prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Genom trafikledsplanerna, som baseras på prognoser förtrafik-och bebyggelseutveckling, redovisas framtida trafikledssystem med uppdelningpå f järr-, primär-, sekundär- och matarleder. IL anslagsframställning för /74m. är en av de myndigheter somdeltar i pågående försöksverksamhet med programbudgetering. Fr. o. m. /70 harvägverkets verksamhet uppdelats på följande programinriktade anslag pådriftbudgeten, nämligen Ämbetsverksuppgifter, Drift av statliga vägar.Byggande av statliga vägar, Bidrag tUl drift av kommunala vägar och gator.Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator. Bidrag till drift avenskilda vägar, m. m.. Bidrag tUl byggande av enskilda vägar samt Tjänster tillutomstående. I anslagsframställningen för /74 (kalenderåret1974) har förutsatt att dessa anslag bibehålls. Förde delar av verksamheten där ansett det möjligt presen- Prop.1973:1 Bilaga 8 39 terastre olika programnivåer A, B och C som kan sägas representera olikaambitionsnivåer för väghållningen. Enligt verket innebär nivå Ä att nuvarandeförhållanden blir i stort sett oförändrade, medan nivåerna B och C rymmer enpåbörjad inhämtning av de ackumulerade behoven. Genom att kombinera de olikaprogramnivåerna lägger fram tre verksamhetsalternativ, som inom ramenför olika totalanslag söker optimera den totala verksamheten. I samtligaverksamhetsalternativ prioriteras driftprogrammen. föreslår för /74enligt sitt lägsta verksam-hetsaltemativ (I) en anslagstUldelning pådriftbudgeten av ca 2 587 milj. kr., vilket innebär en uppräkning med ca 374mUj. eller jämfört med anvisade ca 2 214 milj. kr. för budgetåret1972/73. Enligt alt. IIoch III begär verketytterligare ca 77 milj. kr. resp. ca 66 milj. kr. Löne- och prisomräkningenanges till ca 160 milj. kr. Den av begärdaanslagsökningen fördelad pä de olika programmen enligt de treverksamhetsalternativen framgår av följande sammanställning, som även angerpris- och löneomräkningens storlek samt i förekommande fall programnivå. Vidare föreslår att samtligaanslag anvisas för kalenderår. För att uppnå detta begärs medel /74 avseende tiden den 1 juli31 för de anslag somnu anvisas för budgetår. Detta innebär utöver vad som framgår av den nyssredovisade sammanställningen ett medelsbehov för anslaget Ämbetsverksuppgifterav , för anslaget Tjänster till utomstående . samt föranslaget Bidrag till drift av kommunala vägar Bidrag tiU drift av enskilda vägar, m.m. 60,0 1973:1 Bilaga S 40 Härjämte föreslår verket att bidragsdelen av anslagenBidrag till drift av kommunala vägar och gator och Bidrag till drift av enskUdavägar m. m. i likhet med byggnadsanslagen anvisas för efterföljande kalenderår,vilket innebär utöver vad som framgår av sammanställningen att anslag förår 1974 begärs med 166 milj. kr. resp. 87,7 milj. kr. /74.Härigenom kan kommuner och enskilda väghållare redan före verksamhetsåretsbörjan upplysas om de medel som kommer att kunna användas under detsamma. På kapitalbudgetendisponeras investcringsanslaget Vägmaskiner m. m. föreslår enmedelsförbrukning om 65,3 mUj. för detta anslag under /74,vilket belopp skall jämföras med investeringsramen för /73 om56,2 mUj. Sammanfattningsvisinnebär enligt anslagsförslaget, att verket inriktar sig på attvidmakthålla en från säkerhets- och framkomlighetssynpunkt godtagbarservicestandard på våra vägar; atthejda den pågående förstöringen av investeratvägkapital och i nägon män inhämta en del av det ackumulerade behovet när detgäller egentligt vägunderhåll; attpåbörja förstärkt vägunderhåll och nya byggnadsobjekt i huvudsak endast i denomfattning som är nödvändig för att förbättra trafiksäkerhet och framkomlighetpå vägar där trafiken överskridit gränsen för att kunnaavvecklas på ett godtagbart sätt; attge bidrag till och enskild väghållning i överensstämmelse medgällande bidragsbestämmelser. De av framlagdaverksamhetsalternativen I, II och III återger uppfattning om denprioritering som är nödvändig vid en knapp medelstilldelning. Alternativen II och III innebär en nägotstörre inhämtning av det ackumulerade behovet än alternativ I. Alternativenför drift och byggande av statliga vägar medger godtagbarsysselsättningsnivå för den i verket fast anställda personalen. Anslaget är ettbudgetårsanslag och omfattar delposterna central administration (andel),översiktiig vägplanering, fastställande av arbetsplaner, försvarsuppgifter ochjärnvägsärenden. Målet för den översiktliga vägplaneringen är att ta fram, analysera och ställa sammanunderlag för statsmakternas utformning av samhällets vägpolitik samt attutreda och formulera de såväl långsiktiga som mera aktuella förutsättningarnaför verkets konkreta planläggning. De efterfrågefaktorer somstuderas kontinuerligt är framtida folkmängdsfördelning i landet med särskUdhänsyn till regionalpolitiska mäl- 1973:1 Bilaga 8 41 sättningar, bostadsbyggandets följdinvesteringari väg- och gatubyg-gandet, arbctskraftspendlingens inverkan påtrafikutvecklingen, fordonsbeståndets utveckling per kommunblock,genomsnittlig körlängd per bil och år sett ur regional synvinkel samtlastbilstratikens transportarbete och struktur. Resultaten avutredningsverksamheten under /72 framgår av de rapporter sompublicerats i meddelandeserie (TÖ): Väginvesteringarnas ochvägstandardens regionala utveckling på det statliga vägnätet (TÖ 117), Väg- och gatuinvesteringarna 197074, olika bebyggelsestrukturersekonomiska konsekvenser för vag- och gatubyggandet, en regional och lokalanalys av de planerade väg- och gatuinvesteringarna (TÖ 118) samt Fordonstal ikommunblock (TÖ 119). Under /72har arbetet vidare i hög grad varit inriktat på metodutveckling av verketsplarUäggningssystem. Utvecklingsarbetet med en funktionell vägbehovsbedömninghar förts fram till en utredningsfas som innebär en klassificering avhuvudvägnätet (riksvägar och primära länsvägar) på funktionella grunder. För den kommande femårsperioden planeras enintensifierad verksamhet i syfte att få fram och analysera material som är avbetydelse för olika väg- och trafikpoUtiska ställningstaganden. För perioden beräknasett reellt oförändrat årligt medelsbehov av ca 1,1 milj. kr. uppgifter vid fastställande av arbetsplaner regleras bl.a. i väglagen (1971:948) ochvägkungörelsen (1971: 954). Efterfrågan inom detta område är beroende avomfattningen, lokaliseringen och svårighetsgraden av vägbyggandet. F.n. saknastillräcklig erfarenhet av de nya vägförfattningarna för att säkert kunnabedöma den framtida nödvändiga resursinsatsen. En viss ökning kan dock redan nuförutses. För /74 begär . Under delposten försvarsuppgifter är mälet att bl. a. genomåtgärder beträffande fredstida arbetsplaner och förändringsärenden,krigsvägplaner, tillgodoseende av personal och materialbehov,för-svarsutbildning och säkerhetsskydd initiera och samordna krigs-och beredskapsplanläggning samt förbereda dess försvarsorganisation. Verketsinnehav av reservbromateriel syftar till att vid broskador i fred och vidkrigsskador snabbt ge trafiksäkra reservförbindelser med stor kapacitet. Verket begär förförsvarsuppgifter för /74 ca 3,8 milj. kr. i sitt lägstaalternativ, vilket innefattar inhämtning av under tidigare budgetåreftersläpande utbildning för det frivilliga driftvärnet samt viss ökning avvägförvaltningarnas beredskapsplanläggning. 1 verksamhetsalternativ III ingårdessutom anskaffning av en reservbrosats för ca 1,9 milj. kr. Prop.1973:1 Bilaga 8 42 väntas för den kommande femårsperioden i stort sett samma arbetsuppgiftersom . Ärendenas omfattning ökar dock på grund av snabbspårvägs- ochtunnelbaneexpansionen samt av att blivit järnväg ochdärmed kommit under verkets tillsyn. För /74 begär verket . Sammanlagt begärs under anslagetÄmbetsverksuppgifter för /74 enligt verksamhetsalternativ I ochII 6,4 milj. kr. samt enligt alternativ III8,3 milj. kr. Kompensation för pris- och löneomräkning utgör . Verket framhåller slutligen att enomläggning av anslaget Ämbetsverksuppgifter till kalenderår är önskvärd föratt eliminera det administrativa merarbete och de svårigheter iplaneringsarbetet som orsakas av att medel för ifrågavarande anslag f. n.tUldelas för budgetär medan kalenderår är anslagsperiod för huvuddelen avvägverkets övriga verksamhet. Detta medför en engångsuppräkning för att täckamedelsbehovet för tiden 1 juli31 med 3,2 milj. kr. Anslaget är ett kalenderårsanslag oi:havser framförliggande kalenderår. äskande avser således . Drift av statliga vägar omfattar delsåtgärder för trafikens framkomlighet och säkerhet, dels åtgärder för attbibehålla standarden på vägnätet, dels vissa förstärknings- ochombyggnadsarbeten av främst de sekundära och tertiära vägnäten. Av dessa tregrapper har de två första, benämnda servicearbeten och egentligt vägunderhåll,av naturliga skäl fått sättas i främsta rummet vid dispositionen av tUlgängligamedel. En utgångspunkt för planeringen avdriftåtgärderna på det statliga vägnätet har varit ambitionen att bibehålla eni förhållande till trafikutvecklingen i stort sett oförändrad servicenivå. Dettorde inte vara möjlig att i någon märkbar utsträckning minska omfattningen avsnöröjning, halkbekämpning, hyvling av grusvägar, färjedrift etc. utan attdetta skulle få menlig inverkan på framkomlighet och trafiksäkerhet. En tillfredsställandeservicenivå torde vara en förutsättning för att såväl person- somgodstransporter kan ske någorlunda planmässigt även vid sväraväderleksförhållanden, vilket är av väsentiig betydelse för övriga samhällsfunktioner.Servicearbetena måste således enligtverket, vid samtliga planeringsnivåer, betraktas som fasta och motsvarar för år1974 en kostnad av 593 milj. kr. Oförändrad service förutsätter vidareviss nivå för det egentliga vägunderhållet framförallt vad beträffarbehov som måste tillgodoses med bäde kortsiktiga och mera långsiktigaåtgärder, t.ex. beläggnings-, oljegrus- och grusvägsarbeten. Detta krav ärenligt verket uppfyllt i de redovisade programniväerna. 1973:1 Bilaga 8 43 För att erhålla bättre kännedom omtUlständet på och utvecklingen av vissa kostnadskrävande delar av det egentligavägunderhållet har utförts en underhållsinventering.Undersökningen omfattade asfaltbeläggningar och diken. Vid inventeringenbedömdes bl. a. asfaltbeläggningarstillstånd från slitage- och bärighetssynpunkt. noterades typoch ålder på beläggningen. Genom trafikräkningar hardessutom trafikflödet kunnat uppskattas per vägavsnitt. Möjlighet finns alltsåatt ställa exempelvis slitaget i relation till beläggningstyp ochtrafikbelastning. Den ärliga slitagekostnaden har i stortsett fördubblats främst besroende pådäckdubbarna. Enbart användandet av däckdubbar medför enligt vägverketsuppskattning ett behov av beläggningsätgärder för ca 60 milj. kr. pådet statliga vägnätet. Dubbandelen har förmodligen nätt sitt högsta värde strö-saltningen torde bidra till detta och under förutsättning av framdelesoförändrad andel kan slitagekostnadsökningen uppskattas till per är medhänsyn till trafikutveckling och vägnätsförändring. Med kännedom om möjliga insatser tillföljd av anvisade medel har verket beräknat det vidmitten av ackumulerade icke tUlgodosedda behovet av egentligtvägunderhåll. Vad gäller asfaltbeläggningar omfattardet sålunda framräknade ackumulerade underhållsbehovet ellerdrygt halva det asfaltbe-lagda vägnätet. Kostnaden för att tillgodose dettabehov uppgår till ca 530 milj. kr. Det årliga slitaget av asfaltbeläggningarmotsvarar väg innebärande en kostnad av ca 140 milj. kr. Det ärliga dikningsbehovet omfattar drygt5 väg och kostar tiUsammans med övrig torrläggning ca 30 milj. kr.Kostnaden för det ackumulerade torrläggningsbehovet har beräknats tUl ca 450milj. kr., varav hänför sig till det tertiära vägnätet. Det ackumuleradebehovet av övrigt egentligt vägunderhåll, som avser framförallt grasning ocholjegrasbehandling, redovisas till ca 90 milj. kr. Det totala ackumulerade icketillgodosedda behovet av egentligt vägunderhåll kan vid mitten av år 1973således beräknas uppgå till ca 1 070 milj. kr. Det årliga behovet av underhållför att kompensera förslitningen, utan att ta igen något av det icke tillgodoseddabehovet motsvarar för är 1974 en kostnad av ca 425 milj. kr. Enligt det redovisade behovet försekundära och tertiära vägar erfordras förstärknings-och förbättringsåtgärder för ca 2800 milj. kr. För att täcka detta behov skulle krävasca 255 mUj. En begränsning av ambitionen i paritet medbyggnadsanslaget till att utföra av behovet innebär enårlig insats av ca 155 milj. kr. till vilket skall läggas gemensamma kostnaderpå . Iett betydande antal fall medför förstärknings- och förbättringsarbe- Prop.1973:1 Bilaga 8 44 tensom insätts på ett tidigt stadium att i och för sig angelägnanybygg-nadsågärder kan skjutas framåt i tiden. Detta gäller såväl huvudvägnätetsom det sekundära och tertiära vägnätet. Det är därför angeläget attmedelstilldelningen till väghåUningen blir sådan att utrymme finns förförstärknings- och förbättringsåtgärder. Därtill kommer att dessa åtgärderbehövs för att skapa en balanserad sysselsättning. Arbetena utförs i storutsträckning , då alternativ sysselsättning ofta saknas. programnivå A för år 1974uppdelad på olika kostnadsposter framgår av följande sammanställning (milj.kr. Denna programnivå, som enligt verket ärett minimialternativ, innebär i huvudsak att åtgärder inom det egentligavägunderhållet kan utföras som i stort svarar mot det ärligen uppstående behovet.Det ackumulerade icke tillgodosedda behovet förblir oförändrat, dvs. ca 1 070milj. ca82 milj. kr. kan satsas på förstärkt vägunderhåll. I förhållande till anvisade medel för år1973 innebär denna nivä en ökning med ca 220 milj. kr. Av beloppet beräknas ca66,6 milj. kr. utgöra kompensation för pris- och löneomräkning. Programnivä B, som är lika med verketsäskande enligt verksamhetsalternativ I, innebär utöver nivå A att ytterligare90 milj. kr. kan satsas på det egentliga vägunderhåUet och ytterligare 10 milj.kr. på det förstärkta vägunderhållet. Detta betyder att det ackumuleradebehovet av egentligt vägunderhåll planeras bli tUlgodosett under en10-års-period samt att av årsbehovet pä sekundära och tertiära vägarkan åtgärdas. Programnivå C, som utgörverksamhetsalternativen IIoch III, innebär attytterligare 70 milj. kr. kan satsas på det förstärkta vägunderhållet. Det bUrhärigenom möjligt att tUl är 1985 åtgärda av behoven på sekundära ochtertiära vägar och uppnå likvärdig standard på de sekundära vägarna iolika delar av landet. framhåller att ett oförändratreellt anslag för uppgår till ca 981 milj. kr. Den nödvändiga fastainsatsen i fråga om ser- 1973:1 Bilaga 8 45 vicearbeten medför att det egentligavägunderhåUet vid ett anslag av denna storlek ytterligare måste eftersättasoch medger endast synnerligen begränsade insatser på det förstärktavägunderhållet. Kostnaden för det eftersatta beläggningsbehovet skulle öka tillca 580 milj. kr. motsvarande en yta på av det belagda vägnätet. Desammanlagda kostnaderna för inhämtning av det eftersatta behovet skulle därviduppgå till ca 1 155 mUj. Ett otillräckligtegentligt vägunderhåll innebär enligt inte bara övervältring avkostnader utan medför också att bara de mest akuta behoven kanåtgärdas. Detta medför ofta dels en högre framtida kostnad för de åtgärder sominte kunnat komma till utförande, dels att redan vidtagna enklare åtgärdermåste upprepas varigenom de sammanlagda kostnaderna för dessa blir högre. Enkonsekvens härav blir också att trafiksäkerheten minskar genom att man tvingatsutföra endast enklare underhållsåtgärder efter vilka ojämnheter och spår ivägbanan finns kvar. Förstärknings- och förbättringsåtgärderna måste också alltmerkoncentreras tUl de vägar som redan har slitlager av asfalt eller oljegrus.Anledning härtill är det ökade slitaget på grund av ökad belastning ochanvändning av däckdubbar samt de eftersatta torrläggningsarbetena och däravföljande ökad risk för skador under tjällossning genom nedsatt bärighet. Vidett oförändrat anslag beräknas inom den närmaste femårsperioden tvåtredjedelar av förstärkningsmedlen behöva satsas på redan belagda elleroljegrusade vägar. kan sä mycket som 45 å behöva satsas pähuvudvägnätet till följd av eftersatt egentligt vägunderhåll och OtUlräckUgainvesteringsanslag. Detta försätter det sekundära vägnätet i ett bekymmersamtläge. framhållerslutligen att en medelstilldelning motsvarande oförändrat reellt anslag medföratt sysselsättningssvårigheter beräknas uppstå för 200300 man.Inlejningsvolymen och materielanskaffningen måste minska och verksamheteninriktas mera på arbeten med låga dagsverkskostnader med åtföljandeproduktivitetsminskning som resultat. Byggande av statliga vägar Detta anslag, som 1likhet med föregående anslag är ett kalenderårs-anslag och avserframförliggande kalenderår, omfattar ny- och ombyggnadsåtgärder på detstatliga vägnätet. har dessa åtgärder i huvudsak fåttinriktas på huvudvägnätet och övriga trafikstarka leder för säväl kollektivsom individuell trafik. Målet för byggande avstatliga vägar anges i behovsinventeringar. Resultatet avbehovsinventeringen fram tUl framgår av verkets sammanställningarBehovsinventering för byggande av huvudvägar samtBehovsplan 19711985 för sekundära och tertiära vägar. Den förstnämnda är enreviderad upplaga av den tidigare behovsplanen som i huvudsak överensstämde medbedömning- Resultatet enligt behovsinventeringen 19731985 för huvudvägarjämfört med tidigare behovsplan innebär en minskad behovs volym med ca 15 %.Detta är en följd av att infört vissa ändrade bedömningar i fråga omkriterierna på godtagbar resp. icke godtagbar standard. Vidare har temporäraåtgärder som breddnings- och förstärkningsarbeten i högre utsträckningföratsätts liksom högre trafikmängder vid val mellan olika typsektioner. Följande tabell anger kostnaderna totaltför ombyggnader och förbättringar för olika vägkategorier under perioden19741985. Förbättringarna innefattar även de åtgärder i form av förstärktvägunderhåll som redovisats tidigare under anslaget drift av statliga vägar ochsom kostnadsberäknats till 2 800 milj. kr. I förhällande till angivnabehovsinventeringar har justeringar gjorts för produktionen ochför den planerade produktionen genom ordinarie vägbyggande och1973 samt för de beredskapsarbeten som är beslutade . (E F G H) (K LM) (N O P R) (AC BD) understryker i sammanhanget,att resultatet av behovsinventeringarna är en funktion av befintlig vägstandard,uppställda standardkrav samt trafikflödet. Om bUtätheten blir 20 %lägre än vad som antagits, bedöms erforderliga kostnader på huvudvägarna minskamed eUer ca 650 milj. kr. En minskning av biltätheten påverkarinte i nämnvärd utsträckning kostnaderna för det sekundära och tertiäravägnätet. Det sammanlagda medelsbehovet förperioden 19741985 i fasta priser uppgår således till i runt tal 10 650 milj.kr. för huvudvägnätet och till ca 4 550 milj. kr. för det sekundära och tertiäravägnätet. 1973:1 Bilaga 8 47 sistnämndabeloppet avses ca 2 800 milj. kr. att bestridas inom programmet drift avstatliga vägar som förstärkt vägunderhåll. Övrig erforderlig medelstUldelning ca 12 400 milj. kr. ingår i programmet Byggande av statliga vägar. Till detangivna totalbeloppet skall läggas kostnader för admirUstration, projekteringoch utvecklingsarbete, bidrag tUl tunnelbanor samt mervärdeskatt om ca 230milj. Det årliga behovet av medelstilldelning för att uppfylla dengjorda behovsinventeringen uppgår således enligt till ca 1 360 milj.kr. De insatser som AMS gör har visstinflytande pä behovet av ordinarie medel som helhet. För att enombyggnad eller förbättring av en väg skall kunna genomföras somberedskapsarbete gäller att objektet skall ingå ibehovsinventering och i princip vara av sådan angelägenhet att det är upptageti flerårsplan eller långtidsplan; behov avsysselsättning skall föreligga i regionen (avsteg från denna principföreligger då AMS anordnar speciella förläggningar); objektet inte skallvara planerat att utföras med ordinarie medel då det är aktuelltatt utföra det som beredskapsarbete. Det tredje kravet medför att ettberedskapsarbete inte minskar behovet av ordinarie resurser i motsvarande gradunder . Större beredskapsarbeten resulterar som regel i en avlastningav ordinarie resurser tidigast efter ca tre till beroende påberedskapsarbetets storlek. För sådana beredskapsarbeten som endast pågårunder kan avlastningen ske tidigare. Koncentreras mindre objekt till ettfåtal län blir den kortsiktiga avlastningen av behovet av ordinarie resurserförhållandevis liten i landet som helhet. Så var t. ex. fallet under budgetåret1971/72. Under /72 har vissaberedskapsarbeten bedrivits samplanerade med ordinarie produktion. Till dessaobjekt har AMS gett ett bidrag som inneburit en tidigareläggning av objektet.Avlastningseffekten pä erforderliga ordinarie resurser inträffar i dessa fallunder de år som objekten skulle ha avslutats om de byggts enbart med ordinarieresurser. VUka insatser som AMS kommer att göraunder kan inte nu förutses, men även vid mycket storainsatser på AMS-sidan finns enligt verket en nedre gräns för anslag avordinarie medel, beroende på att kostnader alltid är intecknade för pågåendeobjekt och total flexibilitet inte finns när det gäller personal och maskinellaresurser. Maj:ts direktiv för upprättandeav flerårsplaner för perioden 19731977 harangivits en anslagsvolym om 725 mUj. Programnivå A somsamtidigt utgör verksamhetsalternativ I och II harlagts på denna nivå, dock med en begränsad kompensation för pris- och lönestegringar.Nivån innebär minskning av byggnadsvolymen i 1973:1 Bilaga 8 43 Programnivå B, som utgörverksamhetsalternativ III, möjliggör en i jämförelse med oförändradbyggnadsvolym, vilket innebär ett belopp om ca 775 milj. kr. TUl följd avverkets prioritering av driften i förevarande anslagsframställning ingår inteprogramnivå C 825 milj. kr. i något av verkets tre föreslagnaverksamhetsalternativ. De långsiktigakonsekvenserna av olika programnivåer, om man förutsätter att dessa skuUefortiöpa fram tUl i fasta priser, framgår av nedanståendesammanställning. I denna har antagits att AMS-insatserna, i fast penningvärde,i genomsnitt uppgår tUl 150 milj. kr. Programnivå Ordinarie Beredskaps- Administra- Nettomedels- Medelstill- medel arbeten tion, moms tilldelning delning (1+23) (11x4) Om insatserna sker iproportion till det inventerade behovet pä huvudvägar ca 8 300 milj. kr. päriksvägar och ca 2 360 milj. kr. på primära länsvägar resp. sekundära ochtertiära vägar ca 1 700 milj. kr. kommer vid programnivå A avinventerat behov att vara åtgärdat , vid programnivå B ochvid-programnivå C ca DD -/O. Bidrag till drift av kommunala vägar och gator Anslaget är ettbudgetårsanslag, men bidragsdelen avser till skillnad från motsvarandebyggnadsanslag innevarande kalenderår. För /74 begärs såledesbidragsmedel för . Under anslaget redovisasbidragsgivningen till drift av allmänna vägar och gator som är nödvändiga förden allmänna samfärdseln inom de kommuner som är väghållare. Bidrag utgår i mån avtillgång på medel av det belopp, vartill kostnaderna för drift av debidragsberättigade vägarna och gatorna beräknas skäligen böra uppgå.Driftkostnaderna fastställs för en tvåårsperiod av statens vägverk medutgångspunkt från av kommunerna lämnade uppgifter. Ny driftkostnadsberäkningskall utföras avseende . harförfattningsenligt en ny fullständig driftkostnadsberäkning för tväårsperioden19721973 genomförts och fastställts. Enligt denna är den beräknade skäliga ärliga driftkostnaden 1973:1 Bilaga 8 Koumiunikationsdepartementet 49 165,6milj. kr., vilket motsvarar ett statsbidrag av ca 158 milj. kr. Kommunernasmotsvarande beräkning utvisar en total årlig driftkostnad av 272 milj. kr. Däbidragsmedlen avseende är 1972 maximerats till 142 milj. kr. har verket genombeslut fördelat de tillgängliga medlen i direkt proportion tUlfördelningen av den beräknade skäliga driftkostnaden. På grund av anslagets karaktär angerverket endast en programnivå och ett verksamhetsalternativ. är den av beräknadedriftkostnaden, som angetts, 165,6 milj. kr. motsvarande ett bidragsbelopppå ca 158 milj. kr.