prop · FW0354 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop 1973:54 Maj:ts proposition till angående vuxenutbildning;given . Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå attbifalla de förslag ora vars avlåtande till föredraganden heraställl. De senaste årens insatser för vuxenutbildningen har iförsta hand syftat tUl att underlätta för de kortutbildade att förbättra singrundutbildning. utgår ett särskilt lilläggsbidrag tUlstudiecirklar på grundskolenivå i äranena svenska, engelska, matematik ochsamhällskunskap. I samband med arbetsmarknadsutbildning får ett flertal kursdeltagareen lång utbildning i allmänna ämnen. Kommittén förförsöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX) bedriver en uppsökande verksamhetpå arbetsplatserna för att utröna möjligheterna alt nå kortutbildade som pågrund av t, ex, arbetsförhållandena eller hinder av social eller psykologiskart har svårt för att påbörja studier. Försöket pågår till utgången /73, Därefter sker en utvärdering av verksaraheten. För alt denuppsökande verksamheten inte skall behöva avbrytas föreslås att medel bevUjasför uppsökande verksamhet även under /74, För att förstärka insatserna för de finska invandrarnaföreslås alt medel beviljas för en ny folkhögskola i , Det tidigarefolk-skoleseminariet i upplåtes av staten till Riksförbundet finskaföreningar i , som blir huvudman för den nya skolan. Skolorna för vuxna i och skall finnaskvar under statligt huvudmannaskap. Ett nytt system med friare resurstilldelningtill skolorna föreslås. Härigenom underlättas möjligheterna att an- Prop.1973: 54 2 ordnakurser i t, ex, tekniska ämnen där man på grund av för lågt elevantal iblandinte har kunnat starta en kurs, Ipropositionen föreslås vidare en förenkling av statsbidragsreglerna till studiecirkelverksaraheten.Statsbidrag till handledare och studie-materiel beräknas nu för varjestudiecirkel. Enligt den föreslagna ordningen ska beräkningen göras på varjelokal anordnare av studiecirkelverksamhet. Dentekniska utbUdningen vid högskolan i bedrivs i viss utsträckning medhjälp av television. Högskolan har lokalmässiga och tekniska resurser för TV-undervisning.Kommittén för TV och radio i utbildningen (TRU) och från den 1 juli 1972kommittén för den fortsatta verksamheten med radio och television iundervisningen har svarat för produktionen av undervisningsprograra efterproduktionsplaner som fastställts av universitetskanslersämbetet i samråd med TRU-komrait-ténoch högskolan i . Medhänsyn till de speciella förutsättningarna för TV-undervisning vid högskolan iLinköping bör undervisning med hjälp av TV även bedrivas vidhögskolan. Det bör dock i fortsättningen ankomma på berörda organ inomhögskolan att bestämraa hur TV skall användas i undervisningen, Saraarbelet raellanhögskolan och kora-mittén för den fortsalla verksamheten med radio ochtelevision inom utbildningsväsendet föreslås bli baserat på årligaöverenskommelser, Ipropositionen behandlas för övrigt vissa frågor rörande den kommunala vuxenutbUdningen, Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Ministern för utrikes ärendena , statsråden , , ,, , , , , , , ,, StatsrådetMoberg anraäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga angående vuxenutbildning och anför. I prop, 1973: 1 (bil, 10 s,479 och 481) har Kungl, Maj:t föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /74 beräkna a) till Statliga skolor för vuxna: UIbildningskostnaderett förslagsanslag av ,, b) till Statliga skolor för vuxna: Material försjälvstudier ett reservationsanslag av ,, c) till Stadiga skolor för vuxna:Undervisningsmateriel m. m. ett reservationsanslag av ,, d) tillBidrag tdl siudiecirkdverksamhel ett förslagsanslag av e) tillBidrag tid studieförbund ett anslag av . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Underde har en rad viktiga beslut fattats på vuxenutbildningensområde, I det följande koraraer jag att ge en redogörelse för nuvarandeutbildningsvägar för vuxna liksom av utredningsläget på orarådet. har önskeraålora förändringar förts fram i skrivelser från rayndigheter och kommittéer. () hari skrivelse inkommit med förslag angående statens skolorför vuxna i och , Skrivelsen bygger på förslag från denarbetsgrupp SÖ tillsatte (SSV-gruppen) med uppgift attskyndsamt kartlägga Prop.1973: 54 4 destatliga vuxenskolornas organisation och arbetssätt. Arbetsgruppen redovisadeden sitt uppdrag i en rapport, som har remitterats tiU 22statliga och kommunala myndigheter, lärarorganisationer, elevkårer ra, fl, Korarailténför den fortsatta verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet, som fr. o. ra, övertagit ansvaret för denproduktionsenhet sora tidigare TRU-komraillén ansvarat för, har i skrivelse den12 överlämnat förslag beträffande produktion och användning avförproducerat studiematerial med bl, a, TV-inslag för den tekniska utbildningenvid högskolan i , Isin anslagsframställning för /74 har SÖ begärt medel förersättningsverksamhet vid folkskoleseminariet i , SÖ tillsatte den 12juli 1971 en arbetsgrupp med uppgift alt pröva raöjlighelerna att lokaliseralämpliga utbildningar till . Därvid förutsattes att utbildningarna imöjligaste mån skulle förläggas tUl folk-skoleserainariets lokaler i ,eftersora denna skola enligt statsmakternas beslut skall upphöra den 30 juni1973, SÖ:s anslagsfraraställ-ning i denna del bygger på arbetsgruppens förslag, Idetta samraanhang anraäls även SÖ:s anslagsfraraställning för budgetåret1973/74 i vad avser vissa anslag inom vuxenutbildningsområdet. 2 Nuvarande utbildningsvägar för vuxna Inomden kommunala vuxenutbildningen anordnas undervisning enligt läroplanerna förgrundskolans högstadium och gymnasieskolan, I den senare undervisningen ingåräven särskild yrkesinriktad undervisning och särskild teknisk undervisning.Huvuddelen av undervisningen anordnas i form av deltidskurser och är tillövervägande delen organiserad som kvällsundervisning. På vissa orter förekoraraeräven undervisning , SÖmedger kommun (eller landsting) alt anordna vuxenutbildning, medanskolstyrelsen (utbildningsnämnden) beslutar om de kurser som skall anordnas.För att en kurs skall få komma tUl stånd krävs att antalet eleverstadigvarande är lägst tolv och högst 35, Inom det allraänna stödområdet (exkl,g-ort, dvs, ort med tre- eller fyraårig gymnasieskolelinje) får dock antaletelever vara lägst åtta. 1973: 54 5 elever får specialundervisning anordnas. Sådan speciellkurs får påbörjas om elevantalet varaktigt beräknas uppgå lill lägst fem. /73 pågår försök med kurser med lägst åtta elever på orter därskiftarbete förekommer i större omfattning. Som lärare tjänstgör i allraänhet tiralärare, men ävenpensionerade lärare får anställas. Inom det aUmänna stödområdet (exkl, g-ort)får lärare i och gymnasieskolan i sin tjänst inräkna undervisningi den komraunala vuxenutbildningen. När vuxenutbUdningen är förlagd tillskolenhet för ungdorasutbildning skall en särskild arvodestjänst somstudiereklor finnas. Om den kommunala vuxenutbildningen är av stor omfattningfår särskild skolenhet för vuxenutbUdning inrättas. Förutsättningen härför äratt utbildningen varaktigt beräknas motsvara rainsl 16,5 poäng, varvid 1,5poäng beräknas för varje påbörjat 800-tal lektioner. Vid sådan skolenhet skallfinnas en ordinarie tjänst sora rektor och i vissa fall en eller fleratjänster som studierektorer. För den kommunala vuxenutbildningen får också studie- ochyrkesvägledare anställas, Statsbidrag utgår av utgifterna för löner ra, m,tiU lärare och skolledare. Vidare ulgår bidrag tiU tekniska stödåtgärder förhandikappade studerande enligt samma grunder som vid gymnasieskolan. Tillkostnader för intagning av studerande och uppsökande verksamhet utgår bidragmed saramanlagt av statsbidraget tUl lönekostnader (exkl,arbetsgivaravgift). Bidrag till kostnader för studiehandledning samt studie-och yrkesorientering utgår enligt särskilda bestämmelser. Slutligen kanstatsbidrag utgå för kurser sora anordnas inora det allmänna stödområdetutanför g-ort med tre fjärdedelar av kostnaderna för lärarnas resor. 2.1.4 Dimensionering och ämnesval reform har medfört en kraftig expansion av denkommunala vuxenutbildningen. Under /68 fanns det kvällsgyrana-sieri ca 30 kommuner. hade 335 av landets 464 kommuner infört koraraunalvuxenutbildning. Av dessa 335 korarauner hade 275 såväl grundskole- sora gyranasieskolekurser,20 hade endast grundskolekurser och 40 endast gymnasieskolekurser. Vid sammatidpunkt fanns sammanlagt 34 skolenheter för vuxenutbildning i 26 kommuner. deltog ca 154 000 elever i denkommunala vuxenutbildningen. Av dessa fanns ca 37 000 i ämneskurser motsvarandegrundskolans högstadium, ca 52 000 i kurser motsvarande gymnasiet ochfackskolan och ca 65 000 i gymnasieskolans övriga kurser. Prop.1973: 54 6 Destuderande kan i aUmänhet välja att antingen läsa enstaka ämnen eller att läsaför fullständig kompetens i den aktuella skolformen. Undervisningen ärorganiserad som koncentrationsläsning, vilket innebär att eleven vanligtvisläser ett eller två-tre ämnen . Deämnen som lästes av det största antalet studerande vari tur och ordning: engelska, svenska, tyska, samhällskunskap, socialkunskap,fysik och historia. Vid de yrkesinriktade kurserna ges utbildning för ettstort antal yrkesområden inom industri, hantverk, handel och kontor samt förvårdyrkena. Mellan yrkesinriktade kurser och studieförbundens kurser har enligtbeslut gjorts en gränsdragning, vilket fått till följd att vissa kurser i t,ex, språk och konsthantverk överförts till studieförbunden. Elevernastidigare utbildning varierar i de olika ämneskurserna. Elever med realskolaeller flickskola som utbUdningsbakgrund dominerar i gymnasieskolekurserna,medan den övervägande delen av eleverna i grundskolekurserna endast harfolkskola. Av eleverna i grundskole- och gymnasieskolekurserna var avmännen och av kvinnorna och man kan konstatera en fortsattförskjutning mot högre åldrar i rekryteringen till den kommunalavuxenutbildningen. Inom alla åldersgrupper deltog fler kvinnor än män. Enpraktisk-pedagogisk utbildning om två terminer sora är särskilt avpassad förlärare vid den statliga och koraraunala gyranasiala vuxenutbildningen anordnasfr. o. m, vid i , Antalet intagningsplatserberäknas vara ca 25 per termin. Praktikterminen för lärarkandidaterna skaU helteller delvis förläggas tiU komraunal gymnasial vuxenutbildning. Vid antagningentill denna särskilda utbildning gäller samma villkor som för övriga ämneslärarkandidater. Förden riksrekryterande vuxenutbildningen finns statliga skolor för vuxna iNorrköping och , Vid dessa skolor ges utbUdning enhgt läroplanerna förgrundskolans högstadium, gymnasieskolans tvååriga ekonomiska, sociala ochtekniska linjer, tre- och fyraåriga hnjer samt särskUd teknisk utbildning. Undervisningenvid statens skolor för vuxna bygger på en kombination av självstudier i formav brevskolestudier och muntlig undervisning under återkommandekurser vid resp, skola, s, k, varvad undervisning. Fr.o, ra, vårterrainen 1968 anordnas vid skolan i även Prop.1973: 54 7 renkorrespondensundervisning, vilken i likhet med den varvade undervisningen ärhelt kostnadsfri. Statensvarar för personalkostnader, kostnader för material för självstudier samt förviss utrustning och undervisningsmateriel m, m. Bestämmelserora den statliga riksrekryterande vuxenutbildningen har meddelats i kungörelsen(1971:424) om och statlig vuxenutbUdning (ändrad : 313), Folkhögskolornaskiljer sig i många avseenden från andra jämförbara utbildningsformer. Varjeenskild skola formar själv sin verksamhet i anslutning tillfolkhögskolestadgans första paragraf som lyder: »Folkhögskolan har tUl uppgiftatt meddela allmän medborgerlig bildning. Dess verksamhet bör särskilt syftatill att bibringa eleverna insikt om deras ansvar som människor ochsamhällsmedlemmar. Den bör utformas så, att elevernas samarbetsvilja starkes,deras förraåga till självständigt tänkande och kritiskt oradöme utvecklas samtderas raognad och studieinlresse främjas, I enlighet med denna målsättningutformar varje folkhögskola sitt arbetssätt,» För folkhögskolan finnsingen centralt fastställd läroplan. Endast äranet rausik är obligatoriskt ialla årskurser, I övrigt föreskriver folkhögskolestadgan obligatoriska ämnenendast i den första årskursen. Dessa ämnen är, förutom musik, svenska språket,litteratur, historia, samhäUslära, psykologi och matematik samt minst ett av äranenageografi, fysik, kemi och biologi med hälsolära. I ämnesplanerna är de vanUgaskolämnena dominerande, men ämnesrubriceringarna avviker ofta frånungdomsskolans. Man kan sålunda finna undervisningsämnen som railjökunskap, u-landskunskap,forskning och politik, adrainistra-tion, kulturorientering,eUer stadsplanering.Genom kungörelsen (1966: 24) om kompelensvärde ra, ra, (omtryckt1972: 315, ändrad 1973: 8) har folkhögskolans kompetensvärde i vissutsträckning definierats. Folkhögskolekurserna kan under vissa betingelserjämställas med högstadium eller fackskola. I vissa fall ger folkhög-skolesludiermöjlighet tUl studier vid universitet eller högskola. Denandra avgörande skillnaden mellan folkhögskolan och andra utbildningsformer gäUerförutsättningarna för att skapa en samlad rail-jö kring studierna och tillfälletiU mänskliga kontakter. Så gott som alla folkhögskolor är internatskolor ochca av alla folkhögskolestuderande använder skolornas internat, Folkhögskolanskaraktär av fri studieforra, mer eller mindre starkt Prop.1973: 54 8 knutentill olika folkrörelser, gör att variationerna är stora, inle bara i fråga omundervisningens uppläggning, ulan också i fråga om skolornas huvudmannaskap.Skolorna ägs av en rad olika huvudmän, men kan med hänsyn till huvudmannaskapetindelas i tre grupper, landstingsskolor, stödföreningsskolor ochrörelseskolor, Stödföreningsskolor-na får vanligen betydande landstingsbidragoch landslingen är representerade i skolornas styrelser. Rörelseskolorna utgöringen homogen grupp. Den folkrörelse som är huvudman är starkt representerad idessa skolors styrelser, men det är vanligt att även landsting och kom.mun ärrepresenterade. Folkhögskolornas fördelning på huvudmannakategorier. (inkl,fiUalskolor) Landsting(och primärkommuner) 52 Kursernakan enligt folkhögskolestadgan vara av tre slag, s, k, vin-lerkurser,ämneskurser och soraraarkurser. Vinterkurs,sora är den dominerande kurstypen, skall omfatta . Vinterkursernakan ingå i en utbildning om två eller tre årskurser. Flertalet folkhögskoloranordnar tre årskurser. Traditionellt uppfattas varje årskurs som fristående.En elev kan alltså bedriva folkhögskolestudier i ett, två eller . Vissaskolor bedriver , med SÖ:s medgivande, icke årskursbundenundervisning, I stället använder raan sig av s. k, nivå- eller stoffgrupperingdvs, eleverna grupperas efter förkunskaper och intressen. Många folkhögskolorhar därutöver speciallinjer parallellt med vinterkursen. ges denna specialinriktadeundervisning jämsides med den raera allraänna undervisningen, t, ex, på ensärskild linje, I andra fall är andra eller tredje årskursen specialinriktad. SärskUdalinjer finns för exempelvis musik-utbUdning, ungdorasledarutbildning, u-landsfrågor,journalistik, konst och teater. Elevernavid vinterkurserna är i allmänhet unga vuxna. Genomsnittsåldern är minimiåldern är . De flesta elever kommer till folkhögskolan för att fåbehörighet alt antas till viss yrkesutbildning. 1973: 54 9 I denna grupp ingår numera ofta, särskilt vidnorrlandsskolorna, också studerande, som får arbetsmarknadsutbildning. Äraneskursskall sträcka sig över minst , enligt folkhögskolestadgan. Förutom de s,k, frislående ämneskurserna, som f, n. utgör den mest expansiva delen avfolkhögskolornas verksamhet, finns det dessutom s, k, anslutna ämneskurser,dvs, kurser som utgör fortsättning på vinterkurserna, Äraneskursernaarrangeras ibland i saraarbele med folkbildningsorganisationer. Ämneskursernasinnehåll kan vara mycket varierande. Det kan röra sig om kurser påuniversitetsnivå och kurser för utvecklingsstörda, kurser i raodern lyrik ochstatskunskap eller rörande strömningar i modern filosofi, kurser igymnastikledarskap, i engelska och i matematik, kurser för pensionärer ellerstudiecirkelledare, för förtroendemän eller invandrare. Antalet elever i folkhögskolornas s. k, vinterkurser /72 ca 13 300 och i ämneskurser ca 2 300 elevermedan antalet elever i äraneskurser kortare än var ca 23 400, Statsbidrag utgår enligt kungörelsen (1966: 758) omstatsbidrag till driftkostnader för folkhögskolor (ändrad : 636)till löner ra, m, till lärare och skolledare av de faktiskakostnaderna. Till kostnader för viss annan personal utgår statsbidrag med50150 % av ett indexbundet bidragsunderlag om , för budgetåret1972/73, Till pedagogisk utrustning m, ra, ulgår statsbidrag med 50 avett bidragsunderlag ora . Vidare utgår bidrag lill folkhögskolanskostnad för kurativ verksamhet som anordnas för eleverna samt för studie- ochyrkesorientering. Efter SÖ:s prövning i varje särskilt fall kan bidrag utgåtill kostnader för personlig assistans åt handikappade elever vidfolkhögskolor samt till försöksverksamhet med ökad lärartäthet för handikappadeelever. Slutligen utgår statsbidrag till dyrare pedagogisk utrustning, till bj'ggnadsarbetenvid folkhögskolor samt ett s, k, saneringsbidrag som ett led i den pågåendesaneringen av de rörelseägda folkhögskolornas ekonomi. 2,3.5 Lärarutbildning Vid i har sedan vårterminen 1970anordnats en särskild praktisk-pedagogisk utbildning av lärare för folkhögskoloroch övrigt folkbildningsarbete. Till utbildningen har antagils dels sådana somavlagt filosofie kandidatexamen eller motsvarande, dels sådana som på annatsätt, t, ex, genom aktivt arbete inom del fria 1973: 54 10 och friviUiga folkbildningsarbetet, ansetts haförutsättningar alt genomgå utbildningen. Antalet intagningsplatser beräknasvara ca 30 per termin. Den verksamhet som studieförbunden bedriver har sedanflera årtionden haft en betydande omfattning. Den har en uppbyggnad ochinriktning sora på flera sätt skiljer sig från folkbUdningsverksamheten i andraländer och från de typer av vuxensludier sora organiseras av sarahälle ochföretag, I studieförbundens varierande verksamhet har sedan längeverksamhetsgrenar som föreläsningar och studiecirklar en dominerande ställning. Studieförbundens verksamhet bygger i huvudsak på treprinciper, nämligen principen om fritt och frivilligt studiearbete, principenom folkrörelseanknylnmg samt principen ora objektivitet och allsidig belysning. Det finnsi dag tio av staten godkända studieförbund, av vilka endast ett inte har någonfolkrörelse- eller organisationsanknytning. Det är som harstiftelser vid universiteten sora huvudraan. För att bli godkänt krävs av studieförbundet att det underde tre senaste budgetåren genomfört minst 50 000 statsbidragsberättigade stu-diecirkelliraraarora året, 2.4.2 Allmänna bestämmelser och stadgor Statsbidrag lill allmän studiecirkel utgår enligtkungörelsen (1963: 463) om statsbidrag till det fria och frivilligafolkbildningsarbetet (omtryckt 1970: 329, ändrad : 282) raed 75 %av kostnaderna för ledararvode och studiemateriel, dock högst . Av detta belopp får högst . För aUraänstudiecirkel i svenska, engelska, raatematik eller samhällskunskap sora ihuvudsak ligger på en nivå som svarar mot högst årskurs 9 (s, k,prioriterade cirklar) utgår dessutom ett till-läggsbidrag om högst , per studietimrae.Av tilläggsbidraget får högst . avse ledararvode, Dessutora utgår särskiltstatsbidrag för ad-rainistration och uppsökande verksamhet med , för varjestudietimme. Bidrag tUl dessa cirklar utgår av kostnaderna för ledararvodeoch studiemateriel, dock högst , , TUläggsbidrag ochsärskilt bidrag ulgår även för allmän studiecirkel som har till syfte attutveckla handikappades färdigheter att raeddela sig. 1973: 54 11 Förstudiecirkel inora det allraänna stödområdet ulgår dessutom statsbidrag av kostnaderna för resekostnader och traktamente tiU ledare. Föralt statsbidrag skall utgå tUl en studiecirkel krävs bl, a. att den har lägst 5och högst 20 deltagare, att den omfattar rainst 20 sludieliraraar fördelade påramst , att den har högst två sam-raankoraster samthögst tre studielimmar per sammankorasl. Ledare för studiecirkel skallgodkännas av studieförbund. Vissa undantag från dessa bestäraraelser är raöjliga. Statsbidrag tilluniversitetscirkel utgår av kostnaderna för lärararvode och studiemateriel,dock högst med . Av detla belopp får högst . Vidare utgår bidrag av kostnaderna förresekostnadsersättning och traktamente tUl ledare. För att statsbidrag skallutgå tUl universitetscirkel fordras att den skall omfatta minst 48 studietimmarfördelade på minst 16 sararaankoraster. Antalet deltagare skall vara rainst 5och högst 25. Ledare för universitetscirkel skall ha korapetens förundervisning vid universitet. Studieförbunden,som anordnar studiecirklar inom en mängd olika ämnesområden, bedriver vadgäller allmänna studiecirklar inte betygs-inriktad undervisning.Studiecirklarna är inte förlagda till några speciella institutioner, utan kanlokaliseras raed hänsyn till dellagarnas önskeraål. Studiecirklarna kan raetodisktoch innehållsmässigt anpassas till deltagarnas önskemål och förutsättningar. Tre ämnesgrupper dommerari studiecirkelverksaraheten, nämligen språk särskilt engelska samt svenskaför invandrare , estetiska äranen särskUt musik och konsthantverk samt samhällsämnen.Skillnaderna mellan de olika studieförbunden är emellertid stora när det gällerbetoningen av olika ämnesområden. Kursinnehållet i ämnenasvenska, engelska och matematik är relativt homogent, raedan ämnet sarahäUskunskapinnehåller en mängd olika typer av kurser. Områden som berörs är t, ex,arbetsliv, fackliga organisationer, miljövård, mötesteknik, trafikfrågor samtinternationella frågor, Läsåret1971/72 uppgick antalet statsbidragsberättigade studiecirklar tUl ca 197 000och antalet cirkeldeltagare tUl ca 1,9 milj. () svarade för drygt en tredjedel av det totala antalet statsbidragsberättigadestudiecirklar med ca 66 400 cirklar. De tre därefter största studieförbundenvar 1973: 54 12 Vuxenskolan (SV) med ca 33 200 cirklar. StudieförbundetMedborgarskolan med ca 23 000 cirklar och Tjänsteraännens bildningsverksamhet(TBV) med ca 18 800 cirklar. Hur studieförbunden i övrigt fördelade sig framgårav tabellen nedan. Antalet studiecirklar och deltagare fördelade påstudieförbunden /72 ' Ingår i bildningsverksamhet fr. o, m,, Av det totala antalet studiecirklar om ca 197 000 var ca 1600 universitetscirklar med ca 24 300 deltagare, som fördelade sig på de olikastudieförbunden enligt följande tabell. Antalet universitetscirklar och deltagarefördelade på studieförbunden /72 Av det totala antalet studiecirklar var ca 69 100 s, k.prioriterade cirklar med ca 640 300 deltagare. /72 svarade ABFför av den prioriterade cirkelverksaraheten. Antalet prioriterade studiecirklar och deltagarefördelade på studieförbunden /72 rade cirklar % deltagare % 32 460 47 311526 49 KFUK/kyrkliga studieförbund bildnings- verksamhet 7 016 10 70 008 11 69 081 100 640 351 100 Den studiecirkeltyp sora ökade raest var de s, k,prioriterade cirklarna, vilka ökat sedan föregående studieår.Universitetscirklarna ökade och de allmänna studiecirklarna . Antal studietimmar studieåren /71 och 1971/72 fördelade efter typ av studiecirkel 2.5 Svenskundervisning för invandrare har haft en arbetsmarknadsbetingad invandringsedan slutet av , då vissa företag började rekrytera arbetskraft frånandra länder. Möjligheterna för invandrare att få undervisning i svenskavar begränsade och undervisningen var i regel av-giftsbelagd.Mot bakgrund av den stora invandringen ställde statsmakternafr, o, m, /66 medel till förfogande för avgiftsfri undervisningför invandrare, SÖ fick därigenom möjlighet att i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) och fr, o, m, den 1 juh 1970 statensinvandrarverk () anordna avgiftsfri under- Prop.1973: 54 14 visning i svenska språket med samhällsorientering samt fr.o.