prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — resultaträkningar för de tre senastebudgetåren framgår av följande sammanställning (i 1 000-tal kr. 1 194 730 609 929 1 303 804 684 216 Finansiella intäkter och kostnader, netto Resultat före bokslutsdisposition och skatter 10 440 25 041 Överskott 278 495 347 240 418 401 Överskott i medeltal av disponerat Av sammanställningen framgår attrörelseresultatet /72 blev betydligt bättre än under föregåendebudgetår. Den goda tillgången på vatten och lägre oljepriser medförde bl. a.att kostnaderna för bränsle och inköpt kraft netto minskade med 154 milj. kr.Utöver erforderliga avskrivningar gav resultatet utrymme för en förräntning avdet ianspråktagna kapitalet . haremellertid konstaterats en fortsatt stark stegring av kostnaderna för personal, material ochkomponenter, vilket påverkar såväl driftkostnader som kapitalkostnader.Uppgången är särskilt markerad för värmekraftanläggningar. Denna utvecklinghar gjort det nödvändigt att höja engrostaxorna utöverkontraktsenliga indexhöjningar fr. o. m. . Höjningen fårfullt effekt försl på allt eftersom gällande leveranskontrakt löperut. Antalet anställda hos vattenfallsverketunder /72 var i medeltal 9 986 mot 8 918 /71 och8 283 /70. Den för vattenfallsverket totaltdisponibla energin och totala belastningen under de aktuella redovisningsårenframgår av följande sammanställning. Produktionen av vattenkraft /72 ökade med 3 040 GWhi i förhållande till föregående budgetår,vilket är mer än den totala produktionsökningen. Härtill bidrog dels tUlkomstenav nya vattenkraftanläggningar, dels ett ökat utnyttjande av vattenmagasinen.Vattenkraftproduktionen under /72 motsvarade avmedelårsproduktionen mot under föregående budgetår. Den förhållandevisstora vattenkraftproduktionen och en måttlig belastnings- ' 1 GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 117 Disponibel energi (i GWh) Inköpt kraft från svenska leverantörer Belastning (i GWh) Leverans av tillfällig kraft inom och utom landet inkl. över- ökningmedförde att såväl värmekraftproduktion som import minskade. Belastningsökningenunder budgetåren 1970/71 och 1971/72 var låg jämfört med tidigare budgetår beroende på i första handindustrins svaga produktionsutveckling och till viss del på en förbättradvattensituation för företag med egen vattenlcraftproduktion. Konjunkturens inverkan framgår tydUgt av att ökningen avkraftleveranser till industrin under /72 var så låg som1,. Inom gruppen kraftföretag minskadeförsäljningen till företag som deltar i samkörningen på grund av dessaleveransers karaktär av torrårsreserv, medan försäljningen till kraftföretagutom landet ökade kraftigt, bl. a. till följd av att ett utökatleveransåtagande trädde i kraft under /72. uppvisade i likhet med verkets egen detaljdistributionen förhållandevis hög ökningstakt. I sin anslagsframställning för budgetåret1973/74 lämnar enutförlig redogörelse för kraftförsörjningen i . Sammanfattningsvisanför verket följande beträffande utvecklingen under /72. För en mera detaljerad redovisning hänvisas tUl anslagsframställningen. Nederbörden i landet uppgick tUl avnormal nederbörd mot och resp. budgetåren 1969/70 och 1970/71. Tackvare en riklig vårflod var landets regleringsmagasin fyllda till den 1juli 1971, vilket motsvarar medianvärdet för den senaste tioårsperioden. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 118 Tillrinningenunder budgetåret var i stort sett normal. Vid budgetårets slut uppgick landetsregleringsmagasin till 23 200 GWh motsvarande enfyllnadsgrad av , vUket överstiger medianvärdet.med 17 procentenheter.Detta magasinsläge ger förutsättning för en gynnsam kraftbalans /73. Den totala tUlgången på kraft i landetinkl. import uppgick tiU 73 600 GWh mot 69 300 GWh under /71.TUl följd av bl. a. en god tillrinning ochtillkomsten av nya produktionsanläggningar ökade vattenkraftproduktionen med 3200 GWh tUl 51 800 GWh, vilket beräknas motsvara avproduktionsförmågan under ett medelår. Tack vare den goda vattenkrafttillgångenbåde i och i , varifrån närmare 4 700 GWh importerades, krävdesendast en måttlig ökning av värmekraftproduktionen med ca 600 GWh tillsammanlagt 15 700 GWh. Importen av värmekraft från och totaltca 1 400 GWh uppgick tiU betydligt lägre kvantiteter än under föregåendebudgetår. UtbytesmöjUghetéma med begränsades av upprepade fel Ikabelförbindelsen med . Under det aktuella budgetåret togslandets första kommersiella käm-kraftstation, , i drift medett första aggregat om 440 MW.i Landets totala elkonsumtion, exkl.förbmkningen i elpannor, uppgick tUl 68 800 GWh, vilket innebär en ökning med5 % i förhållande till /71. Kraftexporten utgjorde 4100 GWh,varav huvuddelen avsåg tiUfällig kraft till . försäljning av fastkraft inkl. överföringsförluster ökade med 1 600 GWh till totalt 31 800 GWheller mot under närmast föregående budgetår. Centrala driftledningen (CDL) lade våren1970 fram en prognos över elkonsumtionen i under 1970-talet.Elförbmkningens årliga tillväxt beräknas enligt denna bli jämfört med7,. För industrin beräknas förbrukningen öka perår. Ökningstakten inom övriga användningsområden såsom hushåll, jordbruk, offentiigoch enskUd service anges tUl fram och däreftertill . Förbrukningsökningen väntas bli avsevärt snabbare i Syd- ochMellansverige än i . Till följd av ett förväntat lägre årligtutnyttjande av produktionsanläggningarna förutses en snabbaretillväxt av effektbehovet än av energiförbmkningen. CDL-prognosen bygger på en fortsatt snabbtillväxt av den svenska ekonomin, närmast i anslutning till 1970 årslångtidsutredning. Den utgår också från att konsumtionen av elkraft skall stigasnabbare än förbmkningen av andra energiformer. Mot bakgrund av den låga utvecklingstaktenför svensk ekonomi och industri och därmed också för ' MW (megawatt) = . Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 119 elförbrukningenunder och sannolikt även kan det enligt vattenfaUsverketsynas naturligt att nu ifrågasätta utvecklingstakten också på längre sikt.Genomförda analyser och jämförelser med tidigare perioder avkonjunkturVariätioner ger emellertid inte stöd för avsteg från den avlångtidsutredningen angivna utvecklingen för perioden 19701975 som helhet. erinrar i sammanhangetom de betydande svårigheter som befaras uppstå i fråga ommöjlighetema att täcka energibehoven i flera av de stora industrUänderna. IFörenta staterna har exempelvis deklarerats, att de begränsade egnaproduktionsresurserna vad gäUer olja och gas måste kompletteras med en starktökad oljeimport . Det finns därför anledningatt räkna med att också den europeiska oljemarknaden kommer att påverkas. Ensnabb utbyggnad av kärnkraftverk utgör enligt verket en av de få möjlighetema attpå sikt begränsa det ständigt stigande beroendet av oljeimport i , somenligt gjorda undersökningarsaknar egna tillgångar av fossila bränslen av betydelse för energiförsörjningen. Under våren 1972har den väntade utvecklingen av vattenfallsverkets fasta kraftavsättning setts över. Aktuell information rörande enskilda abonnentersbetingelser och planer har inhämtats. Med hänsyn till konjunkturläget har detansetts särskilt angeläget att härutöver göra en allmän bedömning avutvecklingen både på kort och på . Tillgängligt material rörande denekonomiska utvecklingen har därvid utnyttjats i möjligaste mån. Prognosenavser som vanligt kraftförsäljningen vid medelårsförhållanden med avseende påvattentillgång och temperatur. Med antagandet att tidigarekonjunkturberoende svängningar i kraft-försäljningen kommer att upprepas ochatt elförbrukningen således kommer att uppvisa en hög tUlväxttakt under denärmaste åren, pekar den företagna prognosöversynenpå en belastnlngsutveckling som t. o. m. ligger obetydligt under1971 års prognos och som för tiden därefter överensstämmer med denna. Inkl.oförutsett och förluster har beräkningama resulterat i en total belastning år1976 om 45 800 GWh och 69 200 GWh . Detta motsvarar en årligbelastningsökning . Under /72 togsvattenkraftstationerna Vietas och samt det utökade regleringsmagasinet iSuorva i drift, samtliga i . Vidare togs i drift fyragasturbinaggregat, varav två i och två i Lahall. Vattenfallsverketredovisar sammanfattningsvis följande program för tidigare beslutade och föreslagnaproduktionsanläggningar. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet Kämkraft, aggregat 1 Oljekondens (ombyggnad) Kämkraft, aggregat 2 Porius (ombyggnad) Gasturbiner, aggregat 1 och 2 Kärnkraft, aggregat 3 Kärnkraft, aggregat 1 Gasturbiner, aggregat 3 och 4 Gasturbiner, aggregat 3 och 4 Gasturbiner, aggregat 1 och 2 Kämkraft, aggregat 4 Vad gäller tidigare beslutadeanläggningar har färdigställandet av gasturbinen i och ombyggnaden iMarviken försenats med resp. nio och . Vissa förseningar har ocksådrabbat de tvä första kärnkraftaggregaten i samtvattenkraftstationerna Bastusel ochRitsem. Den i samband med maskinupphandlingen ändrade tidplanen för detförsta kämkraftaggregatet i Forsmark och det tredje kärnkraftaggregatet iRinghals har också lett till att idrifttagningen av de två gasturbinaggregatenom tillsammans 80 MW i Forsmark har senarelagts . I avvaktan på Kungl.Maj:ts ställningstagande med avseende på lokaliseringen har vidare idrifttagningenav den av verket till budgetåren 1975/76 och 1976/77 planerade utbyggnaden iMarviken av två oljekondensaggregat omvardera 320 MW senarelagts tUl budgetåren 1978/79 och 1979/80.Vattenfallsverket anmäler i anslutning härtill att verket har förhandlat medRederi om lokalisering av oljekondensenheterintUl bolagets anläggningar i . Förhandlingarna har hittUlsinte lett till något resultat. Verket har också börjat undersöka möjligheternaatt förlägga oljebaserade och kärnkraftbase-radeproduktionsanläggningar vid på . Tidigaste idrifttagningstidpunktför en anläggning på någon av de nämnda plåt- Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 121 semaanges vara /79. Mot bakgrunden av såväl inhemska som utländskaerfarenheter fömtser verket att utbyggnadstiden för värmekraftanläggningar ifortsättningen kommer att bli längre . Föratt behovet av effekt- och torrårsreserv under /75 skall kunna tillgodoses bör enligtvattenfallsverket bortfallet av gasturbinaggregaten i Forsmark och detidigare nämnda förseningarna i programmet kompenseras genom utbyggnad avytterligare gasturbinaggregat i Hallstavikmed en sammanlagd effekt av ca 130 MW. Beslut härom krävs /73 för att aggregaten skall kunna färdigstäUas till 1974/75.Det tidigare tUl /76 planeradeoljekondensaggregatet har i det nu redovisade byggnadsprogrammetersatts med fyra nya gasturbinaggregat om tillsammans ca 260 MW, varav två ianslutning till den befintliga gasturbinanläggningen i och två 1 vid . De åtgärder somerfordras för att kompensera bortfallet 1976/77 av det andraoljekondensaggregatet kräver inte anslag under /74.Vattenfallsverkets utbyggnadsprogram omfattar vidare två nyavattenkraftstationer, nämligen Randikraftstation i Lilla Lule älv om 80 MW och luktans pumpkraftstation iUmeälvens vattenområde om 310 MW samt ett fjärdekärnkraftaggregat om 900 MW i . EnUgt verket kan det också bli aktuelltatt senare under innevarande budgetår inkomma med förslag om samarbete iaktiebolagsform för utbyggnad och drift av ett oljebaserat kraftvärmeverktUlsammans med någon kommun. har träffat ett s. k.saxningsavtal med Sydsvenska kraft AB () innebärande att Sydkraftlevererar kraft till verket från idrifttagningen budgetåret1977/78 av det andra kämkraftaggregatet i och att verket påmotsvarande sätt levererar kraft till från det fjärdekämkraftaggregatet i med början tidigast under /80. Vattenfallsverketredovisar energi- och effektbalanser för perioden /751979/80. Med det föreslagna utbyggnadsprogrammetkan den förutsedda elförbrukningen inomverkets distributionsområden tillgodoses vid exceptionellatorrårsförhållanden med undantag för budgetåren 1976/77 och1977/78. I och med introduktionen av stora kärnkraftaggregaterfordras enligt verkets beräkningar eneffektreserv om för att uppnå önskad leveranssäkerhet. Behovet aveffektreserv minskar sedan efter hand som tillgängligheten hos aggregaten stiger och kan trots tillkomsten avnya stora aggregat tillåtas sjunka något senarehälft. Den av verket redovisade effektbalansen för den aktuella perioden bedömsmot denna bakgrund vara tillfredsställande endast under budgetåren 1974/75 och1975/76. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 122 Bristsituationen /77 berorpå att den planerade utbyggnaden av oljekondens har senarelagts och attutbyggnaden av Ritsems kraftstation har blivit försenad. Den utbyggnad avytterligare produktionsanläggningar som erfordras för att häva bristen fr. o.m. 1976/77 kräver enligt vattenfallsverket inte anslag under /74för att kunna färdigstäUas till önskad tidpunkt. Den föreskrivna investeringsramen /72 uppgick till 1 112 milj. kr., sedan Kungl. Maj:t efterframstäUningar från verket hade medgivit höjningar av ramen med sammanlagt 152milj. Ramhöjningen motiverades av dels kostnadsökningar för pågående investeringsprogram,dels utökning av utbyggnadsprogrammet med ett tredje kärnkraftaggregat iRinghals. Genom beslut föreskrev Kungl. Maj:t dessutomatt vattenfaUsverket skulle ta i anspråk ca 37 milj. kr. av konjunkturreservenför särskUda ändamål. Totalt 1 149 milj. kr. stod därmed till verketsdisposUion under det aktuella budgetåret. Medelsförbmkningen uppgick till 1147,1 milj. kr., varav 35,1 mUj. De 1,9 milj. kr. som kvarstår frånföregående budgetår avses bli förbrakade under innevarande budgetår, vartUIkommer 13 milj. kr. som enligt Kungl. Maj:ts beslut skallutnyttjas för ytterligare konjunkturstimulerande åtgärder. Vattenfallsverketstotala medelsbehov för /73 inkl. nämnda konjunkturinvesteringarbelöper sig tUl 1 255,9 milj. kr., vilket trots planerade likvidförskjutningar i storleksordningen 50 milj. kr.överstiger den faststäUda investeringsramen för detta budgetår med 135mUj. Det ökade medelsbehovet beror enligt verket på pris- ochlönestegringar, som inte har kunnatkompenseras genom teknisk utveckUng och rationalisering, nytillkomnainvesteringsobjekt bl. a. de tidigare nämnda gasturbinerna i ,tidigare inte förutsedda byggnads- och anläggningsarbeten i , , Ritsem och Vittjärv samtett ökat behov av anläggningar för driftövervakning. För /74 harvattenfaUsverket beräknat ett medelsbehov av 1 320 milj. kr., vUket iimebär enökning med 188 milj. kr. jämfört med det för innevarande budgetår justerademedelsbehovet efter avdrag för medel för inköp av kärnbränsle och förkonjunkturbetingade åtgärder. I beloppet ingår de i det föregående nämndalikvidförskjutningarna om ca 50 mUj. från /73. medelsförbmkning ochmedelsbehov redovisas i följande sammanställning (i milj. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet Verklig medelS' förbrukning 1972/73' Vattenkraftstationer Regleringar Värmekraftstationer Kanalanläggningar Distributionsanläggn ingår Övriga ändamål För vattenkraftstationer föreslårvattenfallsverket följande investeringsprogram (i 1 000-tal kr. 0. m. sättningskraft m. m. 13 100 159 500 12 000 134 600 tion, aggregat 2 2 000 2 000 2 800 2 800 ///. Företag avsedda att påbörjas /74 23 000 - 49 000 Juktans pumpkraft station 195 000 Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 124 Redogörelse för harlämnats i prop. 1969: 1 (bil. 15 s. 89).Anläggningskostnaden, som har angetts till 90 mUj. kr., beräknasnu bli 95 milj. kr. Stationen planeras bli tagen i drift hösten 1973.Redogörelse för utbyggnad av med ett tredje aggregathar lämnats i prop. 1969: 1 (bil. 15 s. 89). Anläggningskostnaden, somtidigare har angetts till 38 milj. kr., beräknas nu bli 40 milj. kr. Aggregatetplaneras bli taget i drift . Kapitalinsatser för ersättningskraftm. m. avser lån till kraft AB för finansiering av återståenderegleringskostnader och vissa kompletteringsåtgärder i Bergeforsenskraftstation. Redogörelse för Bastusels kraft AB, som verket har bildattUlsammans med kommun för uppförande av Bastusels kraftstation, harlämnats i prop. 1968: 51 (s. 10). Dåliga bergförhållanden framför allt i den 13km långa avloppstunneln har fördyrat anläggrungen väsentligt och försenatstationens idrifttagning. Bortsett från aktiekapitalet har bolagets verksamhett. o. m. /72 helt kunnat finansieras genom lån på den allmännakapitalmarknaden. Idrifttagningen av stationen, som har planeratstill , beräknas nu kunna ske . Redogörelse förRebnis kraft AB, som verket har bildat tillsammans med kommun ochBoliden AB för uppförande av Rebnis kraftstation, har lämnats i prop. 1971: 145(s. 49). För finansiering av bolagets verksamhet under /74erfordras kapitaltillskott från delägarna. Byggnadsarbetena påbörjades /72, och stationen planerasbli tagen i drift . Redogörelse för ombyggnad och utbyggnadmed ett aggregat av harlämnats 1 prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 146). Anläggningskostnaden, som tidigarehar angetts till 107 milj. kr., beräknas nu bli 131 mUj. Byggnadsarbetenapåbörjades , och den nya anläggningen planeras bli tagen i driftår 1975. Redogörelse för har lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 146). Anläggningskostnaden, somtidigare har angetts till 68 milj. kr., beräknas nu bli 85 milj. kr.Kostnadsuppgången beror bl. a. på entUlkommande tätskärm mellan betongkonstruktionernas grundläggningsnivåoch den djupare belägna berggrunden. Byggnadsarbetena påbörjades sommaren 1971och stationen planeras bli tagen i drift . Redogörelse för Ritsemskraftstation har lämnats i prop. 1971: 1 (bU. 15 s. 147) och i prop. 1972: 1 (bU. 15 s. 113). Anläggningskostnaden,som har angetts till 115 milj. kr., beräknas nu bli 142 milj.kr. Den tUl-fartsvägen togs itrafik i samband med att de egentliga byggnadsarbetena förkraftstationen påbörjades. Idrifttagningen av stationen, som harplanerats tiU , beräknas nu kunnaske . Efterarbeten och skaderegleringar för idrifttagnakraftstationer avser huvudsakligen kvarvarande skadereglering för anläggningari Lule älv. Redogörelse för utbyggnad av Torps- Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 125 med ett andra aggregat har lämnatsi prop. 1972: 1 (bil. 15. s.114). Anläggningskostnaden, som har angetts till 17 milj. kr.,beräknas nu bli 19 milj. kr. Byggnadsarbetena avses bli påbörjade hösten 1973.Idrifttagningen av aggregatet, som har planerats , beräknas nu kunna ske . skall utnyttjafallhöjden i Lilla Lule älv mellan kraftstationerna Parki och Akkats.Utbyggnadsförslaget avser även reglering av sjön . Utbyggnadenomfattar regleringsdamm med utskov vid Randijauresutlopp, tUloppstunnel, tilloppskanal med spärrdamm, maskinstation, avloppskanaloch rensningsarbeten. Bruttofallhöjden blir 24,5 m,maximivattenföringen , maxlmieffek-ten 80 MW och energiproduktionen 230GWh/år. Genom reglering av Randijaure mellan -t-282 och -t-284 erhålls enmagasinsvolym av 97 milj. m. Regleringsdammen inkl. utskov blir ca 250 m långoch får en högsta höjd av 8 m. Tilloppetutgår från Lulleluokta med en kanal åtföljd av en 450 mlång tunnel till Unna Seunnak, från vars utlopp en kanal lederfram till driwattenintaget. I anslutning till denna kanal erfordras en 650 mlång spärrdam med en högsta höjd av 6 m.Maskinstationen, som förläggs i bergsschakt med överbyggnad avstålkonstmktion, förses med ett aggregat. Avloppet utgörs av en tunnel, en avloppskanal till Klubbuddsjönoch två rensningskanaler 750 m och mellan denna sjö och . Den totala anläggningskostnaden beräknasbli 95 milj. kr., varav 80 milj. kr. Byggnadsarbetenaavses bli påbörjade och stationen planeras bli tagen i driftvåren 1976. I vattenfallsverkets utredning1970-talets vattenkraftutbyggnader i Norrlandredovisades ett projekt kraftstation , som avsågs utnyttjavattenkraften i Juktan. Vattnet skulle ledas över från Stor-juktan tillStomman, varvid kraften skulle utvinnas dels i en kraftstation i anslutningtill överledningstunneln, dels i de befintiiga kraftstationerna Umluspen, Stenseleoch Grundfors i . Sedan utredningen hade remissbehandlats uppdrogKungl. Maj:t åt verket att fortsätta förberedelserna för utbyggnad av bl. Det fortsatta projekteringsarbetet harvisat, att en konventionell utbyggnad skulle ge en mycket låg förräntning avdet investerade kapitalet. I avsikt att förbättra projektets lönsamhetredovisar verket nu ett modifierat utbyggnadsförslag, vari överledningen harkombinerats med en pumpkraftstation. Anläggningen avses bli utformad så att vattneti Storjuktan och helg pumpas upp till ett högt beläget magasin, . tappas vattnet genomen furbin och avleds därefter till . De erforderligavattenvägarna blir mycket långa. Tilloppstunnelnslängd blir och avloppstunnelns . I , som ligger ca220 m över Storjuktans nivå, anordnas pumpmaga- Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet sinetmed hjälp av tre spärrdammar, av vilka den största blir och de bådaandra . Maskinstationen förläggs djupt nere i berget och förses medett reversibelt aggregat. Pumphöjden med tillägg för fallförlustema blir ca 225m i medeltal och nettofallhöjden ca 260 m i medeltal. Vattenföringen vidptunpning blir ,utbyggnadsvattenföringen vid generering , generatoreffekten 310MW och energitillskottet i de tre Umeälvsstationerna ca 150 GWh/år.Anläggningskostnaden beräknas bli 195 milj. kr. Projektet ger sysselsättningåt ca 360 man . Byggnadsarbetena avses bli påbörjade ,och stationen planeras bli tagen i drift vid årsksiftet 1977/78. Anläggningen ger, trots det ändradeutförandet, inte den förräntning somnormalt krävs för verkets investeringar. Enligt genomförda kalkyler blirförräntningen mot erforderliga . Med hänvisning härtill hemställervattenfallsverket om ett avskrivningsanslag av 33 milj. kr. som bidrag tUl finansieringen av Juktanspumpkraftstation. För regleringsföretag redovisarvattenfaUsverket följande kostnader(11 000-tal kr. Faktisk utgift t. 0. m. 8 000 34 500 Inom ,, och flodområden erfordras medel, huvudsakligen skadeersättningar,för anläggningar som har tagits i drift. Inom flodområdeerfordras medel för Rebnisjaures reglering och för skadeersättningar för idrifttagna anläggningar. Redogörelse för Lulejaures utökadereglering har lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 146) i samband medutbyggnaden av . Redogörelse för Sitasjauresreglering har lämnats i prop. 1972:1 (bU.15 s. 113) i samband med utbyggnaden av Ritsems kraftstation. Anläggningskostnaden,som har angetts till 60 mUj. kr., beräknas nu bli 70 milj. kr.Redogörelse för Randijaures reglering har lämnats tidigare (s. 125) i sambandmed utbyggnaden av 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet I medelsbehovet förregleringsföretag i ingår också andel av kostnadema för en damm vidVittjärv. För värmekraftstationerföreslår vattenfallsverket följande investeringsprogram (i 1 000-tal kr. Faktisk utgift 1972/73 1 530 000 1 085 000 Företag påbörjade Ringhalskraftstation: Aggregat 1 och 2 Aggregat 3 Gasturbinanläggningar:Hallstavik, aggregat 1 och 2 ,aggregat 1 och 2 Lahall, aggregat 1 och 2 Kapitaltillskott till: kraftgrupp AB ABKämkraftutbildning Forsmarks kiaftgrupp 1007 500 318 000 26 000 140 000 45 600 48 600 26 000 35 300 46 400 18 700 10 300 2 000 6 000 -3 000 4 200 2 000 25 000 II.Företag som påbörjas /73 Gasturbinanläggningar:Hallstavik, aggregat 3 och 4 Forsmark,aggregat 1 Företag avsedda att påbörjas /74 ,aggregat 4 Gasturbinanläggningar:Lahall, aggregat 3 och 4 ,aggregat 1 , aggregat 2 och 3 eller alternativt projekt 72 000 72 000 6 000 6 000 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 128 Redogörelse förutbyggnad av de två första aggregaten i har lämnats i prop. 1968: 1 (bU. 9 s. 131),prop. 1968: 155 (s. 26) och prop. 1969: 1 (bU. 15 s. 91). Anläggningskostnadenför de båda aggregaten, som har angetts till 1 410 milj. kr., beräknasnu bli 1 530 milj. kr. Av den totalakostnadsökningen med 120 milj. kr. hänför sig ca 40 milj. kr. till pris-och lönestegringar, medan återstoden har orsakats av oförutsedda byggnads- ochanläggningsarbeten samt säkerhetsbetingade ändringar i utförandet. Förseningari byggnadsarbeten och leveranser har medfört att tidsavståndet mellan aggregaten minskat ytterligare, vUket också harbidragit tiU kostnadsutvecklingen. Båda aggregaten planeras bli tagna idrift . Redogörelse för utbyggnad av med ett tredjeaggregat har lämnats i prop.