamhetsområde. Skeppsprovningsanstaltenleds av en styrelse. Chef för anstalten är en generaldirektör. Anstalten ärorganiserad på tre tekniska avdelningar och en administrativ avdelning. AntaletanstäUda var 93. Verksamheten vid statensskeppsprovningsanstalt tillhör de områden somingår i utrednings- och försöksverksamheten med programbudgetering.Följande programindelning gäller t. v. för verksamheten. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag. Anslag1 är ett förslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp på Underanslaget redovisas kostnader och intäkter för program 1, 2 och 3. I program 1ingår även uppdragsforskning, dvs. sådan forskning som finansieras exempelvis av styrelsen för teknisk utveckling.Som Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet inkomstunder anslaget redovisas uppburna avgifter och ianspråktagna medel från bidragsanslaget. Medel som svarar motavskrivning och förräntning av utmstningskapitalet levereras in till särskildinkomsttitel på riksstaten. Anslag 2 är ett reservationsanslag, övervilket statens bidrag utgår i första hand till programmen 2 och 3, men äventill att täcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag 3 är ettreservationsanslag som skall finansiera sådan mer kostnadskrävandeutrustning som bör ingå i skeppsprovningsanstaltens ut-mstningskapital. Anslag 1 får iprincip inte belastas. För att lösa tillfälliga eUer säsongmässigalikviditetsproblem för uppdragsverksamheten samt för att t. v. tillgodose behovav rörelsekapital disponerar statens skeppsprovningsanstalt en rörlig kredit iriksgäldskontoret på . 1972/73 Anslag 1 000 1973/74Förslag 1 000 Under detta anslag redovisas samtligautgifter och inkomster vid statens skeppsprovningsanstalt. Av följande sammanställning framgår dentotala verksamheten vid anstalten (i 1 000-tal kr. 1971/72 Utfall 1972/73 Beräknar Egen forskning Program 3 Statens bidrag till program 2 och 3 (därav överfört från föregående budgetår) 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 80 I konlciuTens medutländska skeppsprovningsanstalter utför statens skeppsprovningsanstalt uppdragåt bl. a. varvsindustrin, rederinäringen och marinmUitära myndigheter. Sambandföreligger mellan varvsindustrins utveckling samt volymen och intäkterna avanstaltens uppdragsverksamhet. Av den totala uppdragsverksamheten vid anstaltenutgörs av forsknings- och utvecklingsarbete och resten av mtinbetonadprovning samt expert- och konsultverksamhet. Uppdragsverksamheten vidskeppsprovningsanstalten fömtsätts lämna full kostnadstäckning. Ersättning förutförda uppdrag utgår enligt taxa, som anstalten faststäUer. Uppdragsvolymenuttryckt i avgifter har fr. o. m. /68 t. o. m. budgetåret1971/72 ökat med i medeltal . Särskilt kraftig var ökningen /70. Skeppsprovningsanstalten räknar med en fortsatt positiv utvecklingav uppdragsverksamheten med i stort samma tendens som under den tidigareverksamheten. Anstaltens priser för uppdrag anpassas till den intemationeUamarknaden. En nödvändigförutsättning för att kunna hålla den konsultativa och i allmänhetprojektbundna uppdragsverksamheten vid skeppsprovningsanstalten på engodtagbar teknisk nivå är enligt anstalten att utrymme finns för långsiktigegen forskning. Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen inomanstaltens verksamhetsområde och anstaltens konkurrensläge anserskeppsprovningsanstalten det angeläget att målforskningen inte eftersatts.Huvudområdena för anstaltens egen forskning är följande. Metodstudier, experimentellaprinciper och instmmentutveckling Fartygs manöveregenskaperoch uppträdande i sjögång Skeppsproviungsanstaltenberäknar kostnaderna under detta program för nästa budgetår till 2,4 milj. kr. Från sjösäkerhets- ochnaturvårdssynpunkt fiims det behov av ett nytt manöver- och våglaboratorium.Kostnadema för laboratoriet, som bör förläggas i anslutning till anstaltensnuvarande anläggningar, kan uppskattas till ca 18 milj. kr., varav 7 milj. kr.avser byggnadskostnader. Skeppsprovningsanstalten föreslår, attbyggnadsstyrelsen får i uppdrag att dels projektera och bygga ett manöver- ochvåglaboratorium i , dels utarbeta förslag tUl byggnadsprogram för enmindre skeppsprovningsränna vid anstalten. Denna ränna har preliminärt kostnadsberäknatstUl 2 mUj. kr., varav 1,3 milj. kr. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 81 Huvuddelen av kostnadernaför myndighetsuppgifter hänför sig tUl behandling av remisser och förfrågningarfrån departement och statliga myndigheter, diverse utredningar,försöksverksamhet med programbudgetering samt studiebesök och visningar. Skeppsprovningsanstaltenberäknar kostnaderna för sin myndighetsverksamhet under nästa budgetår tUl . I detta belopp ingår medel för att bestrida anstaltens andel avkostnaderna för redovisningscentralen vid i . D epartem entsch ef en Forsknings- ochutvecklingsverksamheten vid statens skeppsprovningsanstalt bidrar verksamt tUlatt öka den svenska varvsindustrins konkurrensförmåga. Vidskeppsprovningsanstalten finns bl. a. resurser för att undersöka manöver- ochsjöegenskaper, farthållningsförmåga och vibrationsbenägenhet hos olikafartygstyper. Anstalten har hög kompetens inom det hydromekaniska området ochförfogar över en värdefull utrustning. Modellundersökningar genomförs bl. a. ianstaltens skeppsprovningsränna. Kavitationsproblem kan undersökas i ettmodernt speciallaboratorium. Vid min anmälan avanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Skeppsteknisk forskning ochutveckling har jag behandlat frågan om en ökad samordning av den skeppstekniskaforsknings- och utvecklingsverksamheten samt förordat att särskilda medelskall utgå till denna verksamhet även nästa budgetår. Jag är inte beredd att nuta ställning till förslagen om utbyggnad av skeppsprovningsanstalten med ettmanöver- och våglaboratorlum och en mindre skeppsprovningsränna. Dessa frågorbehöver utredas ytterligare. Enligt vad jag inhämtat avserskeppsprovningsanstalten att redovisa resultatet av viss förprojektering avett manöver- och våglaboratorium för Kungl. Maj:t före den 20 mars 1973.Anstalten utför undersökningen inom ramen för tillgängUga medel. Jag hemställer att Kungl. att till Statensskeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt 1971/72 Utgift 2 043 510 Reservation 246 716 1972/73 Anslag 2000 000 1973/74 Förslag 2100 000 Som framgått avredogörelsen under anslaget till uppdragsverksamhet föreslår statensskeppsprovningsanstalt att bidragsanslaget höjs från 2 milj. kr. budgetåret1972/73 tUl 2,7 milj. kr. 6 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 82 Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed 2,1 milj. kr. Jag hemstäUer att Kungl. att till Bidrag till statensskeppsprovningsanstalt för /74anvisa ett reservationsanslag av . 1971/72Utgift 917 619 Reservation 294 805 1972/73Anslag 500 000 1973/74Förslag 500 000 Från anslaget bestrids kostnadema försådan mer kostnadskrävande apparatur och utmstning som skall ingå iskeppsprovningsanstaltens utrustningskapital. Medhänsyn till den snabba tekniska utvecklingen inom skeppsprovningsanstaltens verksamhetsområdekrävs för fortlöpande modernisering ochkomplettering av utmstningen . Genom den i detföregående nämnda mindre skeppsprovningsrän-nan vill anstalten få ettkomplement till den befintliga provningsrännan för att därigenom effektiviseraarbetet vid anläggningen m. m. Kostnadema för maskinell och instmmentellutrastning beräknas tUl , vilka anstalten är beredd att täcka frånutmstningsanslaget under ett antal budgetår med början 1973/74. För utrustning av detföreslagna manöver- och våglaboratoriet bör anvisas 10 milj. kr. Förskeppsprovningsanstaltens fortlöpande utrustningsbehov och ersättningsanskaffningarberäknar jag . Jag hemställer att Kungl. att till Statens skeppsprovningsanstalt:Utrustning för /74 anvisaett reservationsanslag av . 1971/72Utgift 570 000 1972/73Anslag 620 000 1973/74Förslag 700 000 Bidraget utgörstatens stöd tiU () centrala verksamhet (jfr prop. 1968: 68s. 57, SU 1968: 131, rskr 1968: 304). Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 83 Anslaget bör räknas upp med 65 000 kr.motsvarande ökade kostnader. IVA föreslår däratöver att anslaget ökas med dels ,vilket motsvarar det basstöd UU IVA:s utredningsverksamhet som styrelsen för teknisk utveckling (STU) f. n.lämnar, dels , som utgör STU:s ochSINFDOK:s nuvarande bidrag tUl IVA:sutlands- och informationsverksamhet. Sammanlagt föreslås anslagetalltså bli ökat med . Pör nästa budgetår bör anslaget räknasupp med . Jaghemställer att Kungl. att tUl Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien för /74 anvisa ett anslag av . 1971/72Utgift 1 970 000 1972/73 Anslag 2 560 000 1973/74Förslag 2 960 000 ärcentralorgan för den nationella standardiseringsverksamheten och företräderSverige i det internationella standardiseringsarbetet. Kommissionen utarbetaroch fastställer svensk standard samt verkar för att denna används. Kommissionen bidrar även tUl samordningen av de arbeten somutförs på standardisering och varudeklaration. Kostnadema för verksamheten bestridsgenom statsanslag och kontantbidrag från näringslivet, vissa ersättningar frånstatliga verk m. fl. samt medel från försäljning av standardpublikationer.Sedan budgetåret 1966/67 utgör statsbidraget av näringslivetskontantbidrag tiU verksamheten under detsistförflutna budgetåret (prop. 1966: 1 bil. 12 s. 42, SU 1966: 10, rskr1966: 10). Statsbidraget täcker ca en fjärdedel av kostnadema för verksamheten.För /73 har särskilda medel anvisats för att underlätta ettsamordnat införande i av det intemationeUa måttenhetssystemet SI. Näringslivets kontantbidrag tillkommissionen och dess fackorgan /72 uppgick till . Kommissionen hemställerdärför om statsanslag under /74 av 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 84 detta belopp eller avrundat . Dessutom begärkommissionen ett särskilt statsbidragmed . för vidgat internationellt samarbete och ett projektanslag om . för fortsattintroduktion av Sl-systemet. Ett effektivt stöd tillnationell och internationell standardiseringsverksamhet bidrar till attstärka den svenska industrins konkurrenskraft och minskar de tekniska hindrenför varuhandel meUan olika länder. I utarbetandet av svensk standard deltar ca4 000 företrädare för myndigheter, organisationer och företag. Det internationella samarbetet inomstandardiseringen ökar i omfång och betydelse. Verksamheten vidgas alltmer tUlnya områden, exempelvis materialhantering, förpackning och distribution,datateknik och miljömätteknik. I samarbete med bl.a. statens provningsanstalt, och genomför standardiserings-kommissionen en informationskampanj för att underlätta ensamordnad övergång till Sl-systemet i . För standardiseringskommissionensverksamhet under /74 börstatsbidrag utgå med . för nationellt och internationelltstandardiseringsarbete samt . för fortsatt arbete med introduktion avSl-systemet. JaghemstäUer att Kungl. att tUl Bidrag till för budgetåret1973/74 anvisa ett anslag av . 1971/72Utgift 51800 000 Reservation 1972/73 Anslag 50 800 000 1973/74Förslag 49 800 000 AB Atomenergi bildades medhuvudsaklig uppgift att handha det målbundna forsknings- och utvecklingsarbetetpå kärnenergiområdet. Aktiekapitalet i bolaget uppgår till 14 milj. kr. Statenär ensam aktieägare. godkände (prop. 1956:176, 3LU 1956: 22, rskr 1956: 344) allmänna riktlinjer för bolagets verksamhet.Dessa riktlinjer har vid flera tillfäUen modifierats i samband med riksdagensprövning av anslag till bolaget. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 85 Till följd av ett konsortialavtal år 1968mellan staten och Allmänna svenskaelektriska aktiebolaget (ASEA) överfördes Atomenergis resurser förtillverkning av bränsleelement och för viss projektering den 1 januari 1969till ett av staten och ASEA samägt företag, AB Asea-Atom (prop. 1968: 169, SU 1968: 199, rskr 1968: 408).Enligt detta konsortialavtal åtar sig staten att verka för attforsknings- och utvecklingsresurserna hosAtomenergi kan stödja svensk industris kommersiella verksamhet påkärnenergiområdet. godkändeår (prop. 1970: 1 bU. 15 s. 97, SU 1970: 13, rskr 1970: 13)särskilda riktlinjer för bolagets kärnenergiverksamhet under femårsperioden1970/711974/75. Dessa riktiinjer innebar bl. a. att bolaget skulle utgå frånen anslagsram om 290 milj. kr., inräknat kostnadsökningar, för femårsperioden1970/711974/75. Anslaget för /71 skulle vara 60 milj. kr. Anslagsramen tUlkärnenergiverksamhetenfömtsattes sedan minska med 1 milj. kr. för vart och ett av budgetåren1971/721974/75. I samband medutbyte av vissa skuldförbindelser har bolagets ränteutgifter tiU statenminskats fr. o. m. den 1 juU 1971. Den förutsedda anslagsramen har med hänsyn härtillminskats med 7,2 mUj. för vart och ett av budgetåren 1971/721974/75 (prop.1971: 1 bil. 15 s. 114, NU 1971: 13, rskr 1971: 120). Enligt den sålundareviderade långtids-planen fömtsättsanslaget till bolagets kärnenergiverksamhet under /74uppgå till 49,8 milj. kr. Bolagets verksamhetär koncentrerad till Studsvik. Här ligger bolagets huvudkontor ochforskningsstation med bl. a. reaktorerna R2, R2-0,Kritz och olika laboratorier. I har bolagetkontor jämte vissa mindre anläggningar.Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran ur skiffer bedrivs viduranverket i . Antalet anstäUda 1 bolaget var vid ingången av budgetåret1972/73 ca 1 000. Atomenergis verksamhet finansieras tiUhuvuddelen genom statsanslag. Medel för utvecklingsarbete rörande utvinning avuran anvisas under särskilt anslag (E 16). Återstoden av bolagets verksamhetfinansieras dels från förevarande anslag,dels i betydande utsträckning även genom forskningsbidrag och egnainkomster av uppdrag. har utsett ettsärskilt programråd för samråd beträffande utformningen av bolagetsutvecklingsprogram på reaktor- och reaktorbränsleområdet. I programrådet ingårbl. a. företrädare för Asea-Atom, andra tillverkande företag ochkraftindustrin. Kärnkraftutbyggnaden fortsätter i snabbtakt såväl i som i andra industriländer. Marknaden domineras avlättvattenreaktorerna. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet menäven gaskylda högtemperaturreaktorer och bridreaktorer tilldrar sigkommersiellt intresse. Följande sammanställning visarfärdigställda, beställda och planerade kärnkraftverk i . Härutöver finnsett mindre kraftvärmeverk i Agesta. 1 MW (megawatt)= . BWR (Boiling WaterReactor) = kokarreaktor, reaktor. PWR (Pressurized Water Reactor) = tryckvatten- CDL-företagens samarbetsorgan utgår i ennyligen publicerad studie över elförsörjning 19751990 från attytterligare 13 kärnkraftverk kan behöva tiUkomma . Det skulleinnebära en fortsatt utbyggnad av kärnkraftstationerna i , ,och Forsmark. Dessutom skulle nya kärnkraftstationer anläggas iBohuslän och . Möjligen kommer kraftvärme-anläggningar att kunnauppföras i de större tätorterna. Förutsättningarna för detta undersöks avutredningen (I 1970: 16) rörande närförläggning av atomkraftverk. Fömtom reaktorutvecklingen tilldrar sigkärnkraftens bränslecykel ett starkt intresse och det förekommer ett omfattandeinternationellt samarbete, när det gäller uranförsörjning, anrikning,upparbetning och disponering av radioaktivt avfall. I ett flertal länderskärps f. n. kraven på verifikation av kraftreaktorernas säkerhetsegenskaperoch miljöpåverkan. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet Atomenergi har utarbetat en plan förverksamheten vid bolaget u n-der femårsperioden1973/74 1977/7 8. I planen redovisas förslag till riktlinjer för bolagets arbete mot bakgrund av denlångsiktiga utvecklingen på kärnenergiområdet inom och utom landet. Planenutgår från förutsättningen att verksamheten under budgetåren 1973/ 741977/78väsentiigen bör ha samma omfattning och inriktning som f. n., men belyser också behoven av omfördelningar som följd av krav på ökadeinsatser inom vissa områden. Bolagets huvuduppgift bör enligt planen vara att bedriva forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom kärnenergitekniken i samarbete med den svenskakraft- och verkstadsindustrin och att därigenom medverka till attetablera kärnkraften som en säker och ekonomisk energikälla inom landet ochtill att öka den svenska kärntekniska industrins intemationellakonkurrenskraft. Planen stöds i dess helhet av bolagets programråd ochförutsätter att statsmakterna underperioden /741977/78 lämnar bolaget statsbidrag enligt följande sammanställning (i milj. I deangivna beloppen ingår även medel för utvecklingsarbete rörande utvinningav uran, vilka redovisas under ett särskilt anslag (E 16). Utfall 1971/72 Prognos 1972/73 I följandesammanstäUning redovisas statsanslagets användning för kämenergitekniskt forsknings-och utvecklingsarbete (i milj. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet Utfall Prognos 1971/72 1972/73 Beräknat i ny femårsplan 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 BränslecykelnSäkerhetsverksamhet Lättvattenreaktorer,därav för d) korrosion och vattenkemi e) reglering och instrumentering f) Värmeteknik och komponenter 10.8 6,5 7,0 10,3 5,5 4,9 7,0 10,4 12,8 14,0 24,4 25,4 26,2 Bolagets insatser när detgäller bränslecykeln avser, fömtom utvecklingsarbete rörande utvinning avuran, även utredningar rörande anrikning, upparbetning av använt bränsle ochåteranvändning av i reaktorer alstrat plutonium. Bolagetssäkerhetsverksamhet omfattar strålskyddsservice, industriskydd, emissions- ochimmissionskontroU samt reaktorsäkerhet. I internationellt samarbete genomförssäkerhetsexperiment i . Särskild uppmärksamhet ägnas åtbränslehaverier. På materialområdetkoncentreras bolagets forsknings- och utvecklingsarbete till två förreaktoremas säkerhet och driftduglighet väsentliga fält, nämligen stål förreaktortankar och primärkrets samt zirkonium-legeringar för bränslekapsling. Inom hränsleområdetundersöks faktorer som begränsar bränslets funktion och livslängd. Arbetetbedrivs i samarbete med bl. a. Asea-Atom. Reaktorfysikaliskaundersökningar utförs främst i samarbete med Asea-Atom och kraftföretagen.Bolaget har en omfattande verksamhet på området korrosion och vattenkemi.Bestrålningsförsök genomförs i R 2-reaktorn. Insatserna på värmeteknik ochkomponenter gäller bl. a. verifikation av betongtankars egenskaper ochberäkningsprogram för värmeteknisk dimensionering av härdar. Bolaget följeruppmärksamt utvecklingen beträffande gaskylda högtemperaturreaktorer ochsnabba reaktorer. Samarbete har etablerats med utländska tillverkare. Bolagets forskningsverksamhet utanför kärnenergiområdet finansieras huvudsakligen genom anslag från STU,statens råd för atomforskning och statens naturvetenskapliga forsk- 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 89 ningsråd.Verksamheten är fördelad på fasta tillståndets fysik, neutronforskning,magnetohydrodynamik och kärnkemi. Vissa baskostnader för forskningen bestridsfrån bolagets statsanslag. Atomenergi föreslår i samråd med STU attSTU:s ramanslag för kärnteknisk forskning ersätts av ettstatsanslag direkt tUl bolaget. För /74 uppskattar bolagetmedelsbehovet under ett sådant anslag tUl 4,6 mUj. Atomenergi föreslår vidare tillsammansmed styrelsen för forskningsrådens laboratorium i Studsvik, atthuvudmannaskapet för laboratoriet överförs till bolaget. För budgetåret1973/74 hemställer bolaget om ett anslag av 1,1 mUj. för drift avlaboratoriet och täckande av vissa avgifterför utnyttjandet av reaktorerna R 2 och R 2-0. Bolaget och styrelsen förlaboratoriet föreslår även att forskningsrådens laboratorielokaler i överförs från statens allmänna fastighetsfond till Atomenergi. För att kunna genomföra definieradeprojekt av gemensamt intresse för flera parter har bolaget slutit avtal medolika samarbetspar-t e r. Bolagettillförs på detta sätt inkomster i form av kontanta andelsbidrag. De pågåendesäkerhetsexperimenten i har kostnadsberäknatstill ca 9 milj. kr. för en tvåårsperiod. Bolagets samarbetsparter svararför av kostnaderna. Atomenergi har vidare träffat ett treårigt avtalmed Asea-Atom avseende samfinansierat utvecklingsarbete för lättvattenreaktoreroch deras bränsle. Särskild överenskommelse har dessutom träffats med statensvattenfallsverk beträffande uranutvinningen i (jfr E 16). Intäktema från Atomenergis kommersiella verksamhetger ett betydande tillskott till bolagets finansiering. Försäljningen omfattarfrämst tjänster till kärnkraftindustrin inom och utom landet. Vidare bedriverbolaget bl.