prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Den komraunala ekonoraiska aktiviteten 19701972 hadesåledes enligt modellberäkningarna en betydligt sämre tidsanpassning ur konjunktursynpunktän den statiiga. Detla faktum har uppraärksararaats i ett flertal tidigarenationalbudgeter. Därvid har hell naturligt ifrågasatts om kommunernaverkligen är så starkt beroende av statliga styrmedel som förutsätts imodellberäkningarna. Behandlingen av den saramantagtia offentliga sektom syftarju till att ge en föreställning ora hur de oraråden sora utgör"basen" för finanspolitiken påverkats av den fördakonjunklurpoliliken. När det gäller koraraunernas bristandekonjunkturanpassning under senare är kan det vara skäl all diskutera effektemaav de vid års- skiftet 1970/1971 företagna koramunsararaanläggningarna.För 1970 kan såväl den starka invesleringsökningen pä i volym som denkraftiga försäraringen av det finansiella sparandet med . del förklaras av en speciell investeringsexpansion inom de komrauner somskulle upphöra sora självständiga enheter vid slutet av detta år. 1971 årsvolyraraässiga investeringsnedgång raed kan då delvis ses som enkonsekvens av en alltför stark expansion 1970. Även 1972 kan koraraunernasnegativa effekt på efterfrågan i viss raån vara en följd av den tidigareutvecklingen i den raeningen att en rainskning av det stora utgiflsöverskottet . 1971 framstod som nödvändig ur koraraunalekonomisksynvinkel. Modellberäkningar har även utförts raed de delvisförändrade prognoser som presenterats tidigare i detta kapitel.Som diagram 1 visar fås då en positiv totaleffekt av ungefär sararaa storleksora 1972. Effekten är saratidigt något större än vad sora angavs i denprelirainära nationalbudgeten. Skillnaden hänför sig frärast till denkoraraunala sektorn, vars indirekta eflerfrågepåverkan nu väntas bli avsevärtstarkare. Förändringen sammanhänger direkt med den oförutsett sloraförbättringen av komraunemas finansiella sparande 1972. Statens ochkoraraunernas direkta efterfrågan ulgör också stimulerande element förefterfrågan . Bostadsbyggandet, sora förutses rainska raed ivolyra 1973, och socialförsäkringssektorn har båda en svagt negativ inverkan. Förändringar i den offentiiga sektorns finansiellasparande är enligt den använda raoddlen en av de variabler sora bestäraraer deeflerfrågeeffekter sora utgår från den offentliga sektorn. Till följd avskattesystemets konstruktion påverkas det offentligas inkomster i hög grad avförändringar i aktiviteten i sarahällsekonorain och det offentligas utgiftertorde inle heller vara helt opåverkade därav. Förändringar i det finansiellasparandet som är resultatet av förändringar i den samhällsekonomiskaaktiviteten är, i varje fall till den dd de utgör effekten av opåräknade elleroregelbundna förändringar, svåra att uppfatta som något utslag av raedveteneflerfrågepåverkan utgående från del offentliga. Det kan därför vara avintresse alt försöka konstruera en serie över det finansiella sparandetsutveckling under antagande ora ett norraaliseral realekonoraiskt förlopp. Detsynes härvid riraligt att utgå från en hypotetisk "norraal" tUlväxtav bruttonationalprodukten. Denna har här helt skönsraässigt för perioden19601964 antagits vara 1 Beräkningarna för bostadssektorn bygger på de i kapitel1 presenterade kalkylerna. 1 Reviderad nationalbudget för 161 ungefär lika raed den genorasnittiiga tillväxten från 1958till 1964. För tiden därefter har den "norraala" tillväxten antagitsraotsvara den tillväxt som uppnåddes 1965. Genom automatiken i skatte- och avgiftssystemet komraer enavvikelse mellan bruttonationalproduktens faktiska och "normala"tillväxt att medföra variationer i statsinkomstema. En positiv avvikelse gersåledes större inkoraster större köpkraftsindragning än vad som ärfallet vid den hypotetiska normallUlväxlen. Den raetod sora valts för att beräkna det finansiellasparande, vilket skulle ha framkorarait ora lUlväxttakten hade raotsvarat den"norraala", innebär att tUl det faktiska finansieUa sparandel harlagts eUer dragits ifrån det belopp sora frarakoraraer, när den faktiska årligaskattekvoten (dvs. kvoten mellan den offentliga sektorns skatte- ochavgiftsinkomster och brutlonationalprodukten) har applicerats på skillnadenmellan den realiserade och hypotetiska braltonalionalpiöduktlillväxlen resp.år. Detta hypotetiska finansiella sparande här ersatt del faktiska i modellenoch en kurva utvisande det resultat som då erhålls har inlagts i diagram 1.Som synes är det en raindre skUlnad raellan de eflerfrågeeffekter som de tvåkurvorna indikerar. SkUlnaden kan sägas vara ett tentativt mått på effekter avrenodlad budgetautomatik, dvs. den del av förändringen som kan återföras påoväntade eller oregelbundna förändringar i beskattningens inkomstunderlag. Detär naturligt att de två kurvorna nära sararaanfaUer då den faktiskatillväxten i stort sell raotsvarar den "norraala". Såsora också kanväntas går kurvorna isär (och kan eventuellt förbli på avstånd från varandra)när sarahällsekonorain övergår från en situation med en tUlväxt som näramotsvarar den fömtsalta normallUlväxlen till en tillväxttakt sora i ena ellerandra riktningen påtagligt avviker från denna. Detla var fallet bl. 1964 ochi än högre grad , vilket lydUgt fraragår i diagrararaet. För 1972visar diagrammet en justerad totaleffekt som är svagt negativ, nämligen 0,, vUket innebär en betydande nedrevidering från det i den preliminäranationalbudgeten beräknade värdet på -f . Detla förhållande är givetvisen återspegling av den tidigare komraenterade nedrevideringen av (denojuslerade) lotaleffekten från 1,8 till . Härtill kan nämnas attavståndet mellan de båda kurvorna nu är något mindre än enligt denpreliminära nationalbudgeten, beroende på alt tUlväxten ibratlonalionalproduklen 1972 nu uppskattas ha varit något högre 2,2 i ställetför dvs. legal något närmare den antagna normallUlväxlen. 11 1973.1 saml Nr 125. Kredilpolitiken VEir fortsatt lätt. Diskontotsora sänkts 1971 hölls oförändrat vid jämfört under den föregåendekreditåtstraraningen. Banklilividiteten var hög och utöver de järafört raedlikviditetsläget lågt ställda likviditetskraven fanns inga restriktioner förbankernas utiåning. Till ökningen av likviditeten inom banksystemet bidrog denaccelererande tillväxten av valutareser/en liksom det tilltagande statiiga utgiftsöverskollet.Visserligen raotverkades likviditetsökningen av en orafattande statligupplåning på marknaden utanför bankerna, men totalt ägde likväl en betydandelikviditetsuppbyggnad rara. Såväl affärsbankernas sora andra bankers likvidatillgångar i förra av netlofordringar på , staien och utlandet växtesålunda i snabb takt , utgörande en fortsällnLng på den storalikvidiletslillväxten . Affärsbankernas likviditetskvoler förändradesförhållandevis obetydligt . Inlåningsstocken sora ulgör huvuddelenav näranaren i dessa kvoter växte snabbt och vid sidan av ovannäranda slag avlikvida tillgångar förekom knappast någon ökning inom täljaren; det högalik-vidilelsläget gjorde del inle nödvändigt för bankerna alt i näranvärd utsträckningförvärva hypoteksobligationer. Sparbankernas likviditetskvoter växte däremotpåtagligt . Härtill bidrog i ej ringa grad ett särskilt arrangemang,vidtaget . De sparbanker, som /1972 dålikviditetskvolssystemel infördes för sparbankerna, inte hade enlikviditetskvot svarande raot kravet på , fick rätt alt byta till sigobligationer ur särskilda eraissioner från stadshypotekskassan ochsparbankernas inteckningsaktiebolag, detla i sådan utsträckning att detuppställda kravet skulle ha uppfyllts om transaktionen skett vid nämndaårsskifte. Genora detta arrangemang och sparbankernas åtgärder i övrigt fickett överväldigande flertal av dessa en tillfredsställande hög likviditetskvot.Postbanken överskred under loppet av 1972 med vid raarginal del för postbankengällande likviditetskravet, raedan central kassorna för jordbmkskredit understor del av året underskred det för dessa gällande kravet. Den lätta kreditpolitiken följdes av en kraftig ökning avkreditgivningen på den organiserade marknaden. Totalt uppgick denna kreditgivningtill nära . innebärande en ökning raed nära 6 raUjarder kr. ;hade en ökning från . 1 Termerna kreditgivning, inlåning, utlåning och upplåninghar använts i betydelsen av flöden. Med utlåning menas sålunda förändringar istocken utestående krediter. ägt rum eller med . Fraraför allt ökade kreditflödet frånbankema. Affärsbankemas kreditgivning steg sålunda raed 2,9 raUjarder kr. Andra bankers kreditgivning ökade än raer dock utan att nåupp till sararaa volyra som för affärsbankerna. Vad gäller kreditefterfråganvar ökningen särskilt stor för staten och näringslivet. Staten ökade sålundasin upplåning raed . och näringslivetsin med . Affärsbankernastotala kreditgivning steg 1972 som nämnts mycket snabbt (se tabdl 1). lill bo-stadssektom, vars upplåning iaffärsbankerna kora alt uppgå till närraare . Denna kraftigatUlväxt av affärsbankskrediter till bostadssektorn sararaanhängde med attavlyften av bostadsbyggnadskrediter blev mindre 1972 än 1971. Orsaken härtillvar alt säväl allraänna pensionsfonden sora affärsbankerna förvärvadehypoteksobligationer i järaförelsevis liten utsträckning. Affärsbankernasförvärv uppgick till endast 75 railj. lill 1,7railjarder under Tabell9: 1 Kreditmarknaden återlån särat exkl. förvärv av utländska obligationer och bankersforlagsbevis. ''Inkl. investeringsbankens kortfristiga placeringar. Även affärsbankernas kreditgivning lill statenökade 1972 raed en påtaglig förskjutning från lång- till kortfristigaplaceringar. Affärsbankemasutiåning tUl näringslivet var något större 1972 än 1971 (tabell 1). Utvecklingenvar dock olika på olika oraråden. Utestående krediter till industrinexpanderade kraftigt för att sedan växa i något lugnaretakt. Sålunda ökade affärsbankernas utestående krediter till induslri.a medendast november 1971november 1972 mot november 1970november 1971 (tabell 2). Bidragande lill denväxande industriella upplåningen var bl. a. industrins behov attsnabbast möjligt bygga upp sin likviditet efter åtstramningen 1969 och 1970.Samtidigt sora nettoflödet av induslrikrediter syntes ha avtagit t. o. ra. noveraber 1972 tilltog del under samma periodtill handel och framför allt lill privata personer ra. m. Kreditgivningen tillsistnämnda kategori började växa majnovember 1971 efteratt ha utvecklats negativt - nyutiå-ningen lägre än återbetalningania sedannoveraber 1969. Stora raöjligheter lill konsurationskrediter har tydligenockså förelegal. Som framgår av tabell 1 ökade nettoflödet av krediter frånandra banker sparbanker, postbanken, centralkassor för jordbrukskredit från2,. 1971 till 6,5 railjarder 1972. Av denna ökning på 4 miljarderkr. svarade postbanken för inte raindre än 3,3 railjarder alt järaföras raed enminskning på . Ojämnheten i utvecklingen förklaras bl.a. av snabba kastningar i penhmgslrömraärna i postgirot vid årsskiflet1970/1971 i samband raed mervärdeskattens höjning . Höjningenresulterade näraligen i en kraftig medelinströmning tUl postgirot i slutet av1970 och ungefär motsvarande utslröraning . Vidare varpostgirots inlåning, speciellt , relativt stor. KapitaltUlväxten inora enskilda försäkringsinrättningarvar ungefär 450 railj. stöiTe 1972 än 1971. Utiåningen ökade ännu någotraer. Tabell 9: 2 Affärsbankernas utestående krediter till vissasektorer av näringslivet 1968-1972 Inora jiarentes anges deabsoluta förändringarna i railj. Industri 10,5(665) -1,1 (-75) 16,3 (1 115) 5,1 (405) Handel och servicenärin gar 12,4 (700) -6,4 (-395) 2,5 (145) 11,8 (715) Privatpersoner m. ra. 17,0(640) -12,9 (-565) -0,6 (-25) 34,4 (1 3C5) och Jordbrukets bank. 1 Reviderad nationalbudget för 165 Särskilt snabbt ökade nettoplaceringarna istatsobligationer. Allmänna pensionsfondens kapitaltillväxt uppgick tUl9,, en ökning raed ungefär 1,3 miljarder järafört med 1971.Fondens totala kredUgivning 1972 minskade emellertid raed drygt 1 raUjard kr.till runt 8 railjarder detta år (tabell 1). Detta förklaras av fondens successivaavveckling av kortfristiga lånefinansiering av förplaceringar. Under1972 ägde också en kraftig orasvängning i fondens kreditgiv-ningsraönsier rura.Sålunda rainskade netloplaceringarna i hypoteksobligationer raed 1,6 raUjarderkr., raedan kreditgivningen till staten ökade med närraare . 9.2 Upplåningen fördelad på sektorer Statens budgetunderskott och därmed upplåningsbehov ökade 1972 raed 3,7 raUjarder kr. till 6,3 railjarder (tabell 1). Detta hade enbetydande likviditetspåspädande effekt på kreditraarknaden. Hänsyn skallemellertid också las lill statsskuldens placering. Sålunda raotverkades denkraftiga likvidiseringen av kreditraarknaden av all budgetsaldot i störreutsträckning än 1971 finansierades på raarknaden utanför bankerna.Speciellt snabbt ökade statens upplåning hos allraänna pensionsfonden.Saratidigt minskade staten sin skatlkararaarväxelskuld lill raed drygt1 miljard kr. Paralldit härmed ökade dock statens upplåning i affärsbanker ochandra banker, främst i form av skattkammarväxlar och korllidslån. Av tabell 3 fraragår, att statens långfristigaobligationsskuld ökade snabbt även 1972, ehum i något lägre takt än 1971. Under1972 eraitte-rade staten tre långfristiga obligationslån till ett sararaanlagtvärde av 2 050 railj. Vidare ökade statens kortfristiga obligationsskuldavsevärt 1972, med drygt 2 raUjarder lor. järafört med ca 100 raUj. 1971.Mot slutet av 1972 emitterades ett sparobligationslån med en genomsnittligförräntning på . Sararaanlagt tecknades för 525 milj. kr., vilket var mer änför något tidigare sparobligationslån. För "Spar 68" uppgick dettecknade beloppet tiU 325 milj. kr. och för "Spar 69" till 305 railj.kr. Trots att staten lånade raer på raarknaden utanför bankerna 1972 Tabell 9: 3 Statens budgetutfall och upplåning 1970-1972 Kortfristig upplåning i banker Källor: och . 1 saml Nr 125. Tabell9: 4 Kommunernas upplåning, utlåning, förändring av likvida medel samtfinansiella sparande 1970 1972 Källor:Statistiska centralbyrån och . än1971, bidrog statens utgiftsijverskott och upplåningsverksamhet tUl ett störrelUcviditetstillskott 1972 än 1971. Dämpningenav kommunernas utgiftsökning i kombination med ökade inkomster raedförde endrastisk förbättring av kommunernas finansiella situation 1972. Somfrarngår av tabell 4 förbyttes det kraftiga utgiftsöverskottet mot ettmindre inkomstöverskott 1972. Enligt prelimiinärakreditmarknadsstatistiska uppgifter för komrauner har denna sektor tidigaregenomgående uppvisat negativt finansiellt sparande av varierande storleksordning.Trots den påtagliga omsvängningen i kommunernas inkomst- och utgiftsutveckling1972 kvarlåg deras reguljära upplåning på ungefär sarama höga nivå somföregående år. Den förhållandevis stora upplåningen 1972 i förening medinkomstöverskottet medförde en betydande likviditetsförbättring. Under 1972ökade kommunema sina likvida tUlgångar med , vilket väl överstegden sammanlagda minskningen, med , under de båda föregåendeåren. Likviditetsförbättringen 1972 översteg även den tidigare rekordökningenfrån 1967 på . Bostadsinvesteringarna beräknas ha ökat raed 2,i volyra 1972, vUket värderaässigt skulle motsvaras av en ökning med ca 880railj. Upplåningsbehovet torde eraellertid genora paritetsbelåningen haökat med ytterligare ett hundratal milj. kr. utöver nämnda belopp. Nettoutbetalningamaav statiiga lån till bostadsändamål var ungefär 160 railj. högre 1972 än1971. ökade bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden med imgefär800 milj. kr. Ökningen av den totala kreditgivningen till bostadsändamål,motsvarade således i stort sett tillväxten av det utifråninvesteringsberäkningama kalkylerade upplåningsbehovet. Som framgår av tabell 5växte stocken oavlyftade bostadsbyggnads-krediter hos affärsbankerna under 1972med närmare 1,9 raUjarder kr. att järaföras med 400 raUj. Dennakraftiga tillväxt av bosladskrediter i affärsbankerna 1972 sammanhängde somframgått med låg efterfrågan på bosladsobligationer. Sålunda emitteradehypo-teksinstituten bosladsobligationer till ett värde av 5,6 railjarder kr.under 1972 mot 6,9 miljarder . Bil.1 Reviderad nationalbudget lör 167 Tabell9: 5 Bostadssektorns upplåning på kredit marknaden 19701972 Bostadslän hos andra kreditinstitut 1 340 7 695 obligationsmarknadenkora härigenora att rainska med . (tabell 5). I synnerhet varallraänna pensionsfondens nettoköp av bosladsobligationer av betydligt lägreorafattning 1972 än 1971. Däreraot ökade sparbankernas obligationsinnehav nettoraed 1,4 raUjarder kr. 1972 raot 680 railj. Denna kraftiga ökningsararaanhängde raed införandet av systeraet raed likviditetskvoler försparbankerna. Näringslivetsinvesteringar i byggnader och raaskiner ökade värdemässigt 1972 med ungefär 2,2miljarder kr. sora lagerinvesteringama minskade med rant 1,5raUjarder. Totalt ökade alltså näringslivets investeringar med ungefär 700raUj. Paralldit härmed lorde företagens vinstläge ha förbättratsåtminstone vad gäller de större förelagen. Grova beräkningar antyder envinstförbättring på runt 1 mUjard kr. Härigenom skullenäringslivets finansiella sparande uppskattningsvis ha förbättrats raed knappt1/2 raUjard kr. Investeringsfondfrisläppenoch en vinstförsäraruig för företagen ledde 1971 till att uttagen avinvesteringsfondraedel från översteg insättningarna raed 200 raUj.kr. fanns fortfarande möjligheten att användainvesteringsfondraedel, raen den bättre vinslsituationen delta år torde habidragit till att uttagen netto från sjönk. Avsättningarna ochuttagen blev i själva verket ungefär Uka slora 1972. Upplåningen på denorganiserade raarknaden ökade från . 1971 till 10,1 railjarder1972. Saratidigt rainskade dock näringslivets upplåning påobligationsraarknaden raed 300 railj. 1972 (tabell 6). Sålunda lägindustrins obligationseraissioner 1972 järafört raed 1971 på en lägre nivå,raen i förhållande till var emissionstaklen hög både 1971 och 1972(se nedanstående tablå). Företagentillfördes emellertid kapital via aktiemarknaden i något större utsträckning1972 än 1971 (tabell 6). Även näringslivets upplåning utomlands, som koramertill uttryck i betalningsbalansens registrerade Tabell9: 6 Näringslivets upplåning pä kreditmarknaden 19701972 Obligationer och förlagslån Akiier Upplåning hos affärsbankerna Upplåning hos andra kreditinstitut 2 545 8 725 3 120 10 095 privatakapitaltransaktioner samt troligen även i restposten, ökade relativt kraftigt1972. Sålunda upj)gick förändringen av den registrerade upplåningen i form avvärdepapper, direkta investeringar, kort- och långfristiga lån till 200 milj.kr. stannade 1972 på 530 milj. kr. mot 360 mUj. Totaltsynes alltså den privata upplånmgen utomlands ha ökat med drygt 1 miljard kr.1972. Somföljd av det lätta kredilraarknadsläget 1972, torde upplåningen utanför denorganiserade raarknaden ha rainskat. En indikation härpå ger bankemasgarantiförbindelser. Dessa ökade med jämfört och28 % under kreditåtstramningen 1969 och 1970. Utvecklingenav näringslivets finansiella sparande i kombination med kraftigaupplåningsökningar både på den inhemska organiserade kreditmarknaden ochutomlands torde ha inneburit att företagens likvida tUlgångar ökat raer 1972än 1971. Visserligen rainskade netlouttagen frän investeringskonton iriksbanken liksora upplåningen utanför den organiserade kreditraarknaden 1972men denna påverkan torde endast ha varit marginell. En indUcation jiå likviditetsutvecklingenär att industriföretag med fler än 200 anställda ökade sina likvida tUlgångarmed . raot 0,9 raUjarder 1971. Den likviditetsuppbyggnadsom skedde torde ha överstigit den ned-dragnmg som ägderara . Somframgår av tabell 7 fortsatte 1972 den totala bankuilåningen att öka i ungefärsarama takt som 1971. Affärsbankema svarade liksom för merparten avtillväxten 1972 i den totala inlåningen eller för 2,5 mUjarder kr. Vidareskedde, sora redan närants, 1971 och 1972 en stark omsvängning i medelinflödettUl postgirot. Av tabell 7 framgår att också postsparbankens irUåning visade enomskiftning fast i motsatt riktning. Takten i sparbankems.s irUåningsökning,som var raycket hög 1971, avsaktade väsentiigt 1972. I samband med goda skördar1971 ökade inlåningen i jordbrukska.ssoma relativt mycket detta år. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 169 Tabell 9: 7 Inläningsutvecklingen Affärsbanker Sparbanker (samdiga) Postbanken 4 395 3 083 721 1419 -698 1972gällde ett skatteavdrag på för bl. a. jordbrukets raaskininvesteringartill , då avdraget höjdes tUl . infördes även ett10-procentigt skatteavdrag på jordbrakets byggnadsinvesteringar. Dessa avdragsmöjligheterledde till relativt kraftiga investeringar inora jordbraket 1972, vilket kanbidra till att förklara slagnationen i jordbrukskassomas inlåning. Underbåde 1971 och 1972 var det fraraför allt expansionen på de högförränladeinlåningsräkningama, som dominerade affärsbankemas kraftiga inlåningsökning 1971 med övervikt för kapitalkonton och för inlåning på konto medsärskilda vUlkor s. k. specialinlåning. började enkredilförraedling utanför den organiserade raarknaden att få ökad orafattning.Företag och korarauner med kassaöverskotl kunde härigenom fä en förhållandevishög förräntning pä sina medel; förräntningen kan härvid även ha påverkals avde förhåUanden som då rådde på Eurodollarmarknaden. Allt eftersora dennakredilförraedling utanför den organiserade raarknaden expanderade, berördesbankernas inlåningsräkningar i allt högre grad. Detta medförde alt bankerna, påspecialkonto med höga räntor, själva började att konkurrera ora dessakassaöverskollsmedel. Denna utveckling gav anledning till överenskommelser som1969 och 1970 ingicks mellan affärsbankerna. Överenskommelserna innebar försökatt nå kontroll över specialinlåningen och att få en ordning förräntesättningen på dessa konton. I en överenskoraraelse den 18 raars 1971förband sig vidare affärsbankerna att i ränta inte betala överdiskontot pä belopp över 2 milj. kr. och 1/över diskontot för belopp mellan0,5 och 2 milj. kr. Insättningar lägre än milj. kr. skall enligt avtalet placeraspå övriga insättningskonton. Enuppdelning av bankinstitutens inlåning på sektorer visar enligt grovaberäkningar, att kraftiga inlåningsökningar har skett inom koramun- ochföretagssektorerna , medan hushållsinlåningen förefaller ha rainskatunder . Enligt kreditmarknadsstatistiskauppgifter för kommuner skedde ett omslag i utvecklingen av denna sektorsbanktillgodohavande från en minskning med 0,2 mUjarder kr. 1971 tUl en ökning med 2,1 mUjarder1972. Ökningen ägde rum i saratliga bankinstitut. Denna utveckling kan soranämnts ses mot bakgrund av kommunemas starka förbättring av det finansiellasparandet och fortsatt hög upplåning 1972. Förelagsinlåningen tordeuppskattningsvis ha ökat raed rant . I den riktningen pekarutvecklmgen av uidustrins kassa- och banktillgångar liksom den kraftigainlåningsökningen på affärsbankemas specialinlå-nmgskonto. Hushållens lägresparande 1972 jämfört raed 1971 speglas i deras inlåning, som uppskatta!, hasjunkit med runt . a. har den lägre inlåningen ipostsparbanken 1972 jämfört med 1971 samt den avsevärt lägre takten iinlåningsökningen i sparbankerna 1972 mot 1971 kunnat beaktas i en kalkylsom sålunda tyder på att en dämpning i hushållsinlåningen har ägt ram. 9.4 Utblick mot 1973 Utifrån mkomst- och utgiflspirognoserna för de olikasektorerna, som presenteras i de övriga kaphlen, har i detta kapitel vissaskattningar för 1973 av dessa sektorers finansieringsbehov gjorts. Enligt de beräkningar sora presenteras i kapitel 8koraraer statens anspråk på kreditraarknaden att uppgå tiU 6,3 miljarderkr., dvs. sarama belopp som 1972. Kommunerna beräknas enligi; kapitel 8 uppvisa ettutgiftsöverskott på . Efter den avsevärdalikviditetsuppbyggnaden kan man anta att eventuell ytterligare tillväxtav likviditeten komraer att bli betydligt lägre 1973 än 1972. Försämringen avkoraraunemas finansiella sparande skulle därför mer än väl motsvaras av enlägre likviditetsuppbyggnadstakt. Härigenom skulle också komraunemas totalaupplåningsbehov 1973 kunna bli lägre än 1972.