prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Produktivitetsökningen ihela Industrin har, enligt de preliminära beräkningar som föreligger,uppgått till 19701972. Detla innebär en lägre ökningslakt än iLU 70 (7,), men med tanke på konjunkturläget ter sig uppgången inteosedvanligt långsam. Bland de olika delbranscherna har typiskaprocessindustrier sora gruvindustrin, petroleumindustrin samt järn- ochstålindustrin uppvisat en svag produktivitetsutveckling. Dessa industrier harockså relativt sraå möjligheter att variera sysselsättningen i takt medproduktionen. Utvecklingen 1970 1972 innebär alt industriproduktiviteten19721975 måste stiga raed i genorasnitt för att LU 70:s prognosskall uppfyllas. Alt en snabb ålerhäratning i enlighet raed det vanligakonjunkturraönst-ret kommer att ske står fullt klart. Frågan om vilkenlångsiktig ökningslakt raan har att räkna raed är dock svår att ha en klaruppfattning om. Det framgår av tabell 1 att den samraanvägda produktivitetsökningenför hela industrin uppskattats till knappa 19701975 mot ca 7,5 %per år enligt LU 70. Denna ganska svaga neddragning torde i sin helhet vara enföljd av viktförskjulningar mellan branschema raellan de två beräkningslillfällena.För perioden 19721977 förutses produktivitetsökningen, pä grund av den reservsom kan beräknas finnas i utgångsläget, öka någol snabbare eller raed . Dei raodellen använda talen för industrins produktivitetsökning innebär, även omde ligger rätt nära dera sora användes i LU 70, en klar därapning i förhållandetill tidigare ökningstakter. Vissa skäl till att dessa resultat har bedöralssora riraUga har angivits i avsnitt 1.2.1. Investeringarnai industrin har enligt preliminära beräkningar ökat 19701972.Detla innebär en tillväxttakt som ligger under den i LU 70 angivna. En radekonomisk-politiska åtgärder har vidtagits i syfte alt stimulerainvesteringarna; bl. a. har investeringsfondema frisläppts och ellinvesteringsavdrag pä för maskiner varit i kraft. Inoravissa delbranscher har investeringarna utvecklats klart kontra-cykliskl påsenare år. Den höga siffran under lågkonjunkturårel 1972 för skogsindustrinorsakades bl. a. av omfattande miljövårdsinvesteringar inora raassa- ochpappersindustrin. Mycket höga ökningslal 19701972 har även noterats förpetroleumindustrin, medan invesleringsutvecklingen varit svag i dryckesvaru-och tobaksindustrin, gummivaruinduslrin samt grafiska industrin. Delångsikliga sarabanden mellan investerings- och produktionsutveckling haraldrig getts någon tillfredsställande beskrivning, i vart fall inle medanvändande av empiriskt material. I LU-samraanhang har tidigare anförts bl. a.att i ett 5-årsperspektiv variationer i utnytljandegraden av kapitalslocken ärav större betydelse än dennas tUlväxt. Härtill koramer att lUlvä.xten ikapitalstocken kan vara relativt oberoende av invesleringsutvecklingen. I LU70 gjordes en mängd olika ansatser att via kapUalstocksberäkningar ochproduklionsfunktioner fastställa vilket investeringsbehov som förelåg för altuppställda krav på produktions- och exportökningar skulle kunna uppfyllas. Manansåg sig behöva utgå frän ett intervall i fråga om nödvändigainvesleringsökningar pä meUan 2 och . Slutligen infördes i LU 70 enförutsättning om en årlig investeringsökning raed i volym 19701975. Samtidigtberäknades miljövårdsinvesteringarna i industrin öka snabbt och bidra medytterligare 0,5 procenlenheter till tillväxten i industrins totalainvesteringar. Denna ökning raed per är innebar betydligt högretillväxttakt än 60-talets senare del.i I planerna räknade förelagen eraellertidmed en investeringsminskning. Traditionellt brukar förelagen iindustrienkäterna underskatta investeringsbehovet för en så som 5år. angav företagens planer dock en exceptionellt låg nivå. Någraberäkningar motsvarande dem som gjordes i LU 70 har ej utförts . Istället har på något undantag när lULs justeringar av planmalerialetanvänts. Vissa av invesleringsbedöraningarna är grundade på förutsättningar oraoffentiigt beslutsfattande vars realisra inle här har kunnat prövas. Dessabedöraningar innefattar i stort sett en uppjustering av planmalerialet försystematisk underskattning i enlighet raed tidigare erfarenheter. Eraellertidhar bedöraningarna inte direkt kunnat användas i raodellen, då IUI:sbranschindelning skiljer sig något från den i LU; bl. a. har prognosema förgrafisk industri och övrig 1 Sehuvudrapporten 1970: 71. Omräknat uppgår investeringstillväxten till 7,1 %per år (avsnitt 1.2.2). 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 29 Tabell 2:2 Industrins investeringar 19701977 Procentuell årlig volymförändring, priser Trä-, massa- o. pappersindustri Jord- 0. stenindustri Järn-, stål- o. metallverk tillverkningsindustri gjorts raed annan inforraation änplanraaterial. De i raodellen använda investeringsprognoserna redovisas itabell 2. Sraärre olikheter i ökningstakt mellan raoddlens tal och de justeradeenkätvärdena är huvudsakligen av rent statistisk-teknisk nalur.i Sora framgår av tabell 2 väntas investeringarna förmalmgruvor, varven och petroleumindustrin öka raycket kraftigt underprognosperioden. Utvecklingen beräknas vidare bli fortsatt svag i grafiskaindustrin, livsraedelsinduslrin och guramivaraindustrin. Inora textilindustrinväntas investeringarna dock rainska långsararaare än förut. För perioden 19701975 beräknas enligt LU:s kalkyl investeringarna i hela industrin öka raed igenorasnitt . beräknas investeringarna ökamed . Efterkrigstiden har kännetecknats av snabbt stigandeindustriproduktion och i särskilt hög grad gäller detta 60-talets förstahälft. Därefter har tillväxten inte varit lika snabb. uppgick industrinsandel av den totala produktionen i landet tUl . Som påpekats tidigare frarakoraraermodellens värden för produktion och sysselsättning bl. a. som ett resultat avföratsättningarna rörande produktivitetsutvecklingen. Men ett avgörandeinflytande på den framtida produktionsstrukturen enligt modellen har också projektionernaav de s. k. input-koefficienterna. Planmaterialet anger en genomsnittlig investeringsnivåför i relation till ett utgångsvärde som ej fullständigt stämmeröverens med långtidsutredningens vad gäller omfattning och prisnivå. Olikheteri utgångsvärden samt mindre revideringar av IUI:s bedömning för vissa branschermedför att den sammanvägda ökningstakten 19701975 för hela industrin blirhögre i LU:s kalkyl än vad som anges i bilaga 3 till Svensk ekonomi fram tiU1977, SOU 1973: 21. fördetta återfinns i bilaga l.i Det framgår av nämnda avsnitt bl. a. attfraraskrivningen skett huvudsakligen genom en extrapola-tion avhistoriska trender. De resultat sora här redovisas rörande den sektorvisautvecklingen av produktion (och sysselsättning) kan koraraa all förändrasväsentligt dä projektionerna för mpul-koefficienterna genomarbetats. Man kaninte hell utesluta möjligheten av att resultaten blir missvisande i ett läge dåstarka förändringar i efterfrågans struktur sker, vilket synes vara falletunder den här aktuella perioden. Med hänsyn lill den ytterligare informationsora finns förefaller t. ex. den beräknade produktionsutvecklingen förgruvindustri, keraisk industri och petroleumindustri osannolikt långsam. Förindustrin som helhet finns däreraot ingen anledning att ifrågasätta de resultatsom modellen givit. I tabell 3 jämförs de beräkningar för industriproduktionensutveckling 19701975 som frarakomrait genom långtidsutredningens modell medprognosema i LU 70. Ensvag utveckling 19701972 kännetecknade samtliga branscher och för hela industrinsammantagen stannade den årliga procentuella förändringen vid jämförtmed i LU 70. De mest expansiva branschema har varit den kemiskaindustrin och varven, medan produktionen minskat i ett flertal branscher. Förden återstående delen av prognosperioden skulle sålunda krävas en ökning iIndustriproduktionen på drygt . Dereviderade kalkylema för de olika branscherna skiljer sig betydligt frånkalkylema i LU 70, men överensstämmelsen är relativt god för de tyngst vägandedelbranscherna. På totalnivån sararaanfaller produktionsprognoserna praktiskttaget helt. Det torde alltså knappast finnas någon anledning att för industrinsamraantagen revidera LU 70:s prognos för perioden 19701975. Enligtkalkylerna för perioden 1977 skulle industriproduktionen koraraa alt ökaraed i genorasnitt. Planmalerialet.Inom flertalet branscher är företagens fraratidsbedöra-ningar 1972 raindreoptiraistiska än de sora gjordes 1969, vilket givelvis kan hänga samman med densvaga utvecklingen av produktionsvolymen . Så t. ex. visarverkstadsindustrins delbranscher, med undanlag av transportmedelsinduslrin,nedrevideringar jämfört raed 1969. Relativt kraftiga nedjusterlngar har ocksågjorts inom branscherna pappersvam- och grafisk industri, gummivaruindustrisamt jord- och stenindustri. Gemensarat för dessa branscher är att de under detre fått vidkännas en produktlonsminsknmg. Företagen tordeknappast ha räknat med detla då de angav sina planer 1969. Enligt anvisningarnai enkät skulle de också förutsätta att den ekonomiska tillväxten ilandet skulle fortsätta i ungefär samraa takt som . Enligt lULsbedömning av enkätraaterialet skulle industriproduktionen öka per år19701975 och 19721977. 1Se Svensk ekonomi fram tiU 1977, SOU 1973: 21, bilaga 1. avsnitt 4.4. 3 Avstämningoch framskrivning av LU 70 och sysselsättning inom industrin 19651977 enligt LU:sekonometriska modell Procentuellårlig förändring, priser resp. limmar -3,5 å -1,5 -2,5 -1,5 -4,5 . -4,5 -3,5 Trä-, massa- och -1,5 -0,5 -0,5 -5,5 -7,5 -3,5 Jäm-, stål- och -0,5 -1,5 -0,5 -0,5 -3,5 -3,5 -6,5 -2,5 -1,7 -1,0 Anm.Se huvudrapporten 1970: 71, tabdl 4.4:2., sid 221. Dennabedömning förutsätter norraalt kapacitetsutnyttjande under resp. period. Viden järaförelse raellan planmaterialet och modellresultaten framgår altresultaten för totala industrin överensstämmer mycket väl. På branschnivå ärskillnaderna däremot väsentiiga. På gmnd av olika beräkningsprinciper kan endirekt jämförelse egentligen endast avse perioden 19701975. Man finner däexerapelvis betydligt snabbare utveckling enligt raoddlens resultat än iplanraaterialet inora textilindustri, grafisk industri säratguraraivaruindustri medan förhållandet är det motsatta beträffande exempelvisgruvor, keraisk industri och pelroleurain-dustri. Orsakerna till dessaskillnader är av tre slag. För det första föreligger raycket betydandeskillnader raellan raoddlens statistiska systera och det som använts av lUI.Strikta jämförelser för de olika branscherna är därför ganska svåra alt göra.För det andra är det modellens uppgift att påvisa inkonsistenser mellan olikasektoriella planer. Vissa av de skillnader sora förekoraraer skulle kunnatolkas sora effekter av inkonsistenser i planraaterialet. För del tredje kanmodellresultaten vara missvisande av de skäl som ovan angavs. Industrinsandel av den totala sysselsättningen har uppvisat en sjunkande tendens under60-talet. Räknat I antal arbetade tiraraar sjönk an-dden från 1960 tUl29 % 1970. Modellresultaten.Av tabell 3 fraragår sysselsättningen räknat i liramar enligtmodellkörningarna. Utvecklingen under 19701972 här helt naturligt präglats avkonjunkturutvecklingen. Minskningarna har varit mycket kraftiga I textil- ochbeklädnadsindustrin, petroleurainduslrin särat jord- och stenindustrin medansysselsättningen däreraot varit väl hävdad inom gruvindustrin och varven. Förhela industrin har sysselsättningen minskat 19701972. Liksombeträffande produktionen skiljer sig de reviderade kalkylerna en hel del ifrånprognoserna i LU 70 för vissa enskilda branscher. På totalnivå är emellertidäven här överenssläraraelsen relativt stor. För perioden 19701975 beräknassysselsättningen i genorasnitt rainska . 19721977 beräknasrainskningstakten uppgå till . Därvid gäller givetvis det aUraännaantagandet ora ingen ytterligare arbetstidsförkortning. Planmalerialet.Sysselsättningsplanerna industrienkäl visade på en raycket snabbökning av antalet sysselsatta inora industrin, raedan ökningen enligt 1972 årsenkät är långsararaare. TUl LU 70 angavs för den kommande planerför hela industrin som innebar en åriig ökning på , vilket 1972 justeratsned tiU . Saratliga branscher, förutom varvsindustri, malmgruvorsamt raassa-och pappersindustri har för övrigt justerat ned sinasysselsättningplaner. Inora 6 branscher, vilka saratliga ärheraraaraarknadsorienterade, väntas enligt planer en rainskadsysselsättningsnivå. enkät angavs minskad sysselsättning inomendast tre branscher, av vilka två, näraligen raalmgruvor särat raassa- ochpappersindustri, är raycket exportintensiva. Den tredje branschen var textil-och beklädnadsindustrin. Underförutsättning av normalt kapacitelsutnyttjande kommer enligt den bedömning somlUI gjort antalet sysselsatta att sjunka 19701975 och med 0,19721977. Föratt möjliggöra en jämförelse med planmalerialet har sysselsättningen enligtmodellen omräknats i antal sysselsatta. Modellresultaten innebär attindustrisysselsätiningen koraraer att rainska raed 19701975,vUket helt överenssläramer raed IUI:s bedöraning. För perioden 19721977beräknas sysselsättningen minska . Resultatenfrån modellkömingama resp. från IUI:s bedömningar av planmaterialetsararaanfattas i nedanstående tablå (procentuell årlig förändring). 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 33 /anställdProduktion/arbetstimme Sysselsättning, antal Sysselsättning, limmar -0,5 -1,7 Överensstämmelsen beträffande såväl produktions- somsysselsättningsutveckling är för perioden 19701975 mycket god. Inga direktajärafördser kan göras för perioden 19721977. Modellen ger eraellertid lillresultat att den beräknade efterfrågan från olika sektorer koraraer att ge ensnabbare ökning av industriproduktionen än den av lUI beräknade. Beträffande produktivitetsökningstakten visar IUI:sbedömningar en neddragning jämfört med perioden 19701975 med 1 procentenhetper år. Denna förändring synes svår att fullt ut motivera. VI har därför I våra kalkyler oraman bortser från konjunkturinflylandetbibehållit samraa produktivitetsöknuigsom 19701975 för totala Industrin. Även denna takt innebär emellertid en klaruppbromsning jämfört med utvecklingen . Modellresultaten ger pågmnd av detma snabbare produktivitetsutveckling en snabbaresysselsättningsrainskning än sora antyds i enkätraaterialet. Sambanden mdlan produktionsöknrag och nödvändigainvestermgsök-ningar kan inte på något liUfredsstäUande sätt bedöraas. I övrigtrepresenterar dock modellresultaten ett med hänsyn till inriktningen av inhemskoch utländsk efterfrågan konsistent altemativ för produktion och sysselsättningunder föratsättning om bl. a. full sysselsättning och yttre balans.Förutsättningarna angående det interindustridla relationsmönstret måste dockytterligare utvecklas i det fortsatta arbetet. 2.2.1 Sektorns omfattning och tidigare utveckling Med offentliga tjänster avses här de tjänster sompresteras av statliga och komraunala myndigheter och som inationalräkenskapernas produktionsberäkningar redovisas under sektor 9:Offentlig förvaltning och andra tjänsler.i Dessa tjänster är emeUertidhuvudsakligen avsedda för offentiig konsumtion och uppdehiingen på delsektorerhar därför gjorts efter ändaraålsinddningen (utbildnrag, hälso- och sjukvård,socialvård, försvar etc). Vissa tjänster för offentiig konsuration, avsaratii- ' Nationalräkenskapernas avgränsning av den offentligasektorn avviker något från den som använts i LU-modellen. För dessa skillnaderredogörs närmare i Svensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga 1. 3 1973.1 saml Nr 125. ga,redovisas emellertid inom andra producerande sektorer. Det gäller främstadministration nr. m. av offentlig socialförsäkring och vägförvalt-ning. Detbör också understrykas att sektorn offentliga tjänster inle inkluderar deoffentUga affärsdrivande verken (, , de kommunalatransportföretagen etc). Affärsverkens tjänster säljs på privat marknad och deåterfinns huvudsakligen inora sanifärd-selsektorn. Värdetav produktionen av offentliga tjänster måste, på grund av avsaknaden avprissättning, uppskattas via produktionskostnaderna. Det kostnadsbegrepp som ifortsättningen komraer att diskuteras är fraraför allt driftkostnaderna. Dessaraotsvarar det i nationalräkenskaperna använda begreppetbrultoproduktionsvärde. Om bruttoproduklionsvär-det minskas med den däriingående förbrukningen av varor och tjänster från andra sektorer, så erhållsden s. k. sektorprodukten, som anger sektorns bidrag tUlbruttonationalprodukten. Sektorprodukten för offentliga tjänster, dvs. löne-och avskrivningsdelen i bruttoproduktions-värdet, uppgick tUl närmare 30mUjarder kr, vilket motsvarar av bruttonationalprodukten. Detbör vidare noteras alt en mindre del av offentlig tjänsteproduktion, ca 1 å , säljs till privat sektor och således inte räknas med I offentligkonsuration. Itabell 4 anges dels produktion och investeringar inora den offentligatjänstesektorn 1971 (för vilket redovisning f. n. finns inationalräkenskaperna), dels utvecklingen 19651970 och19701972. Uppgiftema för den sistnäranda perioden är delvis en prognos ochbehandlas närraare i avsnitt 2.2.3. 2.2.2 LU 70:s kalkyl Föratt få underlag för bedöraningar avseende utvecklingen 1975 inom denoffentiiga tjänstesektorn insamlades i LU 70 planer från såväl statliga somkomraunala myndigheter. Även om planerna till stor del uttryckte redan fattadebeslut eller fastlagda riktlinjer för verksamheten och endast i begränsadomfattning sädana utgiftsökningar sora kunde hänföras till nya reforraer,bedörades det dock att dessa planer inte kunde realiseras till fullo. Denårliga produktionsökningen skulle enligt LU 70:s kalkyl bli ca 0,5procentenheter lägre än vad som indi-kerats I planerna. Enligtkalkylen skulle statens och kommunernas sammanlagda driftkostnader föroffentiig tjänsteproduktion (brutloproduktionsvärdet) öka med per år19701975. Löne- och avskrivningsdelen (sektorprodukten) beräknades öka någotlångsararaare än totalkostnaderna eller med i genomsnitt . Denoffentliga tjänstesektoms andel i totalproduktionen skulle därmed räknat ifasta priser bli ungefär oförändrad fram tUl 1975. Räknat ilöpande priser inne- 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 35 barkalkylen en fortsatt ökning av de offentliga tjänsternas andel av BNP.Kalkylerna i LU för de olika delområdena av offentUg tjänsteproduktion återgesi tabell 4. Sysselsättningsökningeni offentlig tjänsteproduktion uppskattades, utifrån lönesumraans beräknadeutveckling, bli i runt tal 185 000 personer 19701975. Den offentligatjänstesektorn skulle därmed svara för 3/4 av den sysselsättningsökning somförutsågs bli möjlig genom arbetskraftstillväxten och genom att arbetskraftöverfördes från de varu- och kraftproducerande näringsgrenarna. Sektornsinvesteringar beräknades öka med 1970 1975. Såväl iförhåUande till investeringsutvecklingen som lUl den föratseddaproduktionen 19701975 kan denna ökning te sig sora anraärkningsvärt låg. Denraycket starka investeringsökningen medförde dock en snabbökning av kapitalslocken. Denna fortsätter att öka även vid i kalkylenförutsatta relativt måttliga investeringsstegringar. Denoffentiiga tjänstesektorns ökningstakt dämpades avsevärt under 1971 och 1972.Driftkostnadema ökade under dessa år med endast 3,3 resp. . vardet främst komraunerna sora svarade för dämpningen, vilken synes ha drabbat istort sett samtliga ändamålsområden. För statens del hölls ökningen I bruttoproduklionsvärdet(driftkostnaderna) uppe kring tack vare betydande raaterialinköp förförsvaret. Genora bortfallet av denna stiraulans 1972 sjönk den statligaproduktionsökningen detta år till , medan den komraunala verksamhetensamtidigt steg med , dvs. Ennärraare analys av utvecklingen inora olika delområden försvåras av brister iden statistiska informationen. I nationalräkenskapema ges visserligendetaljerade uppgifter , men vissa på andra källor grandadeöverslagsberäkningar har delvis gett andra resultat. Det kan inte uteslutas attnationalräkenskapernas fastprisberäkning har något underskattat denvolymraässiga utvecklingen. Humvida detta skuUe gälla endast några delorarådeneller hela den offentliga tjänsteproduktionen kan inte fastställas raedsäkerhet. För1972 föreligger f. n. endast uppgifter avseende hela den statUga ochkoraraunala konsumtionen. Fördelningen på offentliga tjänsteområden har måstgöras med ledning av annan vanligen bristfällig information. Detta gör attde förändringstal 19701972 för olika delområden som anges i tabell 4 måstebedömas med stor försiktighet. Enligt dessa uppgifter skulle endast hälso- ochsjukvården samt socialvården ha fortsatt att öka 19701972 i en relativt hög,om än betydligt långsararaare takt än under 19651970. Den låga ökningstaktenför utbildning och forsknmg (2,) ter sig anmärkningsvärd. beräkningartyder här på en större ökning. Konsistensen I beräkningama kräver dock att vii denna kalkyl utgår från nationalräkenskapernas nivåer. 2.2.4Utvecklingen 19721977 Föreliggande planmaterial av huvudmännens planer har inte gjorts i samband medföreliggande avstämning. Sådant planmaterial insamlas numera regelbundet frånsåväl statlig som sektor, även om det beträffanderedovisningsprinciper och detaljrikedom på alla punkter inle motsvararlångtidsutredningarnas krav. Beträffandestatlig verksamhet har vår kalkyl i huvudsak baserats på de långtidsbedömningarsora myndigheterna lämnat avseende utvecklingen fram till /78och som utgör underlaget för statens långtidsbudget. Dessa bedömningar avserkostnadsutvecklingen vid oförändrad ambitionsnivå varför påslag för visstreformutrymme måst göras. Påden kommunala sidan har nya utförts och 1971, den sistnämndaavseende utvecklingen . En motsvarande undersökning avlandstingskoramunal ekonomisk långtidspla-neruig LKELP genomfördes förförsta gången . Beträffande sjukvården har enkäten 69 följts av RUPRO71. Bearbetningenav detta material har dock inte kunnat göras lika utförlig som i LU 70.Särskilt gäller detta sådana statliga oraråden där antalet verksararaa rayndigheterär mycket stort (t. ex. allraän förvaltning som är ett delområde under övrigatjänster). Rent allmänt kan sägas att strävandena har gått ut på att undersökahuruvida det föreligger nya drag i utvecklingsbilden (nya reforraer,trendbrott etc.) i förhållande till de i LU 70 presenterade långtidstrenderna. Genoraförandet av skolreformerna och den kvantitativautbyggnaden krävde kraftigt ökade resurser från både stat ochkomraun. För perioden 19701975 fömtsågs i LU 70 en betydligt långsammarekostnadsökning; för skolväsendet inkl. vuxenutbUdning inemot och förhögre utbUdning och forsknmg samt övrig utbildning i statiig regi perår. Engenomgång av senaste långtidsbedömnuig och uppgifterna iKELP 7276 lyder på att man också för perioden 1977 kan föralse en ökningav skolväsendets bmttokoslnader med 3,5 å . De trendbrott som kanskönjas avser sökande-mönstret lill gymnasieskolan men torde inte påverkakostnadema. Antalet sökande till 3- och 4-åriga linjer har vikit någotsamtidigt som antalet elever i 2-åriga yrkeslinjer börjat öka starkt. Förhögre utbildning måste däremot också den kvantitativa utvecklingen revideras.Tillströraningen tUl universitet och högskolor har se- 3 Avstämning ochframskrivning av LU 70 37 /69 mmskat kraftigt. Nedgången gäUer uteslutande de friafakulteterna. Ett eventuellt genoraförande av U 68:s förslag kan komraa attmedföra förändringar andra hälft men torde inte påverkautvecklingen näranvärt under den här behandlade prognosperioden. Mot dennabakgrund har de statiiga utbildningskostnadernas ökning beräknats tUl i volym 19721977. Den främsta Informationskällan vid framlids-bedöraningar utgörspå detta oraråde av enkäter till sjukvårdens huvudmän, de s.k. RUPRO-undersökningarna. Enligt RUPRO 69, som bUdade underlag för LU 70:skalkyl, skulle sjukvårdens driftkostnader öka med i genomsnitt perår 19701975 vid oförändrad löne- och prisnivå. I LU 70 räknades dock med en någotlägre årlig ökningstakt, . Neddragningen sammanhängde frärast raed denplanerade utbyggnadens konsekvenser beträffande arbetskraft och finansiering. IRUPRO 71 angavs driftkostnadsökningen 19721976 tUl i genorasnitt perår, dvs.