prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t inhämta bemyndigande att efteröverläggningar med landstingsförbundet i huvudsaklig överensstämmelse med nu gäUande bestämmelser meddelastatsbidragsbestämmelser för /74. Frågan om merbetydande förändringar av statsbidragssystemet bör tas upp i samband medstatsbidragsfrågoma för skolväsendet i dess helhet. Genom beslut gav Kungl.Maj:t SÖ i uppdrag att vid den fortsattaplaneringen av gymnasieskolan pröva vissa särskilda planeringsfrågor.Med skrivelser och har SÖ redovisatutredningsarbetet. Jag har för avsikt att föreslå Kungl. Maj:t att i ensärskild proposition presentera dessa frågor för . SÖ:s förslag till vidgadförsöksverksamhet med ungdoms- och fritidsledarutbildning kommer att behandlasav föredragande statsrådet under anslaget Bidrag till driften av folkhögskolor. Enligt beslut av riksdag (prop.1971: 34, UbU 1971: 21, rskr 1971: 214)skaU statsbidrag för studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan fr.o. m. nästa budgetår utgå i form av schablonbelopp beräknade Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 261 påantalet elever i årskurs I och 2. Jag beräknar, i enlighet härmed, den totalakostnaden för studie- och yrkesorienteringen i gymnasieskolan budgetåret1973/74 till ca 19 milj. kr. Denna första etapp av reformen innebär en ökning iförhållande till innevarande år med ca 15 milj. kr. En särskild ettårigutbildnmg tiU sådan studie- och yrkesvägledare har fr.o.m. /72varit förlagd tUl lärarhögskolorna i , och . Reformeninnebär inte bara en kraftig utbyggnad av studie- och yrkesorienteringen igymnasieskolan utan också en starkare betoning av vissa mål för studie- ochyrkesorienteringen i skolan. Studie-och yrkesorienteringen skall bl. a. aktivtbidra till att vidga kunskapen om valmöjligheter och måste därför motverkasådana begränsningar i studie- och yrkesvalet som t. ex. beror på denstuderandes sociala bakgrund, traditionella könsrollsföreställningar ellerbristande motivation att analysera sin egen situation. Undervisningen omutbildning och arbetsmarknad skall också ta upp till analys de bakomliggandevärderingar som format dem samt hur och på vilka vägar utbildningsväsen ocharbetsmarknad kan förändras. Studie- och yrkesorienteringen bör bl. a.relateras till undervisningen och debatten om fackliga och politiskaorganisationer och om den enskUdes möjligheter att påverka utvecklingen. Försöksverksamheten med yrkesorienteringsveckai gymnasieskolan bör anordnas i enlighet med SÖ:s förslag i skrivelse den 17april 1972 under förutsättning att statsverkets kostnader inte därigenom ökas. Frågan om utfärdande av bestämmelserrörande andelen ordinarie lärartjänster i gymnasieskolan aktualiserades, såsomframgått av den redogörelsen, avSÖ:s skrivelser och med förslag rörandevissa lärarfrågor i gymnasieskolan. På grundval av förstnämnda skrivelseutfärdade Kungl. Maj:t vissa provisoriska bestämmelser omlärare m. m. med anledning av gymnasieskolans införande. Enligt § 8 i nämndabestämmelser fick antalet ordinarie tjänster som lärare vid kommunsgymnasieskola /72 för varje slag av tjänst uppgå tiUhögst det antal som sammanlagt bestämts för gymnasiet, ochyrkesskolan i kommunen för /71, om ej SÖ bestämde annat pågrund av avsevärda förändringar i skolorganisationen. Motsvarande gällde ifråga om antalet ordinarie tjänster som lärare vid landstingskommunsgymnasieskola. I samband med utfärdandet av den nya skolstadgan infördes genompunkterna 28 och 29 i övergångsbestämmelserna till stadgan nämnda regler omordinarie lärartjänster i gymnasieskolan. Genom beslut den 16 september 1971föreskrev Kungl. Maj:t att bestämmelserna i punkterna 28 och 29 iövergångsbestämmelserna till skolstadgan (1971:235, ändrad senast 1972:536)skulle gälla även 1973:1 Bilaga 10 262 under /73. Den 17 mars 1972förlängde Kungl. Maj:t bestämmelserna ännu ett budgetår. gavssamtidigt möjlighet att under vissa förutsättningar medge att ordinarietjänster fick omfördelas med avseende på tjänsteslaget. Maj:tsbemyndigande tillkallades den s. k.lönesystemutredningen för att utreda frågan om ändringar i det statligatjänste- och lönesystemet. Efter samråd med statsrådet anser jag attfrågan om de ordinarie lärartjänsterna i gymnasieskolan bör övervägas isamband med att ställning tas till de förslag som lönesystemutredningenberäknas framlägga i början av detta år. I detta sammanhang vill jag erinra om vaddåvarande departementschefen underströk i prop. 1957: 61 (s. 64), nämligen attskolstyrelsens förord borde tillmätas särskilt stor vikt vid tillsättning avskolledarbefatt-ningar. I sitt av godkända utlåtande framhöllstatsutskottet vidare (SU 1957: 97) vikten av att det i praktiken verkligenblev som departementschefen avsett. Vad departementschefen och sålundaanfört bör alltjämt gälla såväl för som för den kommunalagymnasieskolan. För den landstingskommunala gymnasieskolan bör självfalletförordet från utbildningsnämnden på samma sätt tillmätas stor vikt. Jag villvidare erinra om att enligt gällande behörighetsföreskrifter alla som ärbehöriga till ordinarie tjänst som lärare i gymnasieskolan också är behörigatill tjänst som rektor eller ordinarie studierektor. Detta gäller oavsett omderas utbildning och tjänstgöring som lärare är av mera teoretisk elleryrkesinriktad karaktär. Även enligt gällande befordringsgrunder insikter,erfarenhet och övriga egenskaper som företrädesvis fordras för tjänsten ärlärare med olika slag av utbildning i och för sig jämställda och enligt minmening bör man eftersträva att skolledningen i en skolenhet med rektor och eneller flera studierektorer får en allsidig sammansättning av lärare med olikaslag av utbildning och lärartjänstgöring. Jag vill här ta uppytterligare en fråga som gäller skolledningen vid gymnasieskolan. Enligt denskolledarorganisation som tillämpats fr. o. m. gymnasieskolans införande kanvid s. k. särskild skolenhet typ 1 firmas bl. a. arvoderad biträdande rektor.Denna arvodestjänst är inte pensionsgrundande. Detta förhållande har påtalatsfrån personalhåll med yrkande att innehavare av sådan arvodestjänst skulletillförsäkras pensionsrätt. Jag delar personalens uppfattning i denna fråga ochämnar föreslå Kungl. Maj:t att ifrågavarande tjänster ombildas till extratjänster. Fr. o. m. innevarandeläsår får särskolklass som förlagts till skolenhet med grundskola medräknas vidtillämpningen av det poängsystem som gäller för bedömningen av skolväsendetsomfattning i kommunen. Jag anser att motsvarande bestämmelser bör gälla närsärskolklass förlagts till gymnasieskola. Jag avser att i annat sammanhanglägga fram förslag Prop.1973:1 BUaga 10 263 till sådana ändringar i skolstadgan (I97I: 235)som detta kräver. I övrigt är jag inte beredd att tiUstyrka de förslag tilländringar i skolledar- och huvudlärarorganisation m. m. i ,gymnasieskolan och specialskolan som personalorganisationerna framfört. I enUghet med SÖ:s förslag förordar jag att dengymnasiala utbUdningen för gravt hörselskadade i nästa läsårdimensioneras för totalt högst 200 elever. Med hänsyn till det därigenom ökadeelevantalet beräknar jag medel för ytterligare en halv tjänst som speciallärarei tal-korrektion. För arvode m. m. tiU annan personal än studierektor och lärareberäknar jag ytterligare . Ökningen innefattar medel till entredjedels tjänst som kurator, medel för tillfälligt anställd skrivhjälp samtmedel för tillfälligt anställda teckenspråktolkar. Jag beräknar dessutom medelför sjukvårds- och flyttningskostnader för lärarpersonalen m. m. Beträffandemedel till hörselteknisk personal hänvisar jag till vad jag anfört underanslaget Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. För omkostnader beräknarjag . I övrigt är jag f. n. inte beredd att biträda SÖ:s förslagbeträffande de gravt hörselskadade eleverna. Beträffande SÖ:s förslag att degravt hörselskadade eleverna, efter prövning i varje särskilt fall, skulle gesmöjlighet till förlängd utbildning, vill jag erinra om skolstadgans regler ombl. a. specialundervisning, mindre studiekurs och kvarsittning. Jag vill ävenerinra om att bestämmelserna för ifrågavarande utbildning, som Kungl. Maj:tmeddelade , medger att utbildningsväg får anordnas redan dåantalet elever är fyra. Dessutom kan SÖ om särskilda skäl föreligger medge attutbildningsväg får anordnas även om antalet elever är mindre än fyra. För de särskilda kostnaderna förförsöksverksamheten med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade ochandra svårt handikappade, den s. k. Ingemundskolan, beräknar jag en totalökning motsvarande ca . Ökningen innefattar ytterligare medel förexpenser, för underhåll av inventarier samt medel för sjukvårds- ochflyttningskostnader för lärarpersonalen. I övrigt är jag inte beredd attbiträda SÖ:s förslag om ytterligare medel för denna utbildning. Jag räknar med attförsöksverksamheten med yrkesinriktade grundkurser för invandrarelever och meden modifierad tim- och kursplan för invandrarelever på tvåårig social linje igymnasieskolan skall fortsätta nästa läsår. SÖ äger inrätta erforderligt antalkurser av den yrkesin- riktande grundkursen för invandrare inom den ram förgymnasieskolan jag angett i det föregående. Jag förutsätter att undervisningenalltjämt anordnas med klasser om högst 16 elever. Beträffande försöksverksamhetenmed modifierad tim- och kursplan för invandrarelever på tvåårig social linje igymnasieskolan bör Kungl. även fortsättningsvis besluta om inrättande avnya klasser. SÖ har i särskild skrivelse avgett rapportöver verksamheten /72. 1973:1 BUaga 10 264 övrigtär jag inte f. n. beredd att tillstyrka SÖ:s förslag rörande invandrareleverna. Beträffande SÖ:sförslag om specialundervisning i gymnasieskolan vill jag hänvisa tiU Kungl. Maj:ts beslut ifrågan . Jagtillstyrker SÖ:s förslag om medelsberäkning för försöksverksamheten med pedagogisk gymnasieskoleklinik i Lund.SÖ bör i anslagsframställningen för /75 presentera enutvärdering av verksamheten. Jagberäknar för nästa budgetår de sammanlagda kostnaderna för lärarlönebidragettUl ca 1 108 milj. kr. (1). Jag har därvid inte räknat några medel förföreståndare, biträdande föreståndare och fritidsledare vid elevhem avrikskaraktär (1 e). Till bidrag för kostnader för pedagogisk stödpersonalberäknar jag 15 mUj. (2). Posten ATP-avgifter beräknar jag till ca 83,3mUj. (9) och posten Arbetsgivaravgift till 30,1 mUj. (10). Förlönekostnadspålägg bör 122,4 milj. kr. tas upp (11). Medelsbehovet tilltekniska stödåtgärder m.m. åt handikappade elever beräknar jag till . (4). MotSÖ:s förslag i övrigt har jag ingen erinran. Det totala medelsbehovet underförevarande anslag beräknar jag för nästa budgetår tiU 1 382 milj. kr. JaghemstäUer att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. att meddelabestämmelser om statsbidrag till skogsbruketsyrkesutbildning i enlighet med vad jag förordat i det föregående, 2) till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor för /74 anvisa ett förslagsanslag av 1 . Bidrag tiU viss vårdyrkesutbUdning 1973/74Nytt anslag (förslag)i 35 204 000 ' Innevarande budgetår utgår medel ur dels anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor, dels anslaget Bidrag till driftenav enskild yrkesutbildning. Ur anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor utgår innevarande budgetår statsbidrag till kostnader förgrundutbildning av sjuksköterskor vid och landstingskommunalsjuksköterskeskola med . för varje klass och termin och förvidareutbildning av sjuksköterskor med . för varje klass och terminenligt Kungl. Majits beslut den 31 januari1969 (ändrat ). I avvaktan på kommunalisering utgårstatsbidrag även till vissa enskilda sjuksköterskeskolor. Uranslaget utgår vidare bidrag enligt av Kungl. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 265 1972 meddelade bestämmelser tandsköterskor. Ur anslaget Bidrag tilldriften av enskild yrkesutbildning utgår dels bidrag till den vid Socialabarna- och ungdomsvårdsseminariet bedrivna utbildningen av socialpedagoger,dock endast för den tid är huvudman för verksamheten, dels ienlighet med av givet bemyndigande (prop. 1968: 1 bil. 10 s. 206, SU1968: 8, rskr 1968: 8) bidrag till kostnaderna för den del av utbildningen avlaboratorieassistenter som är förlagd till universiteten i , ,och samt och som inte täcks av reguljärtutgående bidrag till inbyggd utbildning i gymnasieskolan, dels bidrag för vissakostnader för utbildning av tandhygienister (prop. 1972: 1 bU. 10 s. 258, UbU1972: 2, rskr 1972: 68). Löne- och prisomräkning2 . () föreslår oförändrat antal terminskurser (1030) för grundutbildning vid sjuksköterskeskolor för /74. SÖ anser detutomordentligt viktigt att vidareutbildning av sjuksköterskor kan medges i denutsträckning huvudmännen för utbildningen begär, bl. a. med hänsyn till detenligt SÖ:s mening uppdämda behovet av vidareutbildade sjuksköterskor. För /74föreslår SÖ att 245 terminskurser inrättas, dvs. en ökning med 30 terminskurserjämfört med innevarande år (+885 000 kr. För utbildning avtandsköterskor vid beräknar SÖ ett medelsbehov av . SÖ föreslår att 152 000kr. anvisas för utbildning av tandhygienister (+52 000 kr. Genom beslut den 3 juni1966 uppdrog Kungl. Maj:t åt SÖ bl. a. att i samråd meduniversitetskanslersämbetet och dåvarande medicinalstyrelsen företa en översynav läroplanen för tandsköterske- och tandtek-nikemtbildningarna. Med skrivelseden har SÖ överlämnat förslag till tvåårig kurs förutbildning av tandsköterskor. SÖ föreslår att kursen inrättas som specialkursinom gymnasieskolan. SÖ har den 31 juU 1972överlämnat förslag tUl treårig kurs för utbildning av tandtekniker. Även dennakurs föreslås bli inrättad som specialkurs inom gymnasieskolan. Båda förslagenhar remissbehandlats. Av SÖis förslag framgårej de föreslagna utbildningarnas dimensionering eller beräknade kostnaderhärför. I avvaktan påresultatet av överläggningar om förändrat huvud mannaskap för Sociala barna- och ungdomsvårdsseminariet beräknar SÖ ett medelsbehov av . (+17 000 kr. 9* 1973. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 266 SÖ räknar medoförändrad kapacitet för utbildningen av laboratorieassistenter och beräknarmedelsbehovet tiU . (+54 000 kr. Svensk sjuksköterskeföreninghar inkommit med en skrivelse angående sjuksköterskeutbildningen och därvidföreslagit dels att läsårets längd för grundutbildning av sjuksköterskor skallfaststäUas samt att erforderlig teknisk revision företas avkurs- och timplaner, dels att kapaciteten för vidareutbildning avsjuksköterskor höjs till av de grundutbildade. Yttranden har därvid avgetts av SÖ, . och läkarförbund.Remissinstansema har i det stora hela anslutit sig tillsjuksköterskeföreningens förslag. Anslagen tillvårdyrkesutbildning redovisas nu under skilda anslag. För att ge en mer samladbild av samhällets åtaganden beträffande vårdyrkesutbildning utanförgymnasieskolan, bör utgifterna för denna utbildning redovisas under ettsärskilt anslag. För utbildning avsjuksköterskor har jag beräknat medel för 1 030 terminskurser igrundutbildningen och 225 terminskurser i vidareutbildningen. Ökningen avantalet kurser inom vidareutbildningen bör företrädesvis avseanestesisjukvård, intensivvård och operationssjukvård. Statsbidraget tiUdriftkostnader har därvid för nästa budgetår beräknats till . förvarje klass och termin i grundutbildningen och tUl . för varje klassoch termin i vidareutbildningen. bör dock inom ramen för beräknademedel få omfördela kurser inom sjuksköterskeutbildningen. Jag är i detta sammanhanginte beredd att ta ställning till det av framfördaförslaget om avkortning av läsårets längd enär konsekvenserna för utbildningensmål närmare bör övervägas. Enligt denöverenskommelse som träffats mellan företrädare för sjukvårds- ochutbildningshuvudmännen (jfr prop. 1965: 161 s. 93, SU 1965; 181, rskr 1965:430) har statsbidraget tUl grundutbildning av sjuksköterskor bestämts medutgångspunkt i att läsåret omfattar . Vid en avkortning av läsåretslängd måste statsbidragets storlek bli föremål för överläggningar medsjukvårdshuvudmännen. Maj:t bör inhämta bemyndigande attmeddela beslut i frågan sedan eventuella överläggningar slutförts. Enligt beslut av (prop. 1968: 66, SU 1968: 108, rskr 1968: 259) har riktlinjer för dimensioneringenav vidareutbUdning av sjuksköterskor fastlagts. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 267 fr. o. m. vårterminen 1968och t. o. m. /71 har 7 247 sjuksköterskor genomgåttgrundutbildning. fr. o. m. och t. o. m. läsåret1971/72 har () medgett att vidareutbildningsplatser för 5925 elever skulle få anordnas, dvs. för av alla sjuksköterskor somgenomgått grundutbildning. Det tillgängUgaantalet elevplatser vid de olika skolorna har emeUertid ej tagits ianspråk, bl. a. beroende på att läkarlärare och andra lärare saknats eUer attotillräckligt antal sökande anmält sig. På grund härav har färre sjuksköterskorän beräknat erhållit vidareutbildning. Fr. o. m. innevarande budgetår räknarSÖ med ett bättre utnyttjande av elevplatserna. Någon förändring i riktlinjernaför vidareutbildningens dimensionering bör nu ej ske. Liksom för innevarande budgetår börKungl. Maj:t få besluta om statsbidrag ur förevarande anslag tillEastmaninstitutet. För vissa extra kostnader för utbUdningav tandhygienister bör för nästa budgetår beräknas ett belopjj av . Jag är f. n. inte beredd att biträda SÖisförslag tiU utbildning av tandsköterskor och tandtekniker. SÖ bör få i uppdragatt inkomma med beräkningar över samhäUets totala kostnader för de föreslagnautbUd-ningarna och med uppgifter angående utbildningarnas dimensionering ochlokalisering. Jag viU dessutom erinra om uppdraget tUlSÖ att i samråd med universitetskanslersämbetet övervägafrågan om ändrat huvudmannaskap för nuvarande statliga tandtekniker- ochtandsköterskeskolor. Statsbidrag tillutbildningen av socialpedagoger vid Sociala bama- och ungdomsvårdsseminariet bör för budgetåret1973/74 få utgå ur förevarande anslag efter beslut av Kungl. för de kostnaderför utbildning av laboratorieassistenter som ej täcks genom reglerna omstatsbidrag för inbyggd UtbUdning i gymnasieskolan. JaghemstäUer att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. att besluta omstatsbidragets storlek vid eventuell avkortning av läsårets längd förgrundutbildning av sjuksköterskor, 2) bemyndiga Kungl.Majit att besluta om statsbidrag tUl , 3) bemyndiga Kungl. Maj:t att besluta omstatsbidrag till Sociala bama- och ungdomsvårdsseminariet, 4) till Bidrag tillviss vårdyrkesutbildning för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1973:1 BUaga 10 Utbildnmgsdepartementet 268 Kostnader för viss personal vid statligarealskolor 1971/72 Utgifti 6924 088 1972/73 Anslagi 1390 000 1973/74 Förslag 1 000 Anslaget Statliga realskolor. Med utgången av innevarande läsår kommersamtliga statliga realskolor att ha avvecklats. Vissa ordinarie tjänsterkommer då att föras på övergångsstat. I den mån tjänstgöring inte kan beredasdessa personer vid annan skolform bör m.edel för lönekostnader för dessapersoner beräknas under förevarande anslag under här angiven rubrik. Jag hemstäUeratt Kungl. att till Kostnader förviss personal vid statliga realskolor för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till driften av hiigre kommunalaskolor 1971/72 Utgift 2886 250 1972/73 Anslag 600000 1973/74 Förslag 84 000 Kommunen får statsbidragtill sina kostnader för driften av högre kommunala skolor enligt kungörelsen(1958: 665) om statsbidrag till driftkostnader för det allmänna skolväsendet(omtryckt senast 1971:348). Statsbidraget beräknas på grundval av ettbidragsunderlag som i huvudsak utgörs av ärslönebeloppen för i föreskrivenordning inrättade rektors-och lärartjänster. På det sålunda beräknadebidragsunderlaget utgår statsbidrag . Dessutom utgår statsbidrag med100% av kostnaderna för ATP-avgifter. Statsbidrag utgår även för allmän arbetsgivaravgift. Med utgången avinnevarande läsår kommer samtiiga högre kommunala skolor att ha /74 belastas anslaget endast av slutredovisning avstatsbidraget för /73. Jag hemstäUer att Kungl. att till Bidrag tilldriften av högre kommunala skolor för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 269 Bidrag tiU driften av riksintematskolor 1971/72Utgift 12 152 418 1972/73Anslag 11399 000 1973/74Förslag 8 484 000 Från anslaget betalas utgifter för bidragtill driften av Grännaskolan, humanistiska läroverk ochSigtunaskolan. För skolorna i fråga gäller privatskolstadgan (1967: 270,omtryckt 1971: 259, ändrad 1972: 90).Statsbidrag utgår enligt kungörelsen (1970: 333) om riksinternatskolor (ändrad1971: 345). Till skolverksamheten vid riksinternatskola utgårstatsbidrag enligt samma grunder som tiU gymnasieskola. Detta gälleräven den del som avser . Därutöver utgår statsbidrag tillföreståndare och fritidsledare samt för skolhälsovård. Vidare utgår tilläggsom motsvarar lönekostnadspålägg. För elev som har utlandssvenska föräldrarutgår statsbidrag till kostnader för skolgång och skolmåltider med belopp somgäller för motsvarande ersättning vid samverkan på skolväsendetsområde. Med skrivelse den 14 januari 1972överlämnade organisationskommittén för riksinternatskolor förslag angående bl.a. riksinternatskolor-nas organisation fr. o. m. . Kommitténhade inte haft möjlighet att mera ingående analysera vilka behov av internatplatsersom kunde föreligga på vid riksinternatskolorna. Förslagetinskränkte sig därför till organisationen av riksinternatskolorna på kort sikt.Framdeles avser kommittén att göra en enkät tiU olika intressegrupper för attfå en bild av ifrågavarande behov. I skrivelsen anmäler kommittén att den ävenavser att återkomma I frågan om inrättande och lokalisering av rikselevhem.Kommittén föreslår slutligen en förstärkning av elevvården vid skolorna. Genom beslut (ändrat den16 ) förordnade Kungl. att vid riksinternatskolorna underinnevarande läsår fick finnas följande skolformer och studievägar: vidGrännaskolan gymnasieskola med humanistiskoch samhällsvetenskaplig linje (estetisk och social variant) samtnaturvetenskaplig linje, vid humanistiska läroverk gymnasieskola med humanistisk linje(halvklassisk, estetisk och social variant), samhällsvetenskaplig linje(estetisk och social variant), naturvetenskaplig linje, treårig ekonomisk linje(distributiv och kameral gren) samt grundskola med mellan- och högstadium samtvid gymnasieskola med samhällsvetenskapUg Unje (estetisk och socialvariant), naturvetenskaplig linje och social linje samt grundskola medhögstadium. Dessutom förordnades att eleverna i årskurserna 2 och 3 påhumanistisk linje vid skulle ges möjlighet att fullfölja sinpåbörjade utbildning vid skolan. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 270 riksinternatskolorskuUe vidare reglera intagningen på sådant sätt att platser bereddes iårskurserna 2 och 3 vid varje skola för f. d. internat-elever fränViggbyholmsskolan. Slutligen uppdrogs åt organisationskommittén förriksinternatskolor att efter överläggningar med kommun och efter samrådmed styrelserna för humanistiska läroverk och Sigtunaskolaninkomma med förslag om dels grandskolans framtida organisation vid de bådaskolorna, dels de ytterligare studievägar inom gymnasieskolan som kundeanordnas vid de båda skolorna i samverkan med kommun. Inför /74 föreslårskolöverstyrelsen en i förhållande till innevarande läsår oförändrad intagningtUl riksinternatskolorna. EnUgt kungörelsen (1970:333) om riksinternatskolorskaU Kungl. Maj:t fatta beslut om de skolformer och studievägar som skall förekommavid resp. riksinternatskola. I avvaktan på att organisationskommittén förriksinternatskolor redovisar sista delen av sitt utredningsuppdrag räknar jagf. n. inte med någon förändring i skolornas organisation. I likhet med innevarande läsår beräknarjag inte, i avvaktan på organisationskommitténs förslag i frågan, några medelför inrättande av rikselevhem. Jag är f. n. inte beredd att tillstyrkakommitténs förslag att nuvarande statsbidrag för skolhälsovård, förförstärkning av elevvården utökas till att omfatta två årslönebelopp ilöneklass A 15 vid varje riksinternatskola. Verksamhetenvid riksinternatskolan i upphörde vid utgången av . Detbör för anmälas att Kungl. Maj:t i kraft av bemyndigandeden (prop. 1972: 1 bil. 10,UbU 1972: 2, rskr 1972: 68) vidtagit vissa övergångsåtgärder i sambandmed avvecklingen av skolan. a. att500 .