prop · FW0388 · 1973-12-31 00:00:00 — Ennärmare organisatorisk samordning av dessa enheter är tänkbar pä sikt. Huvudalternativ 3 innebär vidare att en för totalförsvaretgemensam serviceenhet för perspektivplaneunderlag inrättas och knyts tiUförsvars-forskningsorganisationen. De planeringsansvariga myndigheterna har ansvarför att ta fram underlag för perspektivplaneringen. Denna verksamhet läggsdock tiU sin huvuddel ul i form av sekundäruppdrag pä serviceenhelen. Dennasvarar ocksä på uppdrag av Kungl. Maj:t för miljöstudier och studier av detsvenska samhällets förändring. Serviceenheten och dess studiegrupper samtforskningsorganen analyserar gemensamt forskningsbehov i anslutning tillperspektivplanearbetet och tar fram förslag till forskningsprogram. Denslutliga avvägningen av forskningsprogramrael sker i samråd mellanperspektivplaneansvariga myndigheter samt forskningsorganen och serviceenhelen.Styrelsen för försvarsforskning håller samman detta arbete. Huvudalternativ 4 ger enligt utredningen uttryck för ensträvan till långtgående organisatorisk samordning av i första hand statligteknisk forskning och utveckling. Organisatoriskt innebär alternativet enligtutredningen att forskningsenheterna förs samman till ett enda produklionsorgansom bör vara inordnat under ett annat departement än försvarsdepartementet.Detta organ betjänar forskningsprogram inom ett flertal samhällssektorer, bl,a, försvarssektom. Inom försvaret finns i huvudsak endast en programmyndighetför försvarsforskning i form av en styrelse. Till denna styrelse kan knytas ensådan serviceenhet för perspektivplaneunderlag som har beskrivits. Enligt utredningen uppfyller varken huvudalternativ 1eller 4 de krav som i första hand myndigheter inom försvarssektorn kan ställapä den framtida försvarsforskningsorganisationen. Med en lämplig detaljutformningkan däremot både huvudalternativ 2 och 3 uppfylla huvuddelen av dessa krav.Utredningen anser dock alt altemativ 2 har aUvarliga nackdelar jämfört med altemativ3, Utredningen bedömer nämligen alt samlandet av huvuddelen av resursema förförsvarsforskning tUl ett centralt ämbetsverk med både program- ochproduktionsansvar medför risker för all befintlig resurssammansättning vidoförändrade eller krympande ekonomiska ramar för försvarsforskningsprogrammetblir alltför styrande även på den långsiktiga programutformningen. ningen anser vidare att det i huvudalternativ 2 finns enstörre risk att forskningsorganet bygger ut egna resurser i stället för altlägga ut uppdrag pä andra forskningsorgan inom och utanför försvarssektom. Utredningen finner att invändningar också kan riktas mothuvudalternativ 3, Alternativet kan, bl, a, genom att en särskUdprogrammyndighet skapas, leda lill föriängda kontakt- och beslutsvägar i olikaplaneringsfrågor i jämförelse med i första hand huvudalternativ 2, Utredningenfinner dock att en lämplig detaljutformning av huvudalternativ 3 i huvudsak kanavlägsna de nackdelar som alternativet kan innebära. Enligt utredningen ger ettval av huvudalternativ 3 ocksä erforderlig handlingsfrihet beträffande denlångsiktiga utvecklingen av försvarsforskningsorganisationen och dess samordningmed annan forsknings- och utvecklingsverksamhet inom landet. Remissyttrandena över försvarsforskningsutredningensprincipförslag ger utslag till förmån för huvudalternativen 3 resp. 2 i nämndordning. Remissinstansernas stäUningstaganden följs dock av en radreservationer. Dessa är delvis mycket långtgående och har närmast karaktären avhell nya förslag. Invändningarna från de myndigheter som närmast berörs avförslagen har en gemensam grund. Utredningens förslag om en bättre samordningav forskningen både inom försvarssektorn och mot sarahället i övrigt godtas.Myndigheterna ifrågasätter emellertid om inte dessa samordningsbehov kantillgodoses i huvudsak genom förbättringar inom nuvarande organisation. Deställer sig därför tveksamma lill behovet av en serviceenhet för perspektivplaneunderlagoch en styrelse för försvarsforskning, Pägrundval av belänkandet och remissyttrandena fick försvarsforskningsutredningeni tilläggsdirektiv att utarbeta förslag om försvarsforskningens framtidaorganisation inom ramen för huvudalternativ 3 med vissa modifieringar. a.skulle ansvaret under Kungl. Maj:l för all hälla samman miljöstudier ochstudier av det svenska samhällets förändring ligga pä ett särskilt organ medanknytning till försvarsdepartementet. uppdrogs vidare ätutredningen att i samråd med delegationen för lokaUsering av statlig verksamhetpröva frågan om den framtida lokaliseringen av . Försvarsforskningsulredningen avlämnade i december 1971delbetänkandet (Ds Fö 1971 ;5) Försvarsforskningens ledning och i oktober 1972slutbetänkandel (SOU 1972:8) Forskningen inom försvaret. Utredningen finner att totalförsvarets myndigheter har enlångsiktig efterfrågan på forsknings- och utvecklingskapacitet inom främstföljande tiUämpningsomräden, - Syslem ochmetoder för teknisk inforraationsbehandling, - Vapen och derasverkan, - Fordon ochfarkoster, - Människan i totalförsvaret samt - Planerings- och utredningsmetodik med angränsande områden. En ny ledningsorganisation för försvarsforskningen bör enligt utredningens mening utformas så att denmöjliggör en samordnad programplanering av den ej objektbundna försvarsforskningen.Den samordnade programplaneringen bör omfatta alla avnämarmyndigheler ochtillämpningsområden för denna forskning. bör vidaremöjliggöra en samordnad resursplanering avseende utnyttjandet av skildaforskningsresurser för olika forskningsprogram med hänsyn både lill försvaretsoch andra samhällssektorers behov. Utredningen föreslär all en styrelse förförsvarsforskning inrättas som centralt ledningsorgan med uppgift att bl, a.svara för en sädan samordnad program- och resursplanering för den ej objektbundnaförsvarsforskningen. Styrelsenför försvarsforskning blir programmyndighet och får programansvar för aU ej objektbundenförsvarsforskning. Överbefälhavaren och tilldelas vissdirektivrätt rörande storleken av planeringsramarna för delprogrammet Gemensamförsvarsforskning. Avnämarmyndigheler inom totalförsvaret bör medverka i desamrådsförfaranden som ingår i beredningen av programplanerna fördelprogrammet. Styrelsen för försvarsforskning har ledningsansvar för dessasamrådsförfaranden. Styrelsen fär vidare ansvaret för att samordnaresursplaneringen för forskningsorgan som får uppdrag inom delprogrammetGemensam försvarsforskning. För att styrelsen för försvarsforskning skall fåbefogenheter som svarar mot samordningsansvaret pä program- och resurssidananser utredningen att styrelsen i formeU mening också skaU vara produktionsmyndighelför uppdrag inom delprogrammet (anslaget) Gemensam försvarsforskning.Utredningen avser därmed huvudsakligen del ekonomiska redovisnings- och beslutsansvaretnärmast under Kungl, Maj:t, Styrelsens ansvar som programmyndighel bör enligtutredningen främst bestå i all ange mål och planeringsramar i slort för uppdraginom delprogrammet Gemensam försvarsforskning, medan forskningsorganen bestämmermetoderna för att nä de uppsatta målen. Styrelsen får också samordningsansvarpå central nivå för forskningsorganisationens s, k. rådgivande funktiongentemot planeringsansvariga myndigheter, dvs, för forskningsorganens medverkani avnämarnas studie- och utredningsverksamhet. Utredningen föreslär all styrelsen för försvarsforskningleds av en generaldirektör som är ordförande i verksslyrelsen.Styrelsen bör enligt utredningen organiseras på en utredningsavdelning, enplaneringsavdelning och en administrativ avdelning, I verksslyrelsenbör enligt utredningen ingå bl, a. företrädare för centralt planeringsansvarigamyndigheter inom försvarssektom, för , förforskningsorgan utanför försvarssektorn samt för industrin. Medhänvisning lill att styrelsen för försvarsforskning skall verka som högstaföreträdare för forskningsorganens rådgivande funktion mol deplaneringsansvariga myndigheterna inom totalförsvaret föreslår utredningen attstyrelsens generaldirektör skaU vara ledamot av mUilärled-ningen och därvidmedverka i handläggning främst av sådana ärenden som berör forskningsorganens verksamhet. Vidare föreslås attstyrelsen för försvarsforskning på motsvarande sätt representeras i övrigamyndigheter med centralt planeringsansvar inom olika delar av totalförsvaret. Utredningsavdelningens uppgifter och sammansättningbestäms enligt utredningen i hög grad av att styrelsen för försvarsforskningskall svara för alt forskningsorganens rådgivande funktion samordnas päcentral nivå. Utredningen föreslår därför att huvuddelen av nuvarande planeringsbyrånvid förs över till styrelsen för försvarsforskningoch bildar styrelsens utredningsavdelning med i huvudsak oförändradearbetsuppgifter. Planeringsavdelningen inom styrelsen för försvarsforskningskall enligt utredningen bereda programplanema för delprogrammet Gemensamförsvarsforskning och därav betingad långsiktig resursplanering och ta framstyrelsens grundsyn på försvarsforskningens utveckling pä . Tillplaneringsavdelningen bör knytas programnämnder med programsekretariat samt enresursnämnd. För programplaneringen föreslår utredningen att styrelsenför försvarsforskning använder en indelning av försvarsforskningsprogrammetsom anknyter lill de av utredningen angivna huvudsakliga tillämpningsområdenaför försvarsforskningen. För varje sädan del av försvarsforskningsprogrammetföreslår utredningen att en p r o g r a m n ä m n d inrättas inom styrelsen.Programnämnderna bör fä till uppgift att bl. a. bereda förslag tiUprogramplaner för berörd del av försvarsforskningsprogrammet. Nämnderna börvidare kontrollera hur forskningsorganen uppfyller målen för gällande planer. 1programnämnderna bör enligt utredningen ingå företrädare förplaneringsansvariga och materielanskaffande myndigheter, företrädare förförsvarsforskningsorganen, fristående tekniskt-vetenskaplig expertis saml ensekreterare ur ett program sekretariat inom styrelsens planeringsavdelning, Programsekretarialelövertar i huvudsak de uppgifter som sköts av de s, k, programföredragandetjänstemännen inom . De nuvarandeförsvarsmedicinska och militärhistoriska forskningsdelegalionernas uppgifterbör enligt utredningen föras över till nämndorganisationen. Utredningen föreslär också en samordnautvecklingen och utnyttjandet av olika forskningsresurser inom och utomförsvarssektorn. Vidare föreslår utredningen att en chefsnämnd inrättas vidstyrelsen för försvarsforskning. skall inför styrelsen i plenumsvara för en övergripande beredning av olika avvägningsfrågor inomdelprogrammet Gemensam försvarsforskning. Den administrativa avdelningen vid styrelsen förförsvarsforskning bör enligt utredningens förslag bestå dels av en ekonorai-och förvaltningsdetalj som svarar för beredning och handläggning av deekonomi- och förvaltningsfrågor som faller pä styrelsen som programmyndighetoch formell produklionsrayndighel för den ej objeklbundna försvarsforskningen, dels av en detalj för styrelsens interna Utredningen föreslär att ell förslagsanslag benämntGemensam försvarsforskning förs upp på riksstatens driftbudget. Anslagetföresläs bestå av tre delar, nämligen Styrelsen för försvarsforskning utomutredningsavdelningen. Styrelsen för försvarsforskning: Utredningsavdelningensamt Kunskapsuppbyggande och tUlämpad, ej objektbunden forskning. Utredningenföreslär vidare all verksaraheten vid forskningsorgan inom försvarssektom ochvid utredningsavdelningen helt budgeteras pä sekundäruppdrag frän styrelsenför försvarsforskning och andra uppdragsgivare inora och utanför försvaret.Inkomster och utgifter för forskningsorganen bör redovisas mot förslagsanslagpå driftbudgeten om . Till anslagsframställningarna från dessa organ,som inges genom styrelsen för försvarsforskning, bör fogas en balanserad inkomst/utgiftsstatför verksamheten. Utredningen föreslär att större investeringar i maskineroch forskningsinstrument finansieras genom utnyttjande av fondprincipen. En nykapitalfond benämnd Försvarets forskningsfond - bör inrättas med styrelsenför försvarsforskning som fondförvaltande myndighet. Utredningenförordar att de forskningsutförande enheterna organiseras eftertillämpningsområden. Alternativa utformningar av en forskningsorganisationenligt denna modeU läggs fram. Samtliga utgår från sex block. Blocken ärbildade genora all forskningsenheterna har grupperats med hänsyn tUlsamhörighet i fräga om tillämpningsmäl, gemensamma krav pä kunnande inom vissagrundläggande vetenskaps- och teknikområden samt gemensamma behov av vissaspecialiserade stödfunktioner. Block 1 eUer ABC-skyddsblocket har sittansvarsområde avgränsat främst till människan som objekt för vapenverkan medtyngdpunkt pä skyddet mot ABC-slridsmedel, Ansvarsområdet för block 2 eUervapen- och verkansblocket berör främst konventionella vapensystem och deras verkansaml vissa frågor som rör verkan av kärnvapen och skydd mol sådana. Block 3eller tekniska informalionsbehandlingsblockel har sitt ansvarsområde avgränsatfrämst till området teknisk informationsbehandling. Block 4 eller FFA-blockethar samma ansvarsområde som flygtekniska försöksanstalten f. n. har, dvs. flygteknikmed vissa angränsande områden. Block 5 eller MPl-blocket har sitt ansvarsområdeavgränsat främst till individens och gruppens psykiska prestationsförmåga ochbeleende samt tillhörande urvalsproblem och bioteknologiska frågor. Block 6eller de specialmedicinska forskar-gmpperna används sora en sammanfattandebeteckning på de försvarsgrensanknutna specialmedicinska forskargrupper somdelvis finansieras av försvarsmedicinska forskningsdelegationen. Gruppernasansvarsområden har anknytning främst till individens och gruppens fysiskaprestationsförmåga i särskUda miljöer samt därmed sammanhängande urvals- ochprövningsfrågor. Utredningen föreslår att huvuddelen av de forskningsutförandeenheterna inom försvarssektom under styrelsen för försvarsforskning organiseraspå fyra administrativt självständiga institut enligt följande. Prop,1973:88 110 Forskningsanstaltenför vapenteknik består av vapen- och verkansblocket samt ABC-skyddsblocket(blocken 1 och 2). Forskningsanstaltenför informalionsbehandUngsteknik omfattar det tekniskainformationsbehandlingsblocket (block 3). Flygtekniskaförsöksanstalten (block 4) häri stort samma organisation och uppgifter som nu.Försöksanstalten tillförs dock viss materialforskning m. m. som bedrivs vidförsvarels forskningsanstalt. består av en lednings-, planerings- och utredningsenhet.Vidare ingår en försvarspsykologisk enhet tiU vilken förs de forskandefunktionerna vid nuvarande mililärpsykologiska institutet med tillhörande delarav institutets administrativa stödfunktioner saml vissa bioleknologiska enhetervid nuvarande . Slutligen ingår en enhet för armé-och allmän försvarsmedicin, en navalmedicinsk enhet samt en flygmedicinskenhet. Dessa enheter organiseras ur befintliga specialmedicinskaforskargrupper. Utredningen finner att en samlad lokalisering av institutentill är lämpUgast. För de specialmedicinska enheterna liksoraför flygtekniska försöksanstalten förutsätter utredningen oförändradlokalisering. Utredningen lägger ocksä fram två alternativ tillorganisation av de forskningsutförande enheterna, om delar av försvaretsforskningsanstalt omlokaliseras enligt de förslag som har lagts fram avdelegationen för lokalisering av statlig verksamhet. Båda altemativen innebäratt förläggs tUlLinköping. Lokaliseringen av försvarets teletekniska laboratorium bör enligtutredningen prövas i särskild ordning. Alternativen skiljer sig ät i fräga om lokaUseringenav viss medicinsk och beteendevelenskaplig forskning, 1 det ena alternativetförs en huvuddel av blocken 1 (ABC-skydd), 5 (militärpsykologiska institutet m.ra.) och 6 (vissa specialmedicinska grupper) samman till en medicinsk-beteendevetenskapligförsvarsforskningsanstalt i . Alternativet innebär bl. a. att vissafunktioner vid nuvarande mililärpsykologiska institut inte följer institutettill utan i stället förläggs till . I det andra alternativetlokaliseras endast block 1 (ABC-blockel) till . Med hänsyn till deninriktning och omfattning verksamheten i dä får föreslås ABC-blockelunderställas chefen för som ligger kvar iStockholmsområdet. Umeäenheten bör därvid vara en förhållandevis självständigfilialenhet liU . En försvarsforskningsanstalt förmedicin och beleendevetenskap organiseras som i utredningens huvudförslag menmed ledningsenhel och försvarspsykologisk enhet i och övriga enheter iStockholm och (flygmedicin). Utredningen beräknar engångskostnaderna i samband med en omlokaliseringtill mellan 40 och 50 milj. kr. Merkostnaderna för den löpande verksamhetenefter omlokaliseringen uppskattar utredningen lill mellan 6,5 och 7 milj. kr.för år. Utredningen bedömer att bl, a, rationaUseringar inomstödfunktioner och strukturförändringar i organisationen kan medföra enpersonalminskning fram tiU /78 vid de enheter som ingår inuvarande om ca 180 personer ulan att de mål somanges i gällande programplan för anstalten påverkas nämnvärt. Det behov avytterligare personal som uppkommer i omlokaliseringsalternativet haruppskattats tiU ett 70-tal anställda. Utredningensorganisationsförslag utsätts för stark kritik av remissinstanserna. De ärvisserligen eniga med utredningen om att det behövs en ökad samordning av denej objektbundna försvarsforskningen, särskilt inom de medicinska och beleendevetenskapUgaområdena, men framför aUt försvarets myndigheter anser att samordningsbehovenkan tillgodoses genom förändringar i huvudsak inom ramen för nuvarandeorganisation. Behovet aven styrelse för försvarsforskning med de uppgifter som utredningen föreslårförnekas eller ifrågasätts av flertalet remissinstanser. Främst försvaretsmyndigheter anser att styrelsen kommer att utgöra ett meUanled mellan avnämarnaoch forskningsorganen som för med sig förlängda kontaktvägar samt risk fördubbelarbete och ökade admmistrativa mtiner. Man vänder sig särskilt mol allstyrelsen skall ha någon form av produktionsansvar och anser att om styrelseninrättas dess programansvar bör inskränka sig till inriktning och ledning avden långsiktiga forskningsplaneringen. Mänga remissinstanser anser vidare attforskningsorganens rådgivande funktion helt bör ligga på de forskningsutförandeenheterna och att forskningsanstaltens planeringsbyrå därför inte bör förasöver tiU styrelsen. Flertalet remissinstanser godtar inle den av utredningenförordade organisationslösningen som innebär all de forskningsutförande enheternabildar fyra institut under styrelsen för försvarsforskning. Utom mot uppgifts-och ansvarsfördelningen mellan styrelsen och de forskningsutförande enheterna,sora har berörts, vänder man sig mot att de forskningsutförande enheternaskall utgöra fyra självständiga myndigheter, I linje därmed förordas andraorganisatoriska lösningar som delvis ansluter sig till ett inom utredningenreservationsvis framfört förslag om en sammanhållen produktionsmyndighel förförsvarsforskning under en chef, I fråga om den förvaltningsrättsUga avgränsningenav programfunktion och uiförandefunktion är därvid uppfattningarna delade. Grupperingenav de forskningsutförande enheterna i block som är organiserade eftertillämpningsområden godtas i huvudsak av remissinstanserna utom försvaretsforskningsanstalt, dess företagsnämnd och . Allaremissinstanser utom , statskontoret och universitetskanslersärabetetavvisar tanken all lokalisera ora delar av . Detla raoliverasav behovet av samverkan inom forskningsorganisationen och mellan denna och avnämarna. Flera remissinstanser tar upp personalfrågor. Kriiikriktas främst mot rationaliseringsinstitutets rapport om organisation ochdimensionering av vissa stödfunktioner i försvarsforskningsorganisalionen. Prop, 1973:88 112 Utgångspunkter för försvarsforskningens organisation Underlag för att utforma och genomföra vär försvarspolitikerhålls bl, a, genom försvarsforskning, UtveckUngen har lett tUl attförsvarsforskningen har breddals mot andra områden än de tekniska ochnaturvetenskapliga. Försvarsforskningen inom de nya områdena har i vissa fall inlefått fasta organisatoriska former. Vidgningen raot andra delar av totalförsvaretän det mUitära försvaret och civilförsvaret och mot nya forskningsområden samtbehovet av ökad samordning med den civUa forskningen har aktualiserat enöversyn av verksamheten vid försvarels forskningsorgan. lade i sitt första delbetänkandefram fyra alternativ lill principlösning av försvarsforskningens organisation.Utredningen fann alt tvä av dessa hade alltför stora nackdelar för att komma ifråga. Valet stod enligt utredningen mellan en sammanhållen myndighet för denej objektbundna försvarsforskningen och en lösning där program- ochproduktionsansvaret för denna forskning delas mellan olika myndigheter.Utredningen förordade den sistnämnda lösningen. Enligt förslaget skuUe inrättasen styrelse för försvarsforskning som programmyndighet, medanproduktionsansvaret skulle ligga pä de forskande enheterna. För arbetet medatt ta fram visst underlag till perspektivplaneringen skulle skapas en särskildserviceenhet. Remissinstanserna stäUde sig positiva till principerna iutredningens förslag. Mänga ifrågasatte dock behovet av en särskild styrelseför programsamordningen och av den föreslagna serviceenheten. I tilläggsdirektiv lill utredningen anförde jag bl. a. altett särskilt organ som motsvarade den av utredningen föreslagna styrelsen förförsvarsforskning borde inrättas för att leda och samordna den försvarsinriktadeforskningen. Utredningen har sedermera lämnat förslag tilldetaljutformning av forskningsorganisationen med den nämnda styrelsen som programmyndighel.Enligt förslaget skall styrelsen också ha produktionsansvar i formell meningför den ej objektbundna försvarsforskningen som skall ulföras vid fyrafristående institut. Utredningen belyser också hur forskningsorganisationenskulle kunna utformas om program- och produktionsansvar lades på en myndighetsom ocksä skulle ulföra huvuddelen av forskningen. Utredningen konstaterar allde flesta fördelarna med del förordade alternativet skulle kunna uppnås ocksämed denna lösning. Utredningen står sålunda inte främmande för tanken attstyrelsen och de forskande enheterna inordnas i en myndighet. Förutsättningenhärför är enligt utredningen alt man inom en sädan myndighet gör åtskillnad raellanansvar för att inrikta och dimensionera forskningsprogrammet och ansvar för allgenomföra forskningen. Förslaget om en särskild styrelse för försvarsforskninghar utsatts för hård kritik vid remissbehandlingen. EnUgt flertalet reraissinstanserinnebär förslaget att kontaktvägarna mellan forskningsenheter och avnämare förlängs och att de administrativa kostnaderna ökar utanatt motsvarande fördelar uppnäs. Innan jag redovisar mina ställningstaganden lUlutredningens förslag, vill jag erinra om ett uttalande jag gjorde vid anmälanav prop. Beträffande del railitära försvarets fortsatta inriktninganförde jag dä bl. a. att de fasta kostnaderna, t. ex. förförvaltningsorganisationen, måste begränsas. Överbefälhavaren har mot dennabakgrund fått i uppdrag att vidta eller föreslå ätgärder för att minska antaletanställda inom det militära försvaret. Dessa riktlinjer, som gäller för bl. a.huvudprogrammet Gemensamma myndigheter och funktioner, har tillkorarait sedanförsvarsforskningsutredningen fick sina direktiv. Beträffande fömtsättningarnaatt inom försvarets forskningsorganisation genomföra de åsyftade åtgärderna ärdet enUgt min mening så att anpassningsförmågan och därigenom raöjligheterna lillpersonalbesparingar är större inom en administrativt sammanhållen organisation,även om denna inte i sin helhet är förlagd lill en och samma ort. Utredningen har enligt min mening inte på ett övertygandesätt kunnat visa att några fördelar totalt sett uppnås genom att en särskUdstyrelse för försvarsforskning inrättas. Denna uppfattning delas av flertaletremissinstanser, I Ukhet med utredningen anser jag att kraven på försvaretsforskningsorganisation kan tillgodoses inom ramen för en myndighet.