prop · FW03129 · 1973-12-31 00:00:00 — Punkten2 innehåller övergångsregler beträffande sådana anställningar som omfattas av1971 års lag om anställningsskydd. ellerpermittering skett före ikraftträdandet, skall äldre lagens regler omuppsägningstid, lön under uppsägningstid eller permitteringstid samt företrädesrätttill ny anställning tillämpas. Bestämmelsen innebär att rättsverkningarna aven uppsägning eller permittering som skett före ikraftträdandet bedöras enligtäldre lag. Har exerapelvis en permittering påbörjats före ikraftträdandet,tillämpas reglerna lag ora beräkning av permitteringslön även förden del av permitteringen sora belöper på liden efter ikraftträdandet. Oraperrailleringsperioden har avslutats före ikraftträdandet, får den i vissutsträckning betydelse vid tUlärapningen av den nya lagen. Har sålundaperraittering skett under exerapelvis , fården perraitteringstiden raedräknas vid tUlärapning av 30-dagarsregeln i 21 §nya lagen. Iandra stycket i punkten 2 ges regler om lurordning när någon gör gällandeföreträdesrätt enligt lag som annan påkallat företrädesrättenligt den nya lagen. Stycket innebär att företrädet arbetstagarna emellanskaU besläraraas enligt den nya lagen eUer, i förekommande fall, enligtkollektivavtal sora slutits med stöd av den nya lagen. EnligtIredje stycket i punkten 2 skall den som vunnit återanställning enligt 1971 årslag anses ha uppnått den anställningstid som fordras enligt nya lagen för rätttill längre uppsägningstid än en månad, räll till underrättelse ora altanställning för begränsad tid inte koramer att förnyas samt företrädesrättlill ny anställning (28 § nya lagen). Vissabestämmelser i den nya lagen innebär att anställningstidens längd är avbetydelse. Som anmärkts i den allraänna motiveringen innebärövergångsregleringen att vid tillämpningen av sådana bestäraraelser hänsynskall tas även till anstäUningslid som Ugger i tiden före ikraftträdandet.Lagen är nämligen i och för sig tUlämplig även på anställningsavtal somträffats före ikraftträdandet. Ipunkten 3 ges övergångsregler i fråga ora sådana ansläUningar som inte omfattasav lag om anställningsskydd. Bestämraelserna innebär att nya lageninte skall tillämpas, om uppsägning, avskedande eller perraittering har skettföre ikraftträdandet. Nya lagen gäller inte heller i fråga ora anstäUning förbegränsad tid som upphört före ikraftträdandet. Haren uppsägning skett före komraer nya lagens regler ora sakliggrund för uppsägning, uppsägningstid, lön under uppsägningstid, turordning föruppsägning eller företrädesrätt tUl ny anställning ra. inle att träda itillämpning. Har en permittering påbörjats före ikraftträdandet kommer inteheller nya lagens regler om perraitteringslön eUer ora återintagning eflerperraittering att bli tiUärapliga. även ora permitteringen fortsätter under nyalagens giltighetstid. Skulle emellertid en arbetsgivare ha förfarit t. ex. såalt han permitterar arbetstagarna för av ochdärefter i början avjuh beslutar ora förlängning av perraitteringstiden, får perraitteringen underden tid sora avses med förlängningen anses faUa under den nya lagen. Bestämmelsernarörande anstäUning för begränsad tid innebär alt arbetstagare i sådananställning inte har företrädesrätt till ny anställning, om den gamlaanstäUningen upphörde före ikraftträdandet. I punkten 3 ges också ensärskild regel om all perraittering som skett januarijuni 1974skall medräknas vid tUlärapning av besläraraelserna i 21 § ora perraitteringsammanlagt . Effekten av denna särskilda regel kan belysas raedföljande exempel. En arbetstagare har varit permitlerad under mars1974. samraa år blir han perraitterad . Hanfår då tUlgodoräkna sig den perraittering sora skett och får följaktligenrätt lill permitteringslön av den perraittering som äger rum iseptember. Bestämmelserna i punkterna2 och 3 motsvarar i sak vad utredningen enhälligt förordat. Vad särskUl angårperraittering bör påpekas att det torde bli raindre vanligt alt perraitteringlöper vid ikraftträdandet, eftersom ikraftträdandet sker i samband medsommarsemestrarna. Enligt punkten 4 ärarbetsgivare inte skyldig alt lämna varsel eUer underrättelse enligt nya lagen,om denna skuUe innebära all varslet eUer underrättelsen skulle lämnas föreikraftträdandet. Departemenlsförslaget innebär på denna punkt en ändring avutredningens förslag. Innebörden av deparleraenlsförslaget kan belysas raedföljande exerapel. En arbetsgivare viU meddela uppsägning i början av juli 1974.Enligt varselreglerna i deparlementsförslaget skuUe varsel ha lämnats häromunder juni månad. TUl följd av den särskilda övergångsregeln befrias emeUertidarbetsgivaren från skyldighet alt lärana sådant varsel. Enligt punkten 5 kankoUeklivavlal som avses i nya lagen ingås före ikraftträdandet. Syftet medbestämmelsen är endast att göra klart att arbetsmarknadens parter äroförhindrade att redan före lagens ikraftträdande bestäraraa i vad månlagligen tiUåtna avvikelser från lagen skall äga rum. Bestämmelsen tar däremotinte sikte på äldre koUeklivavlal som inle har liUkorarait för att reglerafrågan ora avvikelser från den nya lagen. Hur sådana äldre koUeklivavlal skaUtolkas får avgöras i rättstiUämpningen med tillärapning av vanligaavtalstolkningsregler. Det bör tUläggas alt bestäraraelser i koUeklivavlal eUerenskilda anställningsavtal sora slår i strid med lagens tvingande reglerförlorar sin gUtighet i och med lagens ikraftträdande, så att arbetstagarenblir oförhindrad att åberopa lagens förmånligare vUlkor. 7.2Lagen om vissa anstäUningsfrämjande åtgärder Lagenom vissa anstäUningsfrämjande åtgärder är av arbetsmarknadspolitisk natur ochålägger arbetsgivarna vissa skyldigheter gentemotarbetsmarknadsmyndigheterna. Enligt lagen är en arbetsgivare skyldigatt lämna varsel till länsarbetsnämnd innan han genomför endriftsinskränkning som kan leda till uppsägning eller permittering eller lillatt en tidsbegränsad anställning inle förnyas (16 §§). Syftet raed dettavarsel är att arbetsmarknadsmyndigheterna skaU kunna erhåUa rådrum för altbereda den därvid fristäUda arbetskraften annan sysselsättning. LageninnehåUer vidare vissa regler sora ger arbetsmarknadsmyndigheterna möjlighettiU insyn i och inflytande över företagens personalpolitik (713 §§). Dessaregler, som bygger på besläraraelserna sysselsältningslag, syftarlill att åstadkoraraa bättre raöjligheter för äldre arbetstagare ocharbetstagare raed nedsatt arbetsförraåga att behålla eller erhålla anställningpå den öppna arbetsmarknaden. I lagen har arbetsraarknadsrayndigheterna vidaregetts befogenhet att meddela en arbetsgivare föreskrifter som inskränker hansrätt att sluta avtal ora anställning för begränsad lid (14 §). Slutligen innehållerlagen bestäraraelser ora ett särskilt skydd för företrädare förarbetslagarorganisation vid dess raedverkan i frågor sora avses i lagen, oratystnadsplikt vid tillärapningen av lagen, ora vissa sanktioner, ora talan raotbeslut av AMS och ora tillärapningsföreskrifter till lagen (1525 §§). Paragrafen,sora överensstämmer raed 1 § i utredningens förslag, reglerar i vilka faUskyldighet föreligger att varsla länsarbetsnäranden om en planeraddriftsinskränkning. Med driftsinskränkning avses i lagen både sådana fall dåen arbetsgivare hell avvecklar sin verksamhet, dvs. lägger ned driften, ochövriga fall av personalinskränkningar på grund av arbetsbrist. Skyldighet attlärana varsel ora dylika driftsinskränkningar åvilar varje arbetsgivare ienskild eller offentlig verksamhet. Förstastycket innebär att varsel skall läranas lill länsarbetsnämnden i del län, därdriftsinskränkningen genoraförs. Om en arbetsgivare avser att genomföra endriftsinskränkning, som berör driftsenheter i olika län, skall varsel såledesläranas till länsarbetsnäranden i varje sådant län. Berör driftsinskränkningenarbetstagare som inle är fast knutna lUl något särskUt driflsställe, såsomreseraontörer, vissa speciaUster etc, bör varslet lämnas till länsarbetsnämndeni del län, där deras arbete administreras. Var företagel exerapelvis kan ansesha sitt säte saknar däreraot betydelse när del gäller all avgöra liU vilkenlänsarbetsnärand varsel skaU läranas. Liksoraenligt varselöverenskoramelse och cirkulär orapersonalinskränkningar ra. föreligger skyldighet att lärana varsel enligtdenna paragraf endast beträffande sådan driftsinskränkning sora sammanlagtberör minst fem arbetstagare. Härvid saknar del betydelse omdriftsinskränkningen genomförs i etapper, som var och en berör 19 1973.1 saml Nr 129 färreän fem arbetstagare. Även i ett sådant fall föreligger varselskyldighet enligtparagrafen. Givetvis kan det dock i praktiken ibland bli svårt alt avgöra omdel rör sig om en enda, ehuru etappvis genomförd driftsinskränkning eller omflera fristående driftsinskränkningar. Av vad som tidigare anförts följer attbedöraningen om del föreligger en driftsinskränkning, som berör rainst feraarbetstagare, måste ske för varje län för sig. Om en arbetsgivare avser attgenomföra en driftsinskränkning som inverkar på arbetsstyrkan viddriftsenheter i flera län men som i varje län berör färre än fem arbetstagare,föreligger således inte skyldighet att lämna varsel ora denna driftsinskränkning,även om sammanlagt minst fera arbetstagare berörs därav. Inte heller är enarbetsgivare, som driver olika fristående verksamheter, skyldig all lämnavarsel om han avser att genoraföra driftsinskränkningar, var och enberörande färre än fera arbetstagare, vid flera av dessa verksaraheter, trotsatt driftsinskränkningarna sammanlagt berör minst så många arbetstagare. Enligtvarselöverenskoraraelsen behöver varsel inte lämnas beträffande tidsbestämdaanställningar. I den aUmänna raotiveringen har jag framhållit att det ävenenligt min uppfattning saknas anledning alt föreskriva skyldighet att läranavarsel innan en anställning sora ingåtts , viss säsong eller visstarbete upphör. Eftersom varselskyldigheten i lagförslaget knutits till detförhåUandet, att en arbetsgivare avser att genomföra en driftsinskränkning,undanlas dessa faU också från denna skyldighet. Även om tidpunkten förupphörandet av dessa anställningar skulle sararaanfaUa raed tidpunkten förgenoraförandet av en driftsinskränkning, upphör anställningarna ju av en annananledning än denna driftsinskränkning. anställningarna på grund av någonoförutsedd händelse, som medför att arbetsgivaren raåste inskränka eller lägganed driften, skulle bringas att upphöra i förlid, bör däreraot de föreslagnavarselreglerna kunna bli tillärapliga. Enligt den i 4 § föreslagna forceraajeure-klausulen skall varsel i ett sådant fall lämnas så snart det kan ske.Alt varsel vidare skall lämnas, när en driftsinskränkning kan medföra attminst fera arbetstagare raed sådan anställning sora nu närants inle beredsfortsall anställning, trots att delta varit överenskommet eller förutsattmellan arbetsgivaren och arbetstagaren, fraragår av 3 § andra stycket. Varselskall enligt paragrafen läranas skriftiigen. Det förhåUandet, att enarbetsgivare muntligen underrättat länsarbetsnämnden om att han ämnar genomföraen driftsinskränkning, innebär således inte att han fullgjort sinvarselskyldighet. Att varsel vidare skall vara preciserat berörs närmare under5 §. Iandra stycket har ett undanlag från varselskyldighel uppsläUts beträffandedriftsinskränkningar, sora kan anses vara naturliga för arbetsgivarensverksamhet och sora alltså inle komraer som någon överraskning för arbetstagarna.För tillämpningen av denna undantagsbestäm- melseär likgiltigt, ora driftsinskränkningen kan leda tiU uppsägning eller tillperraitteringsålgärder. Sora exerapel på fall sora avses raedundantagsbestäramelsen kan anföras att en liUsvidareansläUning för helttillfälliga arbetsuppgifter bringas att upphöra när dessa arbetsuppgifter tagitslut. Även i varselöverenskoraraelsen och cirkulär har ett undantaggjorts för sådana anställningar. Vidare kan näranas det faUet att uppsägningeUer permittering sker av arbetstagare, som regelbundet erbjuds arbete raenvarje gång endast för kortare lider, eUer all säsongmässiga permitteringarraåste ske på grund av vinterns inträde. Idenna paragraf, som är likalydande raed 2 § i utredningens förslag, reglerasden tid inom vilken varsel skall lämnas om driftsinskränkning som kan medförauppsägning. Denna tid är i vissa fall längre än den som f. n. gäller enligt1968 års varselöverenskoraraelse och cirkulär ora personalinskränkningarra. Varseltiderna har Uksom ivarselöverenskommelsen och i cirkuläret satts i relation till del antalarbetstagare, som sägs upp på grund av driftsinskränkningen. Ju flera dessa är,desto längre blir varseltiden. Skulle driftsinskränkningen leda lill attytterligare arbetstagare visserligen inte sägs upp raen blir föremål förpermittering eUer inte får anställning för begränsad tid förnyad, skall dessaarbetstagare inte inräknas i det antal, efter vilket den i förevarandeparagraf angivna varseltiden skall bestämraas. Som utvecklats i denallmänna motiveringen skall varselliden räknas från den tidpunkt dådriftsinskränkningen genoraförs, dvs. den tidpunkt då arbete hos arbetsgivareninle längre kan beredas de uppsagda arbetstagarna och dessa därför får läranaföretagel. All deras uppsägningstider då eventuellt ännu inte gått till ändasaknar därvid betydelse. Om arbetstagarna slutar , skallvarselliden räknas från den tidpunkt då den första gruppen arbetstagare lämnarföretaget. Den varseltid sora arbetsgivaren därvid har att iaktta bestäms dock,såsom angetts, med hänsyn till uppsagda arbetstagare. Iparagrafen, sora i huvudsak raotsvarar 3 § i utredningens förslag, anges vilkenvarsellid sora skall iakttas när en driftsinskränkning inle leder tilluppsägning. I första stycket reglerasden tid inora vilken varsel skall läranas ora driftsinskränkningar, sora kanraedföra permitteringsåtgärder varigenora arbetet helt eller delvis inskränksutan att anstäUningen upphör all gälla. I likhet raed vad som gäller enligt 2 §skall varseltiden räknas från den lidpunkt då driftsinskränkningen genomförs. Iförevarande fall innebär delta den tidpunkt då permitteringen träder i kraft,dvs. tetför de av driftsinskränkningen berörda arbetstagarna helt eller delvisinskränks. Iandra stycket ges en bestäraraelse om en varsellid för det fallatt arbetstagare med anställning , viss säsong eller visst arbetetiU följd av driftsinskränkning inte bereds fortsatt anstäUning, när dentidigare anstäUningen upphör eller den nya säsongen skall börja. I likhet raedvad som gäller om underrättelse till arbetstagaren enligt den föreslagna lagenora anställningsskydd avses inte fall, då sådan fortsatt anställning kanberedas i nära anslutning lill nämnda tidpunkt. Avstyckets formulering framgår, all bestäramelsen tar sikte på sådana fall dåorsaken till att fortsatt anställning inle sker är att arbetsgivaren raåsteinskränka eller lägga ned driften. Varsel komraer således i fråga endast isådana fall, där del är överenskorarael raellan partema eller på gmnd avanställningsförhållandets varaktighet och förhållandena i övrigt ligger isakens natur, att anställningen annars skulle ha ersatts av en fortsattanställning. Står det däreraot redan från början klart, att det är fråga endastom enstaka anställning där någon fortsättning inte kan komma i fräga,föreligger inte någon varselskyldighet eftersora del då inte kan sägas varafråga ora någon driftinskränkning. Varseltidenskall i de fall, som avses i andra stycket, räknas från den tidpunkt då den nyaanställningen skulle ha påbörjats, ora någon driftinskränkning inteföretagits. Idenna paragraf, som överensstämmer med 4 § i utredningens förslag, föreskrivsundantag från de i 2 eller 3 § föreskrivna varseltiderna för det faU, attarbetsgivaren inte kunnat lämna varsel så i förväg som anges i dessaparagrafer. Även i varselöverenskommelsen har en dylik undanlagsbestäraraelseuppstäUts. En raotsvarighet tUl bestämmelsen har intagits i 30 § i förslagetlill lag ora anstäUningsskydd. Ilikhet med den motsvarande bestämraelsen i lagen ora anstäUningsskydd tarparagrafen sikte på sådana omständigheter, som legal utanför arbetsgivarenskontroU och därför inle tidigare varit kända för arbetsgivaren eller kunnatförutses av honom. Härmed avses exempelvis sådana faU som att säsongen börjarsenare eller slutar tidigare än som kunnat beräknas, att en underleverantörhelt plötsligt eller oväntat blir utan bestäUningar, alt råvarutUlförseluteblir av olika anledningar eUer alt en kundorder hastigt annulleras.Ytterligare exempel är plötsliga importrestriktioner i ett land, varigenomraöjlighelerna för ett svenskt företag att exportera till detta land minskareller hindras. Oraen dylik force majeure-situation som nämnls föreligger, skaU varsel istället för enligt huvudregeln lämnas så snart det kan ske. tordesituationen kunna vara sådan alt någon varseltid över huvud taget inte kaniakttas, t. ex. när en fabrik brinner ned. Paragrafenöverensstäraraer med 5 § i utredningens förslag. Iförsta stycket anges vilka uppgifter ett varsel, som lämnas enligt 2 eller 3 §,skall innehålla. 1 slort sett är det fråga ora sarama uppgifter, som skaUlämnas enligt varselöverenskoraraelse och cirkulär orapersonalinskränkningar m. ra. Sålunda skaU anges orsaken tilldriftsinskränkningen, den tidpunkt då denna är avsedd att genoraföras samlantalet berörda arbetstagare. Därjärate skall uppgift läranas ora hur dessaarbetstagare fördelar sig på olika yrkesgrupper saral ora driftsinskränkningensart, dvs. huruvida driftsinskränkningen kan leda tiU uppsägning, tiUperraittering eUer tiU att en tidsbegränsad anställning inle förnyas. Föratt skyldigheten att lärana varsel skall anses fuUgjord krävs att de uppgifter,sora avses i första stycket, läranats inom den föreskrivna varseltiden. Den sominom endast uppgett att han avser att genomföra endriftsinskränkning, har inte fullgjort sin varselskyldighet och riskerar attåläggas varselavgift enligt 17 §. Av 1§ framgår att varsel skaU läranas skriftligen. Detta krav gäUer givetvis ävende uppgifter sora skall läranas enligt 5 § första stycket. Det synes lämpligtatt arbetsmarknadsmyndigheterna lillhandahåUer blanketter för varsel, förseddamed särskilda koluraner för dessa uppgifter. Uppgiftom vilka arbetstagare som berörs av en driftsinskränkning kan i allraänhet inteläranas förrän förhandlingarna ora den s. k. listan slutförts. Tiden förlämnande av varsel torde då som regel ha gått ut. Så snart det kan ske, dvs.när listan är klar, skaU arbetsgivaren emellertid enligt andra stycket i dennaparagraf komplettera sitt varsel med uppgift ora dessa arbetstagare. Densora fullgjort sin skyldighet att lärana varsel men underlåter att läranauppgift ora de arbetstagare, som berörs av driftsinskränkningen, kan inteåläggas varselavgift enligt 17 §. I ell dylikt faU kan länsarbetsnämndenemellertid enligt andra stycket förelägga arbetsgivaren genora vite attfullgöra sin uppgiftsskyidighet. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 6 § i utredningens förslag. Enligt29 § 3 i förslaget tiU lag om anställningsskydd skaU varsel om uppsägning pågrund av arbetsbrist läranas till arbetstagarorganisation rainsl en månad iförväg. Om de berörda arbetstagarna står kvar i arbete och vissa av dem har sex månaders uppsägningstid, kan sådantvarsel således komraa att lämnas lUl organisationen mer än sju raånader föredriftsinskränkningens genomförande, eller alltså minst en månad tidigare änden längsta varseltid som gäller enligt 2 § i förevarande lagförslag. betsgivarenäven i övrigt vara skyldig att iaktta för lämnande av varsel tillarbetstagarorganisation än som enligt det nu aktuella lagförslaget gäller förvarsel till arbetsmarknadsverket. Genom förevarande paragraf åstadkomseraellertid en saraordning av dessa olika varsel. Även om varselskyldighetenUgt huvudregeln i detla lagförslag inte inträtt, när en arbetsgivare tillföljd av driftsinskränkning varslar arbetstagarorganisation på grund av lageller avtal, skaU sålunda länsarbetsnämnden likväl varslas omdriftsinskränkningen. Såsora vid övriga fall av varsel ora driftsinskränkningaravser paragrafen dock endast driftsinskränkning sora berör rainst feraarbetstagare. Paragrafenär endast tUlämplig, när en arbetsgivare varslar arbetstagarorganisation ienlighet med föreskrift i lag eller avtal. Läranas varsel utan att sådanskyldighet föreligger, är arbetsgivaren således enligt paragrafen inle skyldigatt varsla länsarbetsnämnden om driftsinskränkningen. Å andra sidanär paragrafen tillämplig endast för det faU att arbetsgivaren faktiskt varslararbetstagarorganisation. Om arbetsgivaren enligt lag eller avtal är skyldigatt lämna sådant varsel men underlåter detta, gör han sig alltså inte dessutomskyldig tiU brott mot varselbestämmelserna enligt förevarande lag, om varseltill länsarbetsnämnden läranas först när skyldighet härtiU inträtt enligthuvudregeln i 2 eller 3 §. Nären arbetsgivare till följd av driftsinskränkning lämnar varsel tillarbetstagarorganisationen, innan skyldighet att varsla länsarbetsnämndeninträtt, torde arbetsgivaren inte aUtid veta hur många arbetstagare som kankomma att beröras av driftsinskränkningen. I paragrafen föreskrivs därför attdet är tillräckligt om de uppgifter, som varsel skall innehålla enligt 5 §,läranas senast när varselskyldighet enligt huvudregeln i 2 eller 3 § inträder. I713 §S regleras arbetsraarknadsrayndigheternas möjligheter att vidta åtgärderför att främja anställning av äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsattarbetsförmåga, vare sig de innehar en anställning eller slår utan arbete påden ordinarie arbetsraarknaden. I lagen anges inte vilka som är att betraktasom äldre eller som kan anses ha nedsatt arbetsförmåga. Som jag anförde vidtillkorasten av sysselsättoingslag kan svårigheterna påarbetsmarknaden för den äldre arbetskraften sätta in vid varierande åldrar,beroende på t. ex. arbetstagarnas utbildning och yrkeserfarenhet,näringsstrukturen i regionen etc, I fråga ora arbetstagare raed nedsattarbetsförraåga har jag i den allmänna raotiveringen (avsnittet 5.3.2) anförtatt nedsättningen i arbetsförraågan kan raedföra svårigheter att behålla ellererhåUa anställning i vissa men inte i andra faU. Slutsatsen härav blir alt deli lagen inte kan närmare anges vilka arbetstagare som orafattas av lagen. börbli tillämplig på alla arbetstagare, som på grund avålder eller nedsatt arbetsförraåga har svårigheter att behålla eller erhållaanstäUning på den öppna arbetsmarknaden eller som kan väntas få sådanasvårigheter, om inte särskilda åtgärder vidtas. Bedömningen härav får i sistahand utföras av arbetsraarknadsrayndigheterna. 7 §, som i huvudsakmotsvarar 7 § i utredningens förslag, innehåller i första stycket regler omlänsarbetsnämnds rätt att förelägga arbetsgivare att lämna vissa grundläggandeuppgifter om personalstrakturen och ora förestående förändringar iarbetsstyrkan. Dessa uppgifter utgör underlag för närandens bedöraningar omöverläggningar bör las upp med arbetsgivaren beträffande åtgärder för attfrämja anstäUning av äldre arbetstagare eller arbetstagare med nedsattarbetsförmåga. Sådana uppgifter kan även behövas för att näranden skall kunnakontrollera, att de åtgärder som överenskoraraits vid sådana överläggningarblir genoraförda. Trotsatt det inte uttryckligen angetts i lagtexten ligger det i sakens natur attlänsarbetsnäranden kan förelägga endast arbetsgivare, sora driver verksamhetinom länet, all lämna uppgifter enligt denna paragraf. I motsats till 1971 årssysselsältningslag gäller ingen begränsning tUl enbart arbetsgivare med minstfem anstäUda. Sora jag har anfört i den allmänna motiveringen torde detemeUertid i praktiken normalt inte bli aktuellt med ingripande gentemotarbetsgivare med endast ett fåtal anställda. Deuppgifter som länsarbetsnäranden kan infordra raed slöd av denna paragraf harbehandlats i den allmänna raotiveringen (avsnittet 5.3.2).