prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — till engångsanskaffning av dyrbarare pedagogisk utrusttung m. m.Beloppet skall även kunna användas till utgifter för tekniska anordningar vidvissa folkhögskolor för att underlätta för handikappade att delta ifolkhögskolekurser. För sanering av vissa folkhögskolors ekonomi haranvisats I milj. kr. ()föreslår att anslaget /74 förs upp med 3 milj. kr., dvs. enökning med 1 milj. kr. Över 1000 handikappadeelever har deltagit i vinterkurser eller ämneskurser vid folkhögskolorna /72. Av anslaget har . tilldelats ett tjugotalskolor för olika åtgärder och hjälpmedel i samband med dessa studerandesfolkhögskolvistelse; resten utgår till engångsanskaffning av pedagogiskutrustning. SÖ föreslår oförändrad medelsanvisning för bidrag tillengångsanskaffning av pedagogisk utrustning och tekniska anordningar förhandikappade elever, dvs. 1 milj. kr. riksdagsbeslut(prop. 1966: 42, SU 1966: 75, rskr 1966: 186) om statsbidrag tUl folkhögskolorinnebar bl. a. att totalt 10 milj. kr. skulle utgå för sanering avfolkhögskolornas ekonomi. Femårsperioden utlöpte vid utgången av budgetåret1971/72. För /73 har anslagits 1 milj. kr. i saneringsbidrag iavvaktan på närmare utredning. SÖ föreslår att 2 milj. kr. anvisas /74 för sanering av vissa folkhögskolors ekonomi, dvs. en ökningmed 1 milj. kr. I O-alternativet räknarSÖ med en viss minskning av bidraget till pedagogisk utrustning och en vissminskning av saneringsbidraget. riksdagsbeslut(prop. 1966: 42, SU 1966: 75, rskr 1966: 186) om förbättrade statsbidrag tillfolkhögskolor ingick ett s. k. saneringsbidrag till rörelsefolkhögskolor.Detta bidrag har under budgetåren 1967/681971/72 utgjort 2 mUj. ochutgår innevarande budgetår med 1 milj. kr. uttalade isitt betänkande 1972: 14 (rskr 1972: 134) en önskan om förslag från Kungl.Maj:ts sida angående den fortsatta saneringen av rörelsefolkhögskolornasekonomi. Denna uppgift har anförtrotts åt den sedan tillkalladefolkhögskoleutredningen. I avvaktan på vad denna utredning kommer fram 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 488 till räknar jag med oförändrat medelsbehov försanering av folkhögskolornas ekonomi, dvs. 1 milj. kr. Jag räknar i likhet medskolöverstyrelsen medel för pedagogisk utrustning med 1 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tillengångsanskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag tUl löntagarorganisationernascentrala kursverksamhet 1971/72 Utgift 5740 869 1972/73 Anslag 7500 000 1973/74 Förslag 8000 000 Statsbidrag utgår fr. o.m. /71 till löntagarorganisationerna för deras centralakursverksamhet enUgt beslut vid riksdag (prop. 1970: 35, SU 1970: 107,rskr 1970: 273). Enligt bestämmelserna i kungörelsen (1970: 272) omstatsbidrag till löntagarorganisationers centrala kursverksamhet utgårstatsbidrag till kostnader för undervisning, resor och inackordering. Tillersättning för undervisningskostnader utgår statsbidrag av de faktisktutgående ersättningarna, dock högst . Till kostnader fördeltagares resor utgår bidrag med hälften av de faktiska kostnaderna och för inackorderingmed . Bidragsberättigad kursskall omfatta minst eller, i fråga om kurs som inom en förkursdeltagarna sammanhållen utbildningsgång uppdelas på flera kurstillfällen(delkurser), sammanlagt minst . Vidare skall kurs för att varabidragsberättigad till inte obetydlig del avse utbildning i allmänna ämnen,såsom samhällskunskap, nationalekonomi, psykologi, svenska, matematik ellerproduktionsteknik. Bidrag utgår vidareförsöksvis under innevarande budgetår till dels Lantbrukarnas riksförbundscentrala kursverksamhet med högst , dels fiskaresriksförbunds centrala kursverksamhet med högst . ()beräknar för /72 utgifterna till ca 5,7 milj. kr. Underinnevarande budgetår har anslaget förts upp med 7,5 milj. kr. Med utgångspunkti organisationernas anmälda behov och med ledning av information om attorganisationernas resurser i form av personal och lokaler för kurserna inteökar, räknar SÖ med oförändrat belopp, dvs. 7,5 milj. kr. SÖ föreslår också att Lantbrukarnas riksförbundoch fiska- 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 489 resriksförbund efter försöksperioden under /73 får bidrag på sammavillkor som övriga organisationer. Vidare föreslås att bidrag försöksvis /74 får utgå till hantverks- och industriorganisationsoch köpmannaförbunds kursverksamhet inom en kostnadsram av vardera100 . 1972: 26 (s. 81 f.) föreslogs attLantbrukarnas riksförbunds centrala kursverksamhet under /73 påförsök skulle få inordnas under anslaget och att en utvärdering av försöketborde komma till stånd. uttalade i sitt betänkande 1972:19 att försöksverksamheten även borde omfatta fiskares riksförbundscentrala kursverksamhet. beslöt i enUghet med utskottets förslag(rskr 1972: 152). I avvaktan på att innevarande års försöksverksamhetutvärderas räknar jag med samma anslagstilldelning till nämnda organisationerunder /74 som under innevarande budgetår. Jag är däremot inteberedd att tillstyrka (SÖ:s) förslag om att dessaorganisationer redan nu skall erhålla bidrag på samma villkor som övrigaorganisationer. Inte heller är jag beredd att tillstyrka SÖ:s förslag om attytterligare organisationer försöksvis skaUtilldelas bidrag under /74. Verksamheten under /72omfattade 482 kurser, och 14 142 kursdeltagare. Den planeradeverksamheten under innevarande budgetår omfattar ca 680 kurser, ca 5 500kursdagar och ca 23 000 kursdeltagare. Mot bakgrund av att kursverksamhetenfortsätter att expandera förordar jag att anslaget förs upp med 8 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Bidrag tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. 1971/72Utgifti 69716892 1972/73 Anslagi 41 000 000 1973/74 Förslag 45 000 000 Från anslaget bestrids kostnader för bl.a. elementär undervisning i svenska språket och samhäUsorientering för vuxnainvandrare vilka är stadigvarande bosatta i samt kostnader förlärarutbildning, pedagogiskt utvecklingsarbete och administration. * Anslaget Undervisning för invandrare i svenska språketm. m. under elfte huvudtiteln. 16* 1973. 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 490 För anslaget gällerbestämmelser enligt Kungl. Bestämmelsernainnebär bl.a. att statsbidrag utgårvid undervisning i svenska språket med samhäUsorientering med högst . perstudietimme och vid särskild samhällsundervisning med högst . ,fördelade på kostnader för ledararvode, studiemateriel, lokaler samtuppsökande verksamhet och lokal administration. Undervisningen, som bedrivssom försöksverksamhet, får innevarande budgetår omfatta högst 550 000 studietimmar.Undervisningen bedrivs av SÖ i samråd med och statensinvandrarverk och anordnas av studieförbunden. Omfattningen avspråkundervisningen framgår av följandeuppställning. Budgetär Deltagare , kr. ' Cirkelledarna ej inräknade. Dessutom börnoteras att slopandet av den maximering av antalet studietimmar per cirkel() som gällde 1970/71 har medfört längre cirklar och därmedett mindre antal registrerade ° Inkl. kostnaderna för deltagare medutbildningsbidrag. ()föreslår att timtaket för studiecirkelverksamheten i svenska ochsamhäUsorientering för invandrare slopas. Det totala utbildningsbehovet /74 uppskattas till ca , varav ca 300 000beräknas komma att användas till företagsbunden språkundervisning och ca 50 000till särskilda kurser för hemarbetande invandrare. De kostnader förverksamheten, som skall belasta förevarande anslag beräknas till 56 250 000 kr.Härtill kommer kostnader för ATP-avgifter m. m. för ledare i studiecirklar med5 milj. kr. SÖ upprepar också sitttidigare framförda förslag om särskilda medel för uppsökande verksamhet m. m. isamband med kontaktkurser för hemarbetande invandrare. Bidraget beräknas tUl 20kr. Då beräknas utnyttjas för här avseddcirkelverksamhet uppgår det totala medelsbehovet till 1 milj. kr. Vidareföreslår SÖ att den särskilda samhällsundervisningen för invandrare börfortsätta. Omfattningen av denna undervisning under /74 beräknastill , en ökning jämfört med /73 med 1 200studietimmar. Kostnaderna beräknas med en timkostnad av . uppgå till 1milj. Detta medför ett ökat medelsbehov av . 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 491 Kurser i svenska språket ochsamhäUsorientering för invandrare har anordnats vid ett antalfolkhögskolor. SÖ föreslår att antalet studietimmar resp. kurser ökas ochräknar därför med ett ökat medelsbehov av . för här avsedd verksamhet. För lärarutbildning och pedagogisktutvecklingsarbete samt administration beräknar SÖ ett ökat medelsbehov av . Totalt uppskattas medelsbehovet för de föreslagnautbildningsinsatserna till . Genom beslut den 28maj 1968 bemyndigade Kungl. Maj:t dåvarande chefen för att tillkalla högst sjusakkunniga med uppdrag att utreda invandrares anpassningsproblem m. m. Desakkunniga antog benämningen invandrarutredningen. Utredningen har avgett ett delbetänkande (SOU 1971:51) Invandrarnas utbildningssituation. Betänkandet har remissbehandlats(jfr prop. 1972: 100). Av de frågor som utredningen behandlat i sitt betänkandeupptas i det följande till närmare behandling vissa förslag som rör ickeanställda invandrare (t. ex. hemarbetande kvinnor). Utredningen har i betänkandet redovisatatt bland invandrarna från vissa medelhavsländer finns ett markant inslag avpersoner med kort skolutbildning. Mer än hälften av t. ex. de italienskakvinnorna och en tredjedel av de jugoslaviska kvinnorna har mindre än femutbildningsår bakom sig. Devuxna invandrarna kan enligt utredningen så länge de inte har lärt sigsvenska sägas befinna sig i en svårare situation än vuxna svenskar därför attde i stort sett inte har möjlighet att delta i vare sig eller annanvuxenutbildning. Vuxna icke anstäUda invandrare i första hand hemarbetandekvinnor saknar dessutom den stimulans till utbildning i svenska som enanställning ofta innebär. Mot denna bakgrund anser utredningen att ensystematisk uppsökande verksamhet bland vuxna invandrare bör inledas i syfteatt stimulera till UtbUdning av olika slag, främst grundutbildningen förinvandrare. För många av dessa invandrare finns praktiska hinder av olika slagför deltagande i den föreslagna grundutbUdningen. Utredningen pekar framförallt på behovet av barntiUsyn i anslutning tUl undervisningslokalen samt påmöjligheten att anpassa skolskjuts- och skolmåltidsorganisationerna tillgrundutbildningens krav. SÖ och bör stimulerakommunernas skolstyrelser att i samråd med andra kommunala organ erbjudainvandrarna särskUd social service i direkt anslutning till grundutbildningen. Erfarenheterna från undervisning isvenska med samhäUsorientering för hemarbetande invandrarkvinnor visar enligtvad utredningen framhåller att det krävs särskild stimulans för att dennagrupp skall följa Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 492 undervisningen.Detta gäller också andra mindre grupper av icke anställda invandrare. Iavvaktan på mera långsiktiga förslag beträffande den studiesocialafinansieringen av vuxenutbildningen föreslår utredningen ett StatUgt premiesystem för invandrare utanför arbetslivet.Varje icke anstäUd invandrare som följer grundutbUdningen bör tilldelasen skattefri premie om . som kan täcka kostnader i samband med deltagandeoch innebära en viss ekonomisk stimulans. Som villkor för premien bör gälla attgrundutbUdningen har fullföljts och att minst bevistats. Flera remissinstanser betonarnödvändigheten av vidgad uppsökande informationom utbildningsmöjligheter och samhällsservice i stort. Till denna grupp hörbl. a. socialutredningen, , statens invandrarverk (), () och . framhåller, att uppsökande verksamhetär både kostnads- och personalkrävande, vilket erfarenheter av en i samarbetemed SÖ bedriven försöksverksamhet visat. Verket finner det emellertidnaturligt att information om grundutbUdningen för invandrare ingär i den uppsökandeverksamhet som bedrivs av de sociala nämnderna. Utredningen förutsätter att dekommunala invandrarbyråerna kan göra väsentliga insatser i den uppsökandeverksamheten. som f. n. inte delar denna uppfattning framhåller att detkrävs en väsentiig resursförstärkning om man skall kunna kräva stora insatserav byråerna. pekar påerfarenheterna av socialhjälpslagens bestämmelse om uppsökande verksamhet ochsäger att planering och genomförande måste ägnas stor omsorg för att åtgärdernaskall få avsedd effekt. När det gäller kontakterna med invandrare torde specieUaproblem uppstå. Svårigheten att finna invandrarna ökar genom att dessa oftabyter bostad, speciellt i . Därtill kommer desvårigheter som annorlunda traditioner och värderingar innebär. Man är t. ex.inte alltid villig att sända sina bam till lekskolor för att delta ispråkkurser. Ofta krävs det mycket arbete att övertala invandrare att utnyttjade möjligheter som finns. För insatser av detta slag krävs språkkunnigpersonal. En aktivitet som inte berörts iutredningen är, framhåller kommunförbundet, den uppföljande verksamheten.Studieavbrotten bör följas upp med nya kontakter, byte av bostad kan krävainsatser från den »avlämnande» kommunen/skolan. Att inspirera till fortsattstudieverksamhet efter den första svenskundervisningen är ytterligare enangelägen uppgift. Förbundet anser såväl den uppsökande somuppföljande verksamheten vara ytterst betydelsefulla åtgärder. Frågorna hardock i utredningen fått en aUtför begränsad behandling. MöjUgheten att iorganisatoriskt avseende få till stånd en samordning av de uppsökandesamhäUsin- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 493 satsernabör närmare prövas. Mycket talar också för att informationen måste ha en bredinriktrung och förutom utbUdningsfrågorna även beakta övrig samhällsservice.En fömtsättning för en sådan ordning är att ett samlat handUngsprogram förinvandrarproblemens lösning föreligger. Med hänsyn härtUl anserkommunförbundet, att ett ställningstagande till behov, organisation ochkostnader för en uppsökande verksamhet inte kan göras med nuvarandeundersökningsmaterial som grund. att studieförbundens specieUa uppbyggnad och arbetssätt gör demsärskilt lämpade för att bedriva uppsökande verksamhet. medvuxenutbildning (FÖVUX) anser att den uppsökande informationen ibostadsområdena bör handhas av studieförbunden. SåvälSÖ som ansluter sig tUl utredningens uppfattnuig, att de kommunalabiblioteken kan medverka vid informationsinsatser för invandrare. Riksförbundetfinska föreningar i betonar att all information skall lämnas påinvandramas modersmål. I sammanhanget påpekas att planeringen ochorganisationen av den föreslagna informationen Uksom av hela grundutbUdningenkommer att försvåras av att varken folkbokföringen eller andra käUortiUhandahåller uppgifter om i bosatta personers modersmål. mening skulle det f. ö. vara av stor betydelse om man kundeinformera om grundutbildningen redan i invandrarnas hemländer. Utredningensmening, att social service i skilda former bör förekomma föratt höja studiemotivationen hos framför allt hemarbetande invandrarkvinnor,har i huvudsak inte mött några invändningar under remissbehandlingen. anserdock att hela frågan om social service för invandrarfamiljerna bör undersökasnärmare och kommunernas skyldigheter på området preciseras. delar i och för sig utredningens uppfattning om värdet av attvidta sociala åtgärder för invandrare som deltar i grundutbildningen. Om sådanasärskilda insatser skall krävas i samband med att grundutbildningen inordnas iden kommunala vuxenutbUdningen, måste emeUertid berörda kommuner ekonomisktkompenseras med statliga bidrag för dessa prioriteringar. Liknande påpekandengörs av många kommuner som, trots att de i princip tiUstyrker ett kommunalthuvudmannaskap för den föreslagna grundutbildningen, vill markera att ingautfästelser kan ges beträffande de kringkostnader för social service somutredningens förslag implicerar. i Sverigekommenterar inte direkt förslagen till social service och dennas betydelse förstudiemotivationen men menar, att invandramas studiemotivation praktiskt tagetinte alls undersökts. Studiemotivationen påverkas bl. a. av vederbörandesutbildningsbakgrund, pla- 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 494 ner beträffande vistelsens längd, arbetets artsamt bostads- och familjeförhållandena. Förbundet anser det nödvändigt, innan den föreslagna grundutbildningen kommer till stånd grundligt utrederde faktorer, som har betydelse för studiemotivationen, samt framlägger nyaförslag om åtgärder i motivationsstärkande syfte. () vill särskilt understryka betydelsen av att invandrarundervisningenkompletteras med social service av typen barntiUsyn, resekostnadsbidrag,möjligheter till måltider i anslutning till undervisningen osv. Förslagen omstimulansbidrag i form av statUga premierefter avslutad grundutbildning tUlstyrks av bl. a. , arbetarskyddsstyrelsen,(), SÖ, TCO och ABF. SÖ framhåUer att storleken avpremien enligt utredningens förslag motsvarar det timbidrag som före den 1juli 1970 kunde utgå till hemarbetande kvinnor som deltog i studiecirkel isvenska för invandrare. ser helst att sådantstudiesocialt stöd som förekommer vid arbetsmarknadsutbildning också kan utgåtill icke anställda invandrare som deltar i grundutbildningen. Fördelen meddetta system är att stödet är differentierat efter behov. Om denna stödforminte kan komma ifråga, accepterar verket det premiesystem utredningen harföreslagit. Premiebeloppet bör dock vara högre än det utredningen föreslagitsamt index-reglerat. Även lärarföreningensvenska för invandrare menar, att förmåner motsvarandearbetsmarknadsutbildningsbidrag för icke anställda invandrare vore att föredraframför ett premiesystem. FÖVUX påpekar, att fråganom en genereU utformning av stimulansbidrag för vissa fritidsstudier kan kommaatt tas upp till prövning som ett resultat av arbetet inom FÖVUX och kommitténför studiestöd åt vuxna. Fr. o. m. budgetåret1965/66 har statsmakterna ställt medel till förfogande för en försöksvisbedriven undervisning i svenska språket med samhäUsorientering för invandrare.Under de år försöksverksamheten pågått har antalet studiecirklar för invandrareökat kraftigt. Verksamheten under innevarande budgetår får omfatta högst . Av dessa får, enligt utfärdade bestämmelser, 200 000 studietimmaranvändas endast för undervisning för arbetstagare, vilka för deltagande iundervisningen av arbetsgivaren får avtalsenlig ersättning. riksdag (prop.1972: 100, InU 1972: 27, rskr 1972: 292) har fattat beslut om lagstadgad rätttill viss ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare,vilka börjat sin första anställning i efter den . Inominrikesdepartementet bereds frågan om att utvidga dessa förmåner till attomfatta även personer som anställts före detta datum. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 495 Beslutet grundar sig på ett betänkandefrån invandrarutredningen (SOU 1971: 51) Invandrarnas utbildningssituation.Studieförbunden skall t. v. ha hand om verksamheten i nära samverkan medberörda fackliga organisationer. I betänkandet behandlas även frågan omutbildning för invandrade analfabeter, en fråga som har behandlats avdepartementschefen under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m.Under anslaget Lärares fortbildning m. m. har vidare medel beräknats för enförstärkt utbildning av lärare för oUka delar av invandrarundervisningen. Utredningenföreslog även att icke anställda invandrare skulle få en premie för att genomgåutbildning av viss längd. Detta förslag har nära samband med de övervägandensom pågår inom kommittén för studiestöd åt vuxna och kommittén förförsöksverksamhet med vuxenutbildning. Enligt min mening börinvandrarutredningens förslag i denna de! tas upp först i samband medbehandlingen av nyssnämnda kommittéers kommande förslag. Jag vill också i detta sammanhang erinraom vad chefen för uttalat (prop. 1972: 100 s. 30)angående frågan om registrering av arbetstagarnas deltagande i undervisningenoch frågan om vilken myndighet som bör ha hand om sådan central registrering.Jag har i samråd med chefen för funnit att den centrala registreringen bör åvila (). Medel för här avsett ändamål har beräknats under anslagetSkolöverstyrelsen. SÖ har föreslagit att begränsningen istudiecirkelverksamheten i svenska språketoch samhäUsorientering för invandrare slopas. Det totala utbildningsbehovetför /74 uppskattar SÖ till ca , varav ca 300000 beräknas komma att användas till företagsbunden språkundervisning och ca50 000 till särskilda kurser för hemarbetande invandrare. Enligt min mening börman dock även fortsättningsvis ha en formav reglering av denna försöksvis bedrivna utbildningsverksamhet.Invandringen har minskat kraftigt . Denna lägreinvandring kan förväntas bestå under /74. Jag har mot dennabakgrund bedömt det erforderliga antalet studietimmar för verksamheten till 550000 och räknar i här förevarande sammanhang med att ca skallvara tillräckligt för den undervisning som är en följd av lagstiftning. Jag förordar en höjning av statsbidragettill studiecirklarna i svenska språket med samhäUsorientering. Jag räknar medatt bidraget till ledare och materiel skall utgå med högst . perstudietimme, bidrag till lokal administration och uppsökande verksamhet med 20kr. och bidrag till lokalhyra med högst . perstudietimme, dvs. mot nu som regel högst . Kostnadernaför denna statsbidragshöjning beräknar jag till ca 2,2 milj. kr. Av praktiskaskäl bör dessa bidrag utgå även för cirklarna i särskild samhällsundervisning. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 496 Omfattningenav denna undervisning bör vara oförändrad. Hittillshar medel för uppsökande verksamhet och barntUlsyn för hemarbetandeinvandrarkvinnor beviljats från anslaget Anpassningsåtgärder för invandrareunder elfte huvudtiteln. En begränsad försöksverksamhet med kontaktkurser förinvandrarkvinnor förekommer således under tillsyn av SÖ och statensinvandrarverk. SÖ har föreslagit att särskilda medel för uppsökande verksamhetm. m. bör utgå under förevarande anslag. Jag finner i samråd med chefen förinrikesdepartementet att fortsatt försöksverksamhet även under nästa budgetårbör kunna ske med anlitande av medel från anslaget Anpassningsåtgärder förinvandrare under elfte huvudtiteln. SÖhar i sin anslagsframställning framhåUit att folkhögskolekursema utgör ett värdefuUtkomplement till studieförbundens cLrkelverksamhet för invandrare bl. a.därigenom att de står öppna för familjer och därigenom att de drivs iintematmiljö. Jag delar SÖ:s mening härvidlag men är f. n. inte beredd atttUlstyrka ytterligare medel. DenaUtmer omfattande verksamheten med studiecirklar och folkhögskolekurser isvenska språket och samhäUsorientering för invandrare ställer ökade krav på denkvaUtativa utvecklingen inom området. Med hänvisning till att jag underanslaget Lärares fortbildning m. m. beräknat medel för utbildningen av lärareinom invandrarundervisningen är jag f. n. inte beredd att beräkna ytterligaremedel under förevarande anslag. JaghemstäUer att Kungl. att till Undervisning för invandrare isvenska språket m. rn. för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 497 H. STUDIESOCIALA ÅTGÄRDER Studiesociala åtgärder är ett av de medelsom samhället har för att söka göra studievalet oberoende av de studerandesekonomiska förutsättningar. Den studiesociala politiken måste därför utformasi samstämmighet med de utbUdningspolitiska strävandena. 1964års riksdagsbeslut om nya former för det studiesociala stödet (prop. 1964: 138,SäU 1964: 1, rskr 1964: 290) har kompletterats i skilda avseenden, senast genombeslut vid riksdag (prop. 1972: 27, SfU 1972: 20, rskr 1972: 148). Isin anslagsframställning för /74 har centralastudiehjälpsnämnden (CSN) aktualiserat förbättringar av studiestödet.Förbättringarna gäller främst studerande inom studiehjälpssystemet.Studiemedelsutredningen har i betänkandet (SOU 1971: 87) Reformer inomstudiemedelssystemet föreslagit bl.a. en höjning av miximibeloppet beträffandestudiemedel och ändrade gränser för prövning mot makes inkomst.