prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Av de utpräglat yrkeslnrUctadestudievägarna har praktiskt taget samtUga mött ett större elevintresse underInnevarande läsår. Utvecklingen framgår av följande tabell. Antal elevplatser och behöriga förstahandssökande pålinjer och direkt grundskoleanknutnaspecialkurser /72 och 1972/73 Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 179 Av SÖ:s material framgåräven könsbundenheten i elevernas studieval i . Detta gäller såvältUlvalsämnen som fritt valt arbete. Av flickorna i årskurs 7 hade läsåret1971/72 valt tyska, franska, ekonomi och konst.Endast 0,5 % valde teknik, vilket däremot var det populäraste ämnet blandpojkarna (). Av pojkarna valde tyska, franska, ekonomi och1 % konst. Även i fråga om valet av slöjdart märks samma tendens: avpojkarna valde trä- och metallslöjd, textilslöjd. För flic-koma varmotsvarande tal resp. . Elevernas val avintresseaktiviteter inom fritt valt arbete kan utläsas ur följande tabell sombygger på en av SÖ gjord stickprovsundersökning (procentueUfördelning). Idrott, sport Skapande verksamhet MaskinskrivningMatlagning, bakning Djur och natur Foto och film och tv-teknik TonåringModellbygge och rytmik Motor m. m. Sjukvård, barnavård Övrigt Totalt 100 100 100 SÖ har med skrivelse den13 lämnat över en ny lägesrapport från SÖ:s s. k.könsrollsprojekt. Vid det nordiska undervisningsministermötet iHelsingfors enades ministrarna om att tUlsätta ett utskott förutredning av frågan om könsrollerna i utbildningen. Utskottets rapport haravlämnats . Utskottet har gjort en översikt över könsroUernai några olika utbildningsformer i och dämtöver redovisat deforskningsprojekt som f. n. pågår på det aktueUa området. Utskottet anser isina sammanfattande rekommendationer att hela utbildningspoUtiken och alla utbildningsformerbör omfattas av uppgiften att verka för jämstäUdhet meUan könen. En rad olikaförslag har lagts fram av gruppen i syfte att förverkUga detta mål. Dessaförslag tar sikte på såväl utbildningens organisatoriska uppbyggnad som bl. a.dess innehåU och metodik på aUa nivåer. Utskottets förslag omfattar även radiooch television samt bam-och ungdomskultur. I enUghet med av Kungl. ' byråsekreterare ,ordförande, borgmester , fylkeskolesjef docent . Prop.1973:1 BUaga 10 180 heternasanslagsframställningar skall myndigheterna redovisa bl. a. sin prioritering avde framlagda förslagen. SÖ har under varje anslag gjort en sådan redovisningmen därutöver presenterat en sammanfattande bedömning av sinaanslagsframstäUningar. SÖ anser liksom tidigare att handikappområdet börprioriteras högt och pekar därutöver på behovet av resursförstärkningar förpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete, lärares fortbUdning, vissaanslag inom folkbildningsarbetet och inom vuxenutbildningen. SÖ tillsatte enutredningsgrupp för samverkan i skolan (SISK). I gruppen ingick representanterför organisationer som företräder elever, skolledare', olika lärarkategorier,ekonomipersonal, skol-social personal, föräldrar, skolans huvudmän och denstatliga skolförvaltningen. Utredningsgruppens direktiv utgjordes dels av vaddåvarande chefen för utbUdningsdepartementet anförde tiU statsrådsprotokoUetden om goda arbetsförhåUanden i skolan, dels av en arbetsplan somgruppen antog . Utredningsgruppenhar lämnat över en slutrapport över sin verksamhet medrekommendationer i fråga om samverkan inom den lokala skolenheten. Arbetet inomSISK har i huvudsak följt tre hu-vudUnjer, nämUgen genomförandet av praktiskaförsök, initierandet av forsknings- och utredningsarbete samt information ochutbildning. Inom SISK har utöver slutrapporten utarbetats 17 delrapporter, somomfattar bl. a. analyser av bakgrundsfaktorer, attityder och instäUningar tillsamarbetsfrågor, resultat och effekter av skilda försöksanordningar. Depraktiska försöken har omfattat olika alternativa modeUer och förslag till hurbreddad samverkan och ökat medinflytande för olika grupper i skolan skullekunna uppnås. I första hand har det gällt samarbetsnämndens sammansättning ochfunktioner, men även andra samverkans-former, t. ex. klassråd och samarbetethem-skola, har varit föremål för utredningar och/eller försök. Dessutom harSISK stött eller initierat ett flertal forsknings- och utvecklingsprojekt,rörande t. ex. studerandedemokrati, de svagpresterande elevernas situation ochandra aspekter av elevvård samt kontakt mellan enskilda lärare vid enskolenhet. Medanledning av SISK:s slutrapport har SÖ i skrivelse lagtfram förslag till åtgärder för att främja samverkan mellan alla dem som deltari skolans verksamhet. SISK och SÖ bedömer det som angeläget attsamverkansfrågor beaktas i såväl grundutbildning som fortbUdning av lärare. Mananser vidare att det är väsentligt att fasta arbetsformer för samverkan skapassamt att erforderlig tid för att träna och utöva oUka former av samverkan kanberedas inom ramen för skolans verksamhet. Deorganisatoriska formerna för samverkan i skolan omfattar Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 181 dels vissa i skolstadgan angivna samarbetsorgan, dels vissai läroplanerna rekommenderadearbetsformer. Till de förra hör klasskonferens, ämneskonferens ochsamarbetsnämnd, till de senare klassråd, elevråd och elevvårdskonferens. består av rektor och delärare som undervisar i klassen. Vid behandling av fråga om elevs hälsa äräven skolläkare och skolsköterska ledamot. I konferensen handläggs frågor omelevernas fUt och framsteg i studier och om deras uppförande och ordning. Förgymnasieskolan gäUer att om klasskonferensen behandlar fråga om planering avundervisningen eller pedagogisk fråga av allmän karaktär, ordförande skallkalla representanter för de elever som berörs av ärendet att delta ikonferensens överläggningar. Elevrepresentant får inte delta i besluten. SÖ anser att med hänsyn till förslagen omelevmedverkan i ämneskonferens och till enskild elevs rätt att närvara videlewårdskonferen-sens överläggningar att bestämmelserna om elevrepresentation iklass-konferensen foör utgå ur stadgan. För varje ämne (eller för två eller fleraämnen) finns en ämneskonferens. Det åligger konferensen att i anslutning tiUläroplanen närmare planera kurserna i ämnet och granska stoffet i läroböckerna,upprätta plan för undervisningen i ämnet, avge förslag om inköp av böcker ochannan undervisningsmateriel i ämnet samt att pröva behovet av nya läroböckeroch avge förslag i anslutning härtlU. För gynmasieskolan gäUer att dåkonferensen skaU behandla fråga om planering av undervisning eller pedagogiskfråga av allmän karaktär, ordförande skall kalla representanter för de eleversom berörs av ärendet att delta i konferensens överläggningar.Elevrepresentant har inte rätt att delta i besluten. SÖ föreslår att elevmedverkan iämneskonferensen på högstadium blir obligatorisk, attelevrepresentanterna får rösträtt både på högstadiet och i gymnasieskolan samtatt ohka former av studieverksamhet i t. ex. kursplanering stimuleras för atteleverna skall få den information och skolning som behövs för att de skallkunna göra en insats i arbetet. EnUgt skolstadgan(1971:235, ändrad senast 1972:536) skaU sam-arbetsnänand finnas i gymnasieskola. Den skall omfatta tvålärare, två elever, två ledamöter från skolstyrelsen samt skolans rektor.Nämndens arbetsuppgifter kan sammanfattas under beteckningen »trivsel- och ordningsfrågor»,och dess funktion är rådgivande. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 182 avgörafråga om avstängning eller förvisning av elev. Även för folkhögskolan finnsbestämmelser om samarbetsnämnd. SÖ föreslår att samarbetsnämnden blirobligatorisk även på högstadium samt att den skall utgå frånföljande minimirepre-sentation: Elevernafår utse högst lika många ledamöter i nämnden som övriga. Samarbetsnämndensfunktion skaU enligt SÖ:s förslag omfatta följande typer av ärenden: Regler för ordning och uppförande medundantag för frågor som anges genom kollektivavtal eUer andra för skolanförfattningsenligt gällande bestämmelser. Utformning av gemensamma samlingar somplaneras in under kommande termin eUer läsår. Ekonomiskt stöd tiU elewerksamhet.Nämnden kan i detta fall endast fatta beslut under förutsättning att nämndendisponerar över medel som står tiU dess förfogande. Trivselfrågor somberör skolmiljöns utformning och som ryms inom den för skolenheten uppgjorda ekonomiska ramen. Undantagnaär frågor som anges genom kollektivavtal eUer andra för skolan författningsenligtgällande bestämmelser. Utformningen av läsårsavslutningen. Utformningen av sådana allmänna möten somberör all personal inom skolan. Disposition avskolans lokaler. Skolenhetensanslagsframställning till skolstyrelsen främst i vad gäller prioritering. Synpunkter ocheventueUa principer beträffande skolarbetets uppläggning inför det kommandeläsåret. Synpunkter på ny- ochombyggnationer inom det aktuella skolområdet. Utbildning avledamöter i skilda samverkansorgan. Främja samarbetetmeUan hemmen och skolan. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 183 HåUa sig informeradom och stimulera klassrådsverksamheten. Främja pedagogiskaförsök inom skolan. EnUgt SÖ:s förslag bör beslut om elevsavstängning och förvisning inte fattas av samarbetsnämnden utan avskolstyrelsen efter beredning i elevvårdskonferensen. är den lokalaskolenhetens viktigaste organ för diskussionoch sammanstäUning av beslutsunderlag i såväl allmänna som individueUaelevvårdsfrågor. Konferensens väsentUga arbetsuppgifter är att allmänt planeraför elevvårdsarbetet samt att förbereda beslut om åtgärder för enskilda elever.SÖ föreslår, i Ukhet med SISK, att elevvårdskonferensen blir obligatorisk isåväl som gymnasieskolan, samt att konferensen bUr beslutande i defrågor som enUgt läroplanen handläggs av konferensen. Enligt SISK:srekommendationer bör i konferensen ingå representanter för skolledningen ochskolhälsovår-den, företrädare för studie- och yrkesorienteringen i skolan,psykologen, kuratorn och berörda klassföreståndare. Beträffande elevvårdskonferensensarbetsformer rekommenderar SÖ att berörda enskUda elever resp. föräldrarunderrättas om ärendes behandling i konferensen och vid lämpligt tillfälleerbjuds att närvara vid konferensens behandling av frågor samt att de underalla förhållanden delges konferensens förslag till åtgärd, innan beslut fattas,samt att konferensen till sina överläggningar äger adjungera andrabefattningshavare inom eller utom skolan. Verksamheten inom klassråd och elevrådutgör en nödvändig grund för vidgad elevmedverkan i skolans arbete. Det ärdärför viktigt att tid för klassrådens arbete kan beredas inom det schemalagdaskolarbetets ram. SÖ föreslår att klassråden skall disponera i genomsnitt.högst20 minuter av lektionstid för sitt arbete. För att underlätta kommunikationenmellan ohka grupper inom den lokala skolenheten bör perläsår anslås till allmänna möten, som anordnas av elevråden. På gymnasieskolanskall i första hand timme tUl förfogande utnyttjas. Träning för oUkasamverkansformer bör vidare kunna inrymmas inom ramen för fritt valt arbete igrundskolan. Den föreslagna tiden för klassrådsarbetet bör fastställas genomanmärkning tiU gällande timplaner. Över skrivelsen har yttranden avgetts avSvenska kommunförbundet. iSverige (LO), akademikers centralorganisation (), Tjänstemännens cen- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 184 tralorganisation(TCO), och Skola, . (), (),och Filosofi- och psykologilärarnas förening. I ärendet har äveninkommit skrivelse från skolstyrelserna i och samtrektorskollegiet i . SISK-gruppens och SÖ:s förslag är iförsta hand inriktat på att skapa organisatoriska former för samverkan iskolan. SSU och och Skola framhåller denna begränsning iförslaget. LO anser det nödvändigt att i samverkansproblematiken väga in självaskolarbetets roll för demokratisk fostran. Den grundläggande frågestäU-ningenblir då i vad mån olika samverkansformer kring skolarbetets uppläggning kanintegreras i själva undervisningen, för att man skall kunna utnyttja samverkansom pedagogisk metod för social fostran. Även SSU anser att samverkan ikonkreta undervisningsfrågor och den roll samverkan spelar för elevernassociala och demokratiska utveckling är särskilt betydelsefuU. I likhet med SISKoch SÖ anser SSU och TCO att det är angeläget att samverkansfrågor beaktas bådei grundutbildningen och fortbildningen av lärare. SACOoch SSU anser att SISK:s slutrapport inte bör föranleda några slutgUtigaförslag till lösning av samverkansfrågorna utan att SIA-ut-redningensbetänkande bör avvaktas. Som motivering anför SSU att SISK har riktat sinuppmärksamhet på samarbetsnämndens sammansättning och funktion. Detta harenligt SSU inneburit att samverkansfrågorna i skolan blivit föremål för enytUg och bristfällig behandling. har också att behandlasamverkansfrågor inom skolan. Enligt direktiven kommer dessa frågor attutvecklas och fördjupas i förhållande tiU SISK:s slutbetänkande. I stäUet börden av SISK initierade försöksverksamheten fortsätta och fördjupas. Medhänsyn till förslagen om elevmedverkan i ämneskonferens och till enskild elevsrätt att närvara vid elevvårdskonferensens överläggningar, föreslår SÖ attbestärnmelserna om elevrepresentation i klasskonferensen bör utgå urskolstadgan. och instämmer i förslaget, medan LO anser attelevrepresentationen bör kvarstå, eftersom klasskonferensen även ifortsättnmgen skall behandla arbetet i den enskilda klassen. Förplanering av kurser i varje ämne finns en ämneskonferens. SISK och SÖ föreslåratt elevmedverkan i ämneskonferensen på högstadium bör bliobligatorisk, samt att elevrepresentantema skall få rösträtt både på högstadietoch i gymnasieskolan. Vidare föreslår man att eleverna skall få den informationoch skolning som behövs för att de skall kunna göra en insats i arbetet. CUFoch SSU ansluter sig till dessa rekommendationer. SSU föreslår vidare attkonferensen handlägger frågor som är gemensamma för olika ämnen. Det gäller t.ex. undervisningen i ekonomi-, familje-, konsument- och miljövårdsfrågor. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 185 och Filosofi- och psykologilärarnas förening pekarpå en negativ konsekvens avförslaget att ge eleverna formell rösträtt. Enligt förslaget skall antaletelever inte överstiga antalet lärare. På många skolor finns emellertid bara eneller några få lärare. kan i sådana fall komma att bestå avrektor, en lärare med ämneskunskap och en elev. Den information som elevernakan ge till ämneskonferensen kan bli starkt begränsad, eftersom det är svårtför en elev att sätta sig in i problem som gäUer samtliga kurser i ett ämne somförekommer på skolenheten. motsätter sig därför att eleverna får rösträtti ämneskonferensen, medan Filosofi- och psykologilärarnas förening i ställetföreslår att lärar- och elevrepresentanterna får förfoga över samma antalröster. föreslår attbeslut om stadgereglering av elevernas rösträtt i ämneskonferensen fattas förstsedan en definitiv utvärdering av pågående försök genomförts. Resultaten avdessa försök skall bl. a. visa om eleverna har den kunskapsmässiga grund somkrävs för beslut om undervisningens planering. menar att man börbegränsa ämneskonferensens uppgifter och i största möjliga utsträckningöverföra dess arbetsuppgifter till den dagliga verksamheten i klasserna och iklassråden. Förbundet varnar också för en underskattning av lärarens roll vidkursplanering. NästanaUa remissinstanser instämmer i SISK:s och i fråga omsamarbetsnämnden. TCO ansluter sig till förslaget att nämnden bUr obligatoriskäven för högstadium, men nämnden bör enUgt TCO:s mening intebindas tUl att omfatta enbart högstadiet, utan möjlighet bör finnas attnämndens verksamhet skall avse också låg- och mellanstadiet. är den endaremissinstans som motsätter sig att nämnden blir obUgatorisk på grundskolanshögstadium samt att den får den sammansättning och de beslutsfunktioner somSISK föreslagit. Enligt mening borde den föreslagna nämnden utvärderasi en försöksverksamhet innan beslut om införande fattas. anser också attden föreslagna lärarrepresentationen är alltför Uten med tanke på att olikalärarkategoriers intressen skall tUlvaratas i samarbetsnämnden. sammansättning anser TCO att den bör få utformas relativt fritt medhänsyn till lokala förhållanden. LO anser att det är risk för att en mängdarbetstagare kan komma att ställas utan direkt representation isamarbetsnämnden. För att förhindra en sådan situation anser man det rimUgt attde arbetstagare som tillhör LO:s organisationsområde får minst ett mandat inämnden. , CUF och SSU är kritiskamot SISK:s och SÖ:s förslag i fråga om samarbetsnämndens beslutsfunktioner.Elevförbundet anser att slutmålet bör vara att nämnden får beslutsrätt i allafrågor som rör den egna skolenheten. Även CUF menar att nämnden i princip börvara skolans egenthga styrelse I alla frågor, inom de ekonomiska ramar som Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 186 depoUtiskt valda representanterna i den kommunala skolstyrelsen ställer upp.Redan nu anser CUF att nämnden kan ges beslutanderätt i betydligt fler frågorän de av SISK och SÖ föreslagna. SSU föreslår i stället för samarbetsnämnd enskolnämnd som skall fungera som lokal styrelse för den enskilda skolenheten.Den skall bl. a. ha beslutanderätt i miljöfrågor som rör skolan, i gemensammaaktiviteter, samt i vissa ekonomiska frågor och ansvara för att andrasamverkansorgan följer uppdragna riktUnjer och ges ett meningsfuUt innehåU, LO menar att det finns en stor risk förintressekollision mellan den kollektivavtalsfästa företagsnämnden ochsamarbetsnämnden, eftersom flera av de uppgifter, där samarbetsnämnden enligtförslaget skulle ha en rådgivande funktion, faller inom ramen för denverksamhet som företagsnämnden skaU bedriva. AUa remissinstanser som yttratsig i frågan, dvs. , och ochSkola, tillstyrker förslaget att beslut om elevs avstängning och förvisninginte bör fattas av samarbetsnämnden, utan av skolstyrelsen efter beredning ielevvårdskonferensen. De flesta remissinstanserna instämmer iförslaget att elevvårdskonferensen bör bli obligatorisk. och LO anser dessutom att elewårdskonferensen i etUighetmed förslaget bör bli beslutande i de frågor som enligt läroplanen handläggs,av konferensen. LO, TCO och anser liksom SÖ att berörda elever ochföräldrar bör underrättas om ett ärendes behandling i konferensen och erbjudasatt närvara vid behandlingen av frågan, samt att konferensen till sinaöverläggningar äger adjungera andra befattningshavare inom eller utom skolan.Svenska kommunförbundet motsätter sig att elevvårdskonferensen blirobligatorisk och får en utökad beslutanderätt på det sätt som SISK harföreslagit. Som skäl anför förbundet dels att kommer att belysadessa frågor, dels att problemen med samordning mellan skolans elevvård ochsamhällets aUmänna barn- och ungdomsvård just nu diskuteras inomkommunförbundet. I avvaktan på denna ytterligare behandUng bör enhgt förbundetsmening frågan om elevvårdskonferensens StäUning och utökade beslutsfunktionerlämnas öppen. Flertalet remissinstanser ansluter sigtill utredningsgruppens och SÖ:s rekommendationervad gäUer klassråd och elevråd. CUF anser att både klassråd ochelewårdsfunktioner bör bli obUgatoriska och ges uttryck i skolstadgan. För atteleverna skall få en reell möjUghet att diskutera olika angelägenheter iklassråden, anser SSU att minst en veckotimme måste avsättas för detta ändamål.Vidare menar SSU att elevernas rätt att bilda elevråd bör lagfästas, samt attekonomiska resurser bör ges till elevrörelsen. framhåUer att det måsteankomma på varje lärare att själv avgöra om han skaU delta i klassrådet. I denmån klassrådet förläggs utanför lektionstid och lärare skall medverkaförutsätter Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 187 attarvodesfrågan for lärarnas medverkan löses. avstyrker förslaget attelevråden anordnar aUmänna möten. Organisationen anser att de aUmänna mötenaskompetensområde och funktionssätt måste övervägas noggrannare innan SISK:sförslag kan genomföras. I den mån aUmänna möten ändå inrättas fömtsätter SACOatt endast eleverna deltar i dem. Om lärarna skall medverka uppstår en nyarbetsuppgift för dem. Med verkan fr. o. m. innevarande budgetårhar riksdagsbeslut om och gymnasieskolan helt genomförtsi organisatoriskt avseende. Man bör räkna med att det genomgripande yttre reformarbetetav ungdomsskolan nu är avslutat för den framtid som kan överblickas.Intresset bör nu koncentreras bl. a. på att söka ännu bättre metoder för att fåalla bam och ungdomar att uppleva skolarbetet stimulerande och undervisningenmeningsfull. Dennya inriktningen av reformarbetet har tagit sig uttryck i tUl-sättandet av tvåbetydelsefulla utredningar på skolområdet. Utredningen om skolans inre arbete,som tillkallades , har redan hunnit långt i sitt arbete. I september1972 tUlkallades en särskild utredning för att överväga ansvarsfördelningenmellan stat och kommun i fråga om och gymnasieskolan m. (utredningen om skolan, staten och kommunerna). Kärnpunkten i de sakkunnigasarbete är att nå den för skolans arbete mest gynnsamma avvägningen mellan å enasidan behovet av centrala bestämmelser för att säkerstäUa förutsättningar föratt förverkUga de för skolan fastställda målen och å andra sidan behovet avutrymme för de initiativ, åtgärder och ansvarstagande lokalt som också är enförutsättning för en väl fungerande skola. Som särskUda arbetsuppgifter idirektiven nämns frågoma om statsbidragssystemets utformning ochskolöverstyrelsens framtida uppgifter och organisation. Jag viU i dettasammanhang framhålla att den kommunindel-ningsreform som i huvudsak kommer attvara genomförd är en förutsättning för att syftet med det nupåbörjade utredningsarbetet skaU kunna nås. Inom () har ensärskild arbetsgrupp. Samverkan i skolan (SISK), arbetat . På gmppensinitiativ har bl. a. en försöksverksamhet med nya samarbetsnämnder bedrivits.Försöket har avsett både uppgifter och sammansättning. På grundval av gruppensrapport har SÖ lagt fram olika förslag för att främja samverkan mellan alladem som deltar i skolans arbete. Förslagen innebär bl. a. att samarbetsnämndenskall vara obligatorisk även för högstadium och att s. k. klassrådskaU finnas. Den viktigaste formen för medverkan frånelevernas sida måste givetvis vara diskussioner och medbestämmande inom denenskUda klassens Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 188 ram.I läroplanerna för grundskola och gymnasieskola framhålls också numera lärarensskyldighet att i samverkan med bl. a. eleverna utforma undervisningen.SISK-gruppen har gett flera värdefulla uppslag för hur man skall kunnaförverkliga detta mål för skolan. I likhet med vad bl. a. SSU gett uttryck förvill jag framhålla det nära samband som råder meUan de nu aktuella förslagenoch utredningen om skolans inre arbete,viUten bl. a. behandlar olika samarbetsfrågor i skolan. Genom utredningenom skolan, staten och kommunerna aktualiseras dessutom det principieUaspörsmålet om hur långt statens reglering av skolans verksamhet skall gå. Jaghar mot denna bakgrund kommit till slutsatsen att SÖ:s förslag inte nu bör ledatill några stadgemässiga förändringar. Jag viU däremot betona angelägenhetenatt de lokala skolmyndigheterna inom ramen för en fortsatt försöksverksamhettar vara på och i praktiskt arbete utvecklar de förslag tUl samverkansformersom SISK-gruppen utarbetat. Det är mot bakgmnd av vad LO framhållit därvidangeläget att beakta den intressekolUsion som i vissa fall synes ha skettmeUan å ena sidan samarbetsnämnden och å andra sidan företagsnämnden. Av SÖ:s anslagsframstäUning framgår bl.a. att vissa förskjutningar har ägt rum när det gäller valen av studievägarinom gymnasieskolan. De mera yrkesinriktade linjema har sannolikt bl. a. pågrund av för-bättrmgen av yrkesutbildningen mött ett starkt ökat intressebland eleverna medan trycket på de mer teoretiska studievägarna minskat. Genomde nya principer om allmän behörighet för högskoleutbildning som fastlades av1972 års riksdag (prop. 1972: 84, UbU 1972: 31, rskr 1972: 240) kommer allaelever på gymnasieskolans linjer att få möjlighet att gå vidare iutbildningssystemet. För vissa elever krävs dock vissa breddningar avutbildningsprogrammet.