prop · FW03133 · 1973-12-31 00:00:00 — Däreslde svenska varven ges tillfälle till vidare utveckling genora modernisering avsina anläggningar raed vidraakl-hållande av en hög teknologisk standard, bör fraratidsulsikternaför svensk varvsindustri vara goda. Varvsindustrin har starka traditioner ivårt land och innehåller i sig stora tUlgångar. Uddevallavarvet har genora ett1971 slutet konsortialavtal inlett vissl samarbete med de övriga svenska störrevarven. möter framtiden med hög kapacitet efter ett särar Densvenska exporten uppgick lUl . Drygt 9 railjarderhärav, dvs. , utgjordes av skogsinduslriprodukter trävaror 2,5, raassa2,8 och papper . koraraer under 1973att leverera för något över 800 raUj. kr., vilket innebär att företaget ärmedelstort i branschen med en handfull andra skogsbolag uppvisande högre orasättningssiffror.Av moderbolagets produktion går på export. Utvecklingeni branschen är följaktligen beroende av den internationella raarknaden. Även oraden skandinaviska exporten huvudsakligen går till , som har ett stortnettoimportbehov av skogsindustriprodukter, är indirekt den nordamerikanskainhemska konjunkturen av stor betydelse på så sätt att den bestäraraer i vadmån överskottskvanliteter från och finns tillgängliga för påverkanav den västeuropeiska raarknadsbUden. Det avtal sora Sverigetecknat raed EG innebär all den nuvarande 12 %-iga tullen för pappersexportentill den europeiska kontinenten successivt eUraineras saratidigtsora en teraporär tulluppbyggnad sker hos de nya EG-ländema Danraark ochEngland. Denna tullaweckling, sora dock enbari gäller inora vissa kvantitativa raraar,innebär i och för sig förbättrade konkurrensförhållanden för och påliknande sätl för genteraot Nordaraerika. Avtalets betydelse blirberoende av hur det politiskt och praktiskt koramer att till-lärapas och vidareav om särskUda lullavtal senare också koraraer alt träffas med de transoceanaproducentländerna. Marknadenför skogsindustriprodukter varierar starkt och lill våld- saraheteni svängningarna bidrar den oraständigheten att produkterna kan lagras.Konjunkturcykeln orafattar norraalt under vilka priser,leveranskvantiteter, lager, kapacitelsutnyttjande, lönsamhet och börskursen påskogsindustripapper samvarierar på ett karaktäristiskt sätt. innehar inga egna råvaru-eller vatlenkrafllillgångar ulan upphandlar på årskontrakt till marknadsprisersitt virkes- och kraflbehov. Marknadspriserna på virke förändras eraellertidibland inte i takt med marknaden för skogsindustriprodukter, och det innebäratt resultaten vid kan bli föreraål för kraftigare svängningar raellanolika år än resultaten vid de på råvamsidan integrerade företagen. De instabila växelkursernabidrar också till den labila lönsarahetsbil-den inora skogsindustrin, ochsärskilt vid en lågkonjunktur blir ett prisfall till följd av nedskrivning avde nordaraerikanska valutorna kännbart. Verkningarna av februaridevalveringenbör emellertid kunna begränsas till följd av det nu starkare raarknadsläget. Den tekniska utvecklingenunder senare år har bl. a. inneburit att de traditionella produkternasprestanda har höjts för en viss förpackningsuppgift t. ex. kan man nuanvända tunnare papper att nya produkter, ibland med kombinationen plasfpapper,tillkorarait, att råvam-utnyttjandel har förbättrats, att nya railjökrav kunnatställas upp. Utvecklingen har ocksåtagit sikte på rationalisering för att rainska beroendet av lönekostnademasutveckling. minskade antalet mandagar per avverkad skogskubikraeterfrån 0,64 lill 0,18. Genora byggandet av den andra kraftiinerlinjen vid ASSLspappersbrak i Lövholraen minskade det totala antalet manlimmar per ton kraftlinerför hela enheten från 5,4 till 3,2. Inom alla sektorer avskogsindustrin har på ett påtagligt sätt garalaanläggningar slagits ut och en koncentration till färre och större enheterskett. Delta har varit en kapitalkrävandeprocess sora i förening med starkt varierande, men på det hela tagelotillfredsställande, lönsamhet inneburit alt olika företags soliditet ochlikviditet blivit ansträngda. De saralade erfarenhetema och dagsläget gör nu ser fraraåt i raedvetande om att slora finansiellt krävande förändringarännu återstår. Efterfrågan påskogsindustriprodukter bedöras i fortsättningen koraraa alt öka stadigt delsgenom befolkningsökning och dels genora höjning av levnadsstandarden. Förmånga pappersgrupper förutser FAO (and ) attvärldsförbrukningen komraer att mer än fördubblas under de 15 åren mellan 1969och 1985 förutsatt att råvara och produktionskapacitet kan las frara lillsådana kostnader alt prisbilden inte väsentligt behöver ändras. Denna bedöraninghar gjorts med beaktande av påverkan av substitut såsom plast. Sågade trävarortenderar att få aUt större betydelse för bostadsbyggandet som i ökadomfattning inriktas på låghusbebyggelse raed lätta eleraent. Efterfrågeutvecklingenär följaktligen sådan all en raarknadsraässig bas för en vidareutveckling avvärldens skogsindustri föreligger. Tillgången på råvara är härvid denstrategiska utgångspunkten. De stora virkesreserverna finns i , södra samt i . Del är rimligt alt anta all Skandinaviensråvam-resurser koraraer att kunna utnyttjas fullt. Tillväxten kan sannolikt gynnsaratpåverkas genora ytterligare skogsvårdsinsatser, raen tonnageraässigt koraraervår andel av världsproduklionen att successivt rainska. Tillgången på råvarautgör en kraftig restriktion i vårt land och koraraer sannoliktockså att globalt begränsa utbudet på skogsindustriprodukter i fraratiden. Denoraständigheten alt, i motsats till vad sora gäller för raalmema, tillgångarnainte en gång för alla fastiagts utan efter hand "portioneras ut" ärkanske vår lycka, därigenora alt det förhindrar ohäraraade utbud. Men saratidigtligger häri en svårighet. När avverkningen raotsvarar tillväxten oraöjliggörsen fortsall volymexpansion, sora skulle bidra till att raan genoraskaleffekter kunde korapensera olika koslnadsslegringar. Genoraförandetav skogsindustriprojekl binder knappa virkestillgångar och slorakapital, och del är det sora gör planeringsbesluten inora sektorn så ödesraättade.Råvarasituationen koraraer att göra skogsindustrin raer benägen förvidareförädling av produkterna och för diversifiering också in på andra fält ändera där skogen utnyttjas som råvara. Även om grundföralsältningama för enförbättring av lönsamheten torde vara goda för branschen är del för svenskskogsindustri nu ytterst angelägel att i saraverkan utnyttja möjligheterna påett optimalt sätt och att manövrera utifrån våra speciella fördelar ochnackdelar i den internationella konkurrensen. Efterett särar präglat av lågkonjunktur och igångkörningskostnader för nyaanläggningar, resulterande i en stor förlust 1972, möter nu fraratiden raedny kapacitet och en koncentration på produkter kraftliner, trävaror ochträfiberskivor där efterfrågan är stor och vi är den största tillverkaren ochexportören i landet. Kabigruppen en expanderande läkemedelskoncern Utvecklingenpå läkemedelsområdet var myckel dynamisk. En lång rad nya utomordentiigtvärdefulla läkemedel nådde marknaden. De innebar väsentiigt ökadeöverlevnadschanser eUer markant förbättrade livsvillkor för många sjuka. Detlaresulterade i en allmän optimisra beträffande den fortsalla utvecklingen på läkeraedelsorarådetsåväl inora sjukvården och samhället i övrigt som inom läkemedelsindustrin. Underde första åren av 1960-lalel kora eraellertid erfarenheter av ett helt annatslag. Man blev aUmänt medveten om att läkemedel kan ge allvarliga biverkningaroch denna nya raedvetenhet har på ett avgörande sätt förändrat förhållandenapå läkeraedelsorarådet. Detkrävs nuraera långt raer omfattande experimenteUa och kliniska undersökningarän tidigare innan ett nytt läkeraedel börjar raarknads-föras.Forskningsinsatsen raåste därför vara raångdubbell större ochforskningskostnaderna för all få frara ett nytt läkeraedel har raångdubb-lals.För det enskUda företaget innebär detta alt forskningsverksaraheten raåstekoncentreras till ett färre antal projekt raed ty åtföljande raindreriskspridning. En naturlig konsekvens härav blir bildandet av störreföretagsenheter genora fusioner e. d. och en fortsalt ökad internationaliseringav läkemedelshandeln. För de svenska läkemedelsföretagen komraer detla altinnebära en rainskad andel på heraraaraarknaden och en ökad exportandel. Ävenraarknadsföringsarbetet inora läkeraedelsindustrin har förändrats sedan börjanav 60-talel. Alt raarknadsföra läkeraedel är väsentligen en fråga orakvalificerad inforraationsverksarahet. De nya raedlen presenteras förläkarkåren tUlsararaans raed en orafattande tung vetenskaplig dokumentation därläkemedlets egenskaper, användning, biverkningsrisker etc. belyses på ettmångsidigt sätt. Försäljning i delta ords traditionella mening spelar en allt raindreroll. Ansvarsfråganpå läkeraedelsorarådet har korarait i blickpunkten. Regeringen har nyligenbeslutat ora en utredning om produktansvar, som kan förväntas leda till enreglering av skadeståndsfrågorna bl. a. i samband raed läkeraedelsskador. Den genoragripandeförändring på läkeraedelsorarådet som började , har ännuej resulterat i ett stabiliserat läge. har man ej kunnat formuleraen långsiktigt rimlig awägning raellan konlrollkraven för nya läkeraedel ochsjukvårdens legitiraa behov alt utan onödiga dröjsraål kunna nyttiggöra de nyamedlen. Trotsde osäkerhetsfaktorer som finns kan raan förutse en fortsatt positiv utvecklingpå läkeraedelsorarådet och därraed för läkeraedelsindustrin. Den raodernaläkemedelsforskningen bygger på grundforskningen kring livsprocesser och sjukdoraar.Sådan biovetenskaplig grundforskning bedrivs i ökande orafattning både vidsvenska och utländska universitet och högskolor. Läkeraedelsforskningen fårsålunda successivt en allt bättre grund för sitt arbete. AB Kabi,raoderbolag i Kabigruppen, har per den under raedverkan avStatsförelag AB från Apoteksbolaget förvärvat och Vilrara AB.Därraed har de tre av staien ägda läke-raedelstillverkande företagensammanförts till en koncern. Föreförvärvet hade vissa delar av den verksamhet sora ACO respektive Vitrarabedrev avskilts. Dessa delar tiUhör fortfarande Apoteksbolaget. Dedelar av ACO och Vitrura sora sålunda ingår i Kabigruppen hade 1971 en orasättningsora raotsvarade av dåvarande Kabigrup-pens omsättning. InomKabigmppen arbetar nu , Kabis läkemedelsrörelse, ochAB Gramraebolagen sora fyra organisatoriskt paraUellställda rörelseenheler.Gruppens dorainerande arbetsoraråde är läkeraedel. Gmramebolagen arbetaremellertid raed keraisk-lek-niska produkter (kroppsvårdspreparat ochrengöringsmedel) och en fjärdedel av ACO:s omsättning är hudvårdsraedel. Ilinje med den allraänna utvecklingen inom läkeraedelsorarådet pågår inora Kabigruppenen koncentrering av forsknings- och utvecklingsarbetet tUl färre men samtidigtraer kvalificerade projekt. Såväl isolering av medicinskt intressanta biokeraiskasubstanser sora organiskt syntesarbete ingår i prograraraet. Koncernfaktureringeni Kabigmppen var 247 railj. kr., vilket stämmer väl raed budgeten föråret. Ökningen i förhållande lUl är . Försäljningsutvecklingen harvarit positiv för samtliga fyra rörelseenheter. För de båda exportinriktadeenheterna Kabi och Vitrum har exporten ökat procentuellt sett mer än försäljningenpå hemmamarknaden. Rörelseresultatför Kabigruppen efter planenliga avskrivningar och finansiellt netto men föreextraordinära poster var 19,9 railj. Detla innebär en ökning med ca 30 %jämfört raed det resultat sora frararäknats för för de enheter som nuingår i Kabigruppen. del av produkter framställs med mycket kompliceradetillverkningsförfaranden. Ulbylesvariationema är därför relativt stora.Produktionsresultatet har varit gynnsamt vilket tUl en del förklararatt årets resultatförbättring blivit så stor. Det finansieUautfallet för året har blivit tillfredsställande och Kabigmppens likviditet ärgod. Förvärvet av ACO och Vilmra har finansierats dels genom en nyeraission soratillfört gmppen 21,6 milj. kr., dels genom kort- och långfristig upplåning. 1 saml Nr 133 1972års orafattande investeringsprograra har till en del teraporärt finansierats genoraupplåning inora Slatsföretagsgruppen. Avsikten är att avlösa dessalån genora upptagning av ett långfristigt lån. .Kabigmppensförsäljning beräknas korama att öka med och därraed uppgåtill ca 285 milj. kr. Rörelseresultatet före extraordinära poster väntas bliungefär sora . Stabilt i stark ökning i för Tobaksbolaget Internationelltsett befinner sig tobaksraarknaden i ett stadiura, där 60-talels stigandeefterfrågan på flera håll därapats och hälsodebatten präglat marknaden.Konsumenten har blivit mer medveten och söker efter tobaksprodukler sorainnebär mindre risker för hälsan. Under1972 har konsuraentorabudsraannen väckt talan hos raarknadsdorastolen raedyrkanden sora innebär ytterligare inskränkningar i marknadsföringen. Andrauttryck för aktiviteter sora berör branschen är raassraediautredningensbelänkande "Tryckfriheten och reklaraen" och en utredning sora pågår inorasocialstyrelsen ora tobakskonsuralionen från raedicinsk synpunkt. Tobaksdeballenkan även ha inverkat på antalet rökare. Enligt en marknadsundersökning 1971/72uppgick de lill 2,3 miljoner , raotsvarande . Detlainnebär en rainskning från föregående års raätning. Förframtiden kan man räkna med en dämpad efterfrågan. Förändringarna på raarknadentorde huvudsakligen komma att ske mellan de olika produktgrupperna. I dettaläge satsar Tobaksbolaget raycket hårt på produktutveckling. Lågtjäreprodukteroch portionsförpackal snus finns redan på marknaden och nya varianter kanväntas. Tobaksbolagetsförsäljning av cigarretter på svenska marknaden ökade kraftigt under slutet av1972 på grund av den höjning av cigarrett-skatten med per st, fr. o. ra.1 januari 1973 som beslutades av vårriksdagen 1972. På grund av hamstringen,som motsvarar ungefär en månads extra försäljning, har orasäimingingått ett betydande belopp, sora norraalt skuUe ha hänförts till 1973. Bolagetstotala orasättning blev 434 railj. kr., vilket innebär en ökning . Omkorrigering görs för hamstringseffekten blh ökningen . Exportenuppgick till 53 milj. kr., vilket innebar en ökning raed . Denraest betydelsefulla exportmarknaden är , där bolaget nu marknadsför treolika varianter av piptobaken Borkum . Saratiiga varianter är numeranationellt distribuerade och har tillsammans uppnått avpiptobaksmarknaden i . Den kvantitativaförsäljningen i av egna och iraporterade lobaksvaror var för de olika varuslagenföljande: 10 620 milj. st 'Efter korrigering för hamstring: -|-3 Koncernen,sora inkluderar ett dotterbolag i , ökade sin omsättning till472 railj. Tobaksbolagelsresultat före bokslulsdispositioner och skatier uppgick lill 131 milj. kr.,vilket innebär en ökning i förhållande till 1971 med 28 milj. kr. Om mankorrigerar för hamstringseffekten skulle resultatet ha blivit ca 121 milj. kr.,vUket är 18 railj. bättre än resultat. Enligt koncernresultaträkningenuppgår koncernens vinst före bokslutsdispositioner och skatter till 132 railj.kr., vilket endast är 1 railj. raer än ovannämnda resultat för raoderbolaget. ...och vad händer 1973? Moderbolagetsorasättning 1973 på svenska raarknaden påverkas dels av harastringen , dels av den dämpande effekt på försäljningen av cigarretter soraskaltehöjningen vid ingång väntas raedföra. Exporten, sora helt dorainerasav försäljningen av piptobak till , lorde inle kunna uppnå sammagoda försäljningsresultat som på gmnd av dollardevalveringen.Försäljningen från dotterbolaget i väntas öka raed . Eflerkorrigering för den försäljning sora på grund av harastringen koramil på 1972 istället beräknas moderbolagets omsättning bh ungefär oförändrad under1973 och koncemens något bättre eller totalt ca 455 mUj. raot 1972 årskorrigerade på 449 railj. Underförutsällning att ovannäranda försäljningsprognos någorlunda slår in väntas delför harastringen korrigerade resultatet före bokslulsdispositioner och skatteri raoderbolaget bli ca 110 railj. eller 11 railj. raindre än raotsvaranderesultat . Det okorrigerade resultatet torde bli ca 100 raUj. Hotell-och restaurangnäringen kännetecknas av dålig lönsamhet, bl. a. tiUföljd av de senaste årens mycket kraftiga kostnadsstegringar. Anpassningen avpriserna till det höjda kostnadsläget har försvårats av en svagförsäljningsutveckling, föranledd av såväl den allmänna konjunkturnedgångensom av betydande kapacitetsökning genora nyetablering av hotell ochrestauranger, speciellt i de större städerna. Denna situation gäller i hög gradäven för restaurangkoncernens företag. Föratt så snabbi sora raöjligt kunna lösa de raycket stora problem av olika slag, sorakoncernen brottas raed och saratidigt finna nyautvecklingsvägar har såsora ett led i den orafattande rationaliserings- ochförnyelseprocessen för de närraaste åren utarbetats ett handlingsprograra. Detinnebär i huvudsak följande; Äldrerörelser anpassas till raodernare driftsforraer Väsentiig utveckling och utbyggnad av koncemens raarknadsföring Genoragripande rationalisering ochkostnadsreduktion såväl inora adrainistrationen som på rörelserna Effektivare utnyttjande av kedjeförelagsfördelarna Den personalpolitiska verksamheten vidareutvecklas Olika samarbets- och utvecklingsmöjligheter tUvaralas Föratt underlätta genomförandet av detta prograra har det visat sig nödvändigt attvidtaga en del väsentiiga förändringar av organisationen inom såvälmoderbolaget som regionbolagen. a., att de rörelsedrivande dotterbolagens antal reduceras från feratill fyra. För att få en effektivare och raera rationell ekonoraisk adrainistrationoch finansiering driver regionbolagen fr. o. ra. 1973 rörelserna i koraraissionför raoderbolaget. Adrainistrationskostnaderna koraraer härigenora väsentiigtalt nedbringas. Under1972 har anpassningen till de nya förhållandena lett tUl, alt 16 rörelser såltseller lagts ned, saratidigt sora några större, redan tidigare beslutade, nya enheteröppnats. Bland dessa kan näranas i , iGöteborg, i saral i efler ora- ochutbyggnad. I har , och SoramarrestaurangenKullen övertagils. Antaletkombinerade hotell- och restaurangrörelser har reducerats med en tUl 54 ochantalet separata restauranger raed fera till 96. Med de nya hoteUen har holellruraskapacitelendock ökal raed lill 4 730 rum. Försäljningenhar ökat från 421 till 432 raUj. Exklusive skatt och betjäningsavgifterökade försäljningen från 352 raUj. 1971 till 362 milj. kr., dvs. Detunder året i genorasnitt sysselsatta antalet anställda minskade med 342 till 6116. Försäljningen per anställd har därigenom ökat raed ca 9 %.Antalet anställda kommer enligt budget alt reduceras med ca 300 personer genora rationaliseringar och drygt 250 genom nedläggningar eller avyttring av rörelser. Minskning koraraer i huvudsak att kunna ske genora naturlig avgång och oraplaceringar. Försäljningen per anställd beräknas komma att öka med . Denavtalsmässiga höjningen av personalkostnaderna, inkl. allmän arbetsgivaravgift,beräknas för åren 19701973 uppgå till , varav 10 %utgör höjning . Dennegativa resultatutveckling, som koncernen redovisade ,fortsatte även . Under de sista fyra raånaderna förbättrades dock brutloresultaletjärafört raed raotsvarande period . Sora framgår av resultaträkningenvisar bruttoiesultatel ett överskott med 1,5 milj. kr. För två av bolagen, ÖSARAmed 22 och BARA med 13 rörelser, redovisas ett positivt nettoresultat. Vidövriga bolag har vidtagna åtgärder börjat visa resultat. För koncemen sorahelhet är dock nettoresultatet något särare än 1971. Koncernenstotala försäljning beräknas de närraaste åren öka i sararaa omfattning somunder 1972 och den positiva resullallrenden beräknasfortsätta. Utvecklingen är dock beroende av en fortsatt förbättring avkonjunkturerna Statsföretagskoncernbidrag med 25 railj. kr., sora i stort sell täcker förlust,underlättar väsentligt koncernens konsolideringspro-grara och förstärker raöjligheternatill positiv utveckling. Desenaste årens mycket omfattande investeringar i större hotellen-heter kommerunder ännu någon lid alt negativt påverka koncemens resultat, och fullttillfredsställande resullal kan förväntas först . () uppnådde en kraftig försäljningsökning.Faktureringen uppgick lUl 37,8 milj. kr. (29,5). Vid sidan avuppdrag inora totalförsvaret har bolaget fått en växande andelav den fria marknadens bevakningstjänster. Underåret etablerade bolagel verksarahet i . GöteborgsfiUalenutrastades med en ny ledningscentral. pågick projekteringen för enny och betydligt utvidgad central för verksamheten i . TUlkomstenunder 1972 av genora ett saragående mellanLandstingsförbundet, och svenska staien kan förändraförutsättningarna för en fortsall utbyggnad av bolagels teletekniska resurser. Delönsamhetsproblera sora registrerades har övervunnits och bolagelkunde slutaraorlera sin villkorliga skuld till svenska staten vilketvar ell år tidigare än ursprungligen planerat. Resultatet före bokslulsdispositioneroch skatter var 1972 511 tkr (145). Förbättradeplaneringsmtiner och andra organisatoriska anpassningar väntas ytterligareförbättra bolagels resultat . ABAllmänna Förlagets (ALLF) fakturering uppgick tiU 75,4 milj. kr.(62,4). Av ökningen faller drygt 8 milj. kr. på serviceproduktion avtrycksaker, vUken är förlagels omsättningsraässigt mest betydandeverksamhetsgren. Även övriga verksamhetsgrenar uppvisar betydande omsältningsökningaroch speciellt glädjande är ökningarna på förlagsrörelsen ochkampanjverksamheten. Koncernens fakturering uppgick lill 122 milj. kr. Resultatetföre bokslulsdispositioner och skatter i koncernen uppgick lill 1,8 raUj.kr. (0,2). Efter avsättningar till lagerreserv ora 1,3 milj. kr. samtavskrivning utöver plan på inventarier och installationsarbeten har 400 tkr. läranatslill Statsföretag sora koncernbidrag. För1973 beräknas orasättningen stiga raåttiigt. Resultatet förutses koraraaatt ligga års nivå men bedöras ändå bli tUlfredsstäUande. Islutet av deceraber 1972 köpte ALLF återstående av aktierna i , vUket därmed var helägt dotterbolag till vid utgången av 1972. Under1972 uppgick faktureringen för till 10,5 milj. kr. (8,9). Tack vareett flertal långsikliga uppdrag har företaget, trots branschens allraännasvårigheter, haft ett gynnsamt år. Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatier var 154 tkr. (139). Isamband raed att planerade verksarahetsgrenar nu byggts ut raen även beroendepå den svaga konjunkturen inom byggnadsorarådet har företagetstidigare starka expansion raatlats. avser att under koraraande årsatsa utvecklingsresurser på oraråden sora arbetsrailjö och projekleringsraelodiksamt drift och underhåll av byggnader. Faktureringen1973 beräknas få sarama orafattning sora 1972. 1972års budget för Ceaverken förutsåg en fortsatt försäljningsökning, väsentiigenpå olika exportraarknader, raen någol försäraral resultat. På grund av de störningar soradet instabila valutaläget åstadkora, fick bolaget en rainskad export, sora hellkan hänföras till USA-raark-naden. Exportandelen sjönk därför något, raen uppgårfortfarande till närraare av den totala faktureringen. Denna uppgick 1972till 33,1 milj. kl". (33,1). pågick enbetydande utbyggnad av förelagets anläggningar i . En ny konfektioneringsanläggningoch ell nytt kon-troUaboratoriura togs i bruk och en eraulsionsanläggning stårklar . Ärels investeringar uppgick till över 7 railj.kr. I syfte alt bredda produklprograraraetoch förstärka förelagets service till i första hand de svenska kunderna,sjukhusen, förvärvades /73 . Detla bolag, sorasysselsätter 45 personer, tillverkar och försäljer fotokeraikalier och hardessutom anläggningar för silverålervinning ur förbrukat fotoraaterial. Trots negativa effekter avden senaste valutakrisen planerar Ceaverken en ökad tillverknings-och försäljningsvolyra av såväl rönt-genfUra sora ID-korl. Tillkorasten av nyaproduktionsresurser och förvärvet av har skapat förutsättningarför fortsatt expansion och förbättrat resultat. Resultatet 1972 före bokslulsdispositioneroch skatter var 0,9 raUj. (1,7). i enlighet raed det avvecklingsbeslut sora fattades 1971 harfortskridit planenligt.