prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — raed 1 720 railj. Den budgelårsvisautvecklingen av statens inkoraster och utgifter fraragår i övrigt avovanstående tablå. Siffrorna är, liksora i tabell 1, uttryckta ina-tionalräkenskapsterraer och skiljer sig därför från den sedvanUgabud-gelredovisningen. Bilden av den komraunala sektorns utveckling harraärkbart förändrats genom senaste kommunenkät,vilken ger preliminära utfallsdata . Vad gäller den slutiigaefterfrågan har sålunda investeringarnas tillväxt i volyra 1972 dragils nedfrån av tidigare redovisade tUl . De raestorafallande revideringarna beträffande komraunernas utveckling synes dockgälla den finansiella sidan. Den i den prelirainära nationalbudgeten för 1973angivna siffran för det finansiella sparandet 1972 på 1350 railj. harsålunda reviderats tiU +100 railj. kr., huvudsakligen på grund av enuppjustering av de koraraunala inkorasterna. Den nu tillgängliga statistikentyder sålunda på en mycket kraftig förbättring av koraraunernas finansiellasparande raed . som frärastkorarait till uttryck i en förstärkning av koraraunernas likviditet.Likvidiletsuppbyggnaden beräknas nu lill ca 2 100 railj. raot tidigareantagna 750 railj. lämfördsevis små revideringar har framkoraraitbeträffande den koraraunala ut- och upplåningen 1972. De beräkningar över utvecklingen sora presenteras idet följande Bil.1 Reviderad nationalbudget för Tabell 8: 2 Kommunernas inkomster och utgifter 1972- (Exkl. bostäder, kommunala bolag och stiftelser) Löpandepriser 3 (1 -2) 4 Netto av raark- och 5 FinansieUt sparande (3- -4) 100 -3,0 upplåning orafattar upplåning på och utanförkreditmarknaden. Procenttalen är avrundade till jämna halva resp. hela procent. Källor: , och . pekar mot en fortsatt svag tillväxt av koraraunernasslutiiga efterfrågan, även om dessa beräkningar innebär en viss uppjusteringjärafört raed den prelirainära nationalbudgeten. Saratidigt förutses enrelativt begränsad ökning av de koraraunala inkoraslerna, varför 1973 väntasmedföra en försvagning av det finansiella sparandet efler den markanta förbättringsora inträffade . Kommunernas inkomster beslår till drygt hälften avskatteintäkter. Statsbidrag och övriga inkoraster svarar Tör ca 1/4 vardera. Iövriga inkomster ingår bl. a. inkomster från försäljning av avgiftssattatjänster och inkomster från rörelse och kapital. Skatteinkomsterna (inkl. indirekta skatter) ökade 1971 meddrygt och beräknas 1972 ha stigit raed . Detla innebär såväl för1971 sora en uppjustering jämfört raed tidigare beräkningar. Härigenora har koraraunernas skatleinkorasler 1972 skattals till ell ca 400 railj. högre belopp än i denprelirainära nationalbudgeten. Huvusakligen berör uppjusteringen s. k.indirekta skatter, bestående av bl. a. diverse avgifter pålagda av främstpriraärkomraunerna. Beträffande koraraunernas inkorasler av direkta skattergäller däreraot endast sraärre justeringar. En redogörelse för utbetalningarnaav koramunalskatleraedd över statens inkorastskallelitel återfinns i denpreliminära nationalbudgeten . Där berörs vidare orsakerna till dekommunala skatteinkomsternas svaga tillväxt 1973. Denna uppskattas nu till ca4,. Även beträffande statsbidragen har en klar upprevideringskett , eller raed drygt 300 railj. Statsbidragen beräknas sålunda haökat med 1972. Den kraftiga ökningen av bidragen 1972 var bl. a. enföljd av de stimulansåtgärder som regermgen vidtog och hösten1972 för att förbättra sysselsättningsläget inom byggnadsverksaraheten. Avskäl sora närraare redovisades i den prelirainära nationalbudgeten väntasstatsbidragen tUl koraraunerna även 1973 växa i relativt snabb takt, ellerraed . Den största upprevideringen av kommunernas inkorasler 1972gäller posten övriga inkomster. I denna ingår driflsöverskoll, ränteinkoraster,arrenden ra. Osäkerheten beträffande klassificeringen av inkorasterna underdenna post äi: relativt stor. Sannolikt lorde sararaa orsaker ligga bakomuppjusteringen av övriga inkomster som vad gäller komraunernas indirektaskatleinkorasler. 1973 förutses kommunemas övriga inkomster öka med . Totalt beräknas de komraunala inkorasterna växa raed 7,5 %1973. Delta är en betydligt lägre tillväxt än , dä inkoraslerna enligtnu föreliggande beräkningar steg raed . Den övervägande delen av de kommunala utgifterna består avkonsumtionsutgifter, varav ca 3,'4 består av personalkostnader. Den kommunalakonsumtionen ökade raed i volyra 1972. 1 värde räknat uppgick ökningen tillca . Beräkningen av sysselsättningsökningen inom den koraraunala sektorn1972 är speciellt osäker på grund av den genomförda arbetstidsförkortningen.Antalet anställda ökade enligt arbetskraftsundersökningama 1972,medan antalet arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna steg raed undersamma period. förutses den kommunala konsumtionen växa någol snabbarei volym än 1972. Ökningen väntas uppgå till . I värde räknat kandäremot ökningslakten antas bli någol svagare än 1972, främst pä grund av lägreavtalsmässiga löneökningar för de kommunalanställda. Efler en förhållandevis kraftig invesleringsnedgång 1971steg de kommunala myndigketei-nas och affärsverkens investeringar 1972 med ca1,i volym och i värde. De planuppgifter som komraunerna lämnade ifebruari 1973 antydde en relativt kraftig minskning av in- 1 Reviderad nationalbudget för 151 vesleringsverksamhelen 1973 raätl i fasta priser.Stalsraakterna har vidtagit olika åtgärder för alt stiraulera de koraraunalainvesteringarna. Sålunda har statsbidragen tUl koraraunernasmiljövårdsinvesteringar höjts och arbetsraarknadsstyrelsen har för budgetåret1972/73 beviljats tilläggsanslag för beredskapsarbeten. En betydande del avdessa anslag torde korama att kanaliseras lUl koraraunerna. Eftersora det kanantas att koramunerna i enkätsvaren inte lill fullo beaktat dessa åtgärder haren viss uppjustering av investeringsplanerna gjorts. Med hänsyn härtill räknasmed en måttlig invesleringsnedgång 1973. 1 fasta priser antas investeringarnaminska . I värde räknat förutses investeringarna öka raed inte fullt . För en raera utförlig redogörelse över den kom-mtinalainvesteringsutvecklingen hänvisas till kapitel 7. En summering av koraraunernas konsumtions- och investeringsutgiftcr1972 visar att dessa ökade i värde och i volym. För 1973föratses tillväxten av kommunernas totala efterfrågan på varor och tjänsteruppgå till i värde och i volym. Denna relativa avsaktnmg järafört med1972 faller helt på invesleruigssidan. Med tanke på att bruttonationalprodukten1973 beräknas växa med i volym innebär detta alt den kommunalaverksamheten komraer att utvecklas svagare än den totala produktionen. Koraraunernas transfereringsulgifter uppgick till drygt 8miljarder kr. Den största utgiftsposten utgjordes av transfereringarnatill hushållen, vilka uppgick till 3,8 mUjarder kr. förutses dessasenare transfereringar stiga med . De totala transfererings-utgifterna1973 beräknas växa med , all jämföra med 1972. Enligt ovan redovisade beräkningar förstärkteskoraraunernas finansiella sparande 1972 med drygt 2,8 railjarder kr.Härigenora uppstod ett inkorastöverskott ett positivt finansiellt sparande för den kommunala sektom, något sora inle inträffat tidigare underden period statistiken insamlats (). Utvecklingen bör dock ses raotbakgrund av den betydande försvagning i kommunernas finansiella läge sominträffade i första hand . Övergängen från ett slort utgifts-överskott 1971till ett mindre inkorastöverskott 1972, i korabinalion med det lättakredilraarknadsläget, har av koraraunerna utnyttjats lill en raarkeradkonsolidering av den likvida ställningen. Reviderade beräkningar anger sålunda sora fraragår av tabell 2 att likviditeten förstärkts med ca 2,1railjarder kr. ParaUeUt härmed har kommunemas nettouppläning bibehållitspå en hög nivå. förutses kommunernas finansiella sparande återförsvagas. Utgiflsöver-skottet 1973 har uppskattats till ca 1 miljard kr.Likväl framstår en fortsatt om än raindre förbättring av likviditeten soratrolig, eftersora den kommunala upplåningen kan förutses ligga på enförhållandevis hög nivå även 1973. Till socialförsäkringssektorn har förts vissa verksamhetersom kan anses utgöra led i den samhälleliga trygghels- och socialpolitiken.Sektom orafattar allraän sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring, frivillig sjukpensionsförsäkring,folkpensionering, tilläggspensionering och frivillig pensionsförsäkring.Sektorn är lill sin natur en statistisk konstruktion, varför dess gränser integenoragående sararaanfaller raed berörda institutioners. När raan studerar desarahällsekonoraiska effekter sora utgår från socialförsäkringssektorn harraan i regel inte primärt intresse för sektorns efterfrågan på varor ochtjänster. Denna är nämligen helt obetydlig. Det som uppraärksararaas är istället de finansiella flödena mellan socialförsäkringssektorn och övriga sektoreri sarahällsekonorain. Socialförsäkringssektorns inkomster beslår av delsavgifter från de försäkrade eller deras arbetsgivare, dels bidrag från stal ochkoraraun, dels slutligen ränteinkoraster. Avgifterna, sora svarar för ca 60 %av sektorns totala inkoraster, ökade raed 1972, vilket är betydligtsnabbare än vad sora preliminärt angavs. Jämfört med 1971 innebar det en visssänkning av avgiftstillväxlen. beräknas avgiftsflödet växa med . Bidragen från stat och koraraun förutses stiga klart snabbare än 1972,eller raed raot Uppgången i bidragsströraraens tillväxt faller heltpå den stat liga delen, raedan koraraunernas bidrag 1973 väntas öka någol lång sararaare än 1972. Ränteinkoraslernas ökningstakt är beroende på den kraftiga fonduppbyggnad sora f. n. sker raycket snabb, och uppgick och 1972 till 22,resp. 21,. förutses ränleinkoraslerna öka raed . Sararaantaget innebär detta att sektorns totala inkoraster ökade med eller inte fullt så snabbi som 1971. Reviderade beräkningar anger en inkomst tillväxt om . Den övervägande delen eller av socialförsäkringssektornsutgifter utgörs av utbetalningar tUl hushållen. uppgick utbetalningarnatill ineraot . och de beräknas 1973 översliga 21 railjarderkr. Detta innebär en ökning av Iransfere-ringsströranien till hushållen fränsektorn med 1973, att jämföra med inle fullt 1972. Starktbidragande till denna uppgång i tiUväxttakten är alt ett ökande antal personersuccessivt koraraer i åtnjutande av ATP-förraånerna. En raarginell del ellerca av sektorns utgifter beslår av adminislralionsutgifler, dvs. Dessa beräknas 1973 i likhet med de närraast föregående åren öka raed . I volymterraer innebär detta en fortsalt tillväxt med . Transaktionerna över en konstrueradsocialförsäkringssektor visar all sektorns finansiella sparande dvs. Bil.1 Reviderad nationalbudget för Tabell 8: 3 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter 1973 Bidrag från stat och -11,5 Finansiellt sparande (1 - -2) 9 780 Anm. Procenttalen är avrundade till järana halva resp.hela procent. Källor: , och . ständigt har ökat. TiUskottet beräknasha uppgått till drygt 1 160 railj. 1971 och inte fullt 1 320 milj. kr.1972. Förstärkningen väntas bli 800 milj. kr. Sparandel har så gottsora uteslutande skett inora AP-fonderna. Hur detta sparande har utbjudits påkreditmarknaden och fördelats på olika lånlagar-grupper framgår av kapitel 9. 8.5 Den konsoliderade offentliga sektorn Den offentliga sektom har i de tre föregående avsnittenpresenterats uppdelad på tre delsektorer, varav en, socialförsäkringssektorn,är en i hög grad konstruerad sektor. Utan att därmed underskatta innebörden avdet koraraunala självstyret kan sägas att statsmakterna har slort inflytandeöver och ansvar för de offentiiga delsektorernas utgifter och inkomsteroch även över de finansiella transaktionerna dem emellan. Därför är det ibetydande utsträckning statsmakterna, som avgör i vilken sektor de med enreforra följande direkta utgifterna skall falla och vilken sektor sora i någonbemärkelse skall svara för finansieringen. Därraed kan hela den offenligasektorn i viss mån uppfattas sora ett instruraent för statsraakternasekonoraisk-politiska intentioner. Detla betraktelsesätt synes tUlämpligt isynnerhet vid analyser på . Mål kan nås genom förändringar ivariabler som statsmakterna kontrollerar, men som formellt är alt hänföra annan sektor än den statliga. Det kan därför vara missledande att endastutifrån förändringar i statens budget dra slutsatser om bl. a. den avstalsraaktema bedrivna ekonoraiska politiken. När delsektorerna konsolideras innebär detta atttransfereringama Tabell 8: 4 Den konsoliderade offentliga sektornsinkomster och utgifter -3,5 Finansiellt sparande (12) Anm. Delsektorerna är inte fullständigt konsoliderade dädet kan förutsättas att en del av de ofördelade transfereringarna ävenåterfinns bland övriga inkomster. Procenttalen är avrundade till jämna halvaresp. dem eraellan elimineras. Konsolideringens syfte är attberäkna den offentliga sektorns anspråk på reala resurser samt dessnetlotransak-lioner med hushålls- och företagssektorerna. Den konsolideradeoffentliga sektorns omslutning kan sägas antyda orafånget av de ekonoraiskaflöden som del offentliga normalt antas direkt kunna påverka genora sinpolitik. En del ekonoraiska resurser används direkt av det offentliga förproduktion av varor och fraraför allt tjänster. Andra raedel återförs såsoratransfereringar till de privata sektorerna, raed raer eller raindre starkstyrning i vad avser deras slutliga användning. Sektorns inkorastöverskott, iberaärkdse av skillnader raellan totala inkoraster och samtliga utgifter förkonsumtion, realinvestering och icke finansiella transfereringar, benäransfinansiellt sparande. Denna post innefattar finansiella transfereringar(utlåning ra. samt eventuellt saldo. Den konsoliderade sektorns inkomster beräknas ha ökat raed12,1972. TUl denna ökning bidrog framför allt den koraraunalaskatte-utvecklingen. väntas tillväxten bli något lägre eller ca 10 %.Den svagare inkomstförstärkningen sammanhänger främst med den jämfört raed 1972raera begränsade tillväxttakten för de korara.unala skatteintäkterna. Den konsoliderade sektorns utgifter ökade raed ivärde 1972. Sektorns utgifter för konsumtions- och invesleringsändamål ökadesora fraragår av tabell 5 ined i volyra detta år. De offentligainvesteringarna steg raed i volyra, varav huvudparten av ökningen föll påden statliga sektom. Denna utveckling bör i första 1 Reviderad nationalbudget för 155 Tabell 8: 5 Den offentliga sektorns konsumtions- ochinvesteringsiitgifter 1972 1973 Volymförändring Värdeförändring i 7o i % Statlig konsumtion Statlig investering 16 350 2 380 -2,0 16,5 Komraunal konsumtion Koramunal investering 30 390 9 230 4,0 -3,0 -1,5 Anm. Procenttalen är avrundade till jämna halva resp. helaprocent. hand ses som ell utslag av konjunkturpolitikensutforraning. De åtgärder sora satts in har tUl stor del syftat till attstimulera de offentliga investeringarna. Den konsoliderade sektorns utgifter förutses växa någotlångsammare 1973 jämfört raed 1972 eller raed i värde. I volyra beräknaskonsurations- och investeringsutgiftema öka 1973. Såväl den statiigasom koraraunala konsuralionen väntas tillväxa snabbare 1973 än 1972. Förinvesteringarna är förhållandet del motsatta. kan den offentiiga sektorn enligt här använddefinition beräknas ha tagit i anspråk av bruttonationalproduktensresurser. Inkluderas offentlig affärsverksamhet enligt de definitioner somanvänds i nationalräkenskaperna stiger denna andel lill drygt 31 %.Bruttonationalproduktens tillväxt 1973 förutses nu komma att uppgå till ca 5 %och eftersom ökningen av den offentliga sektorns direkta efterfrågan undersamraa period beräknas bli kommer det offentliga att la i anspråk enmindre andd av de tiUgängliga resurserna 1973 än 1972. Räknat utifrån löpandepriser blir anddsrainskningen sannolikt mindre än i fastprisberäkningarna,eftersom kostnaderna normall stiger snabbare inora den offentliga sektorn äninom sarahällsekonorain i övrigt. Som ovan närants går en dd av den offentliga sektornsinkoraster tillbaka till de privata sektorerna. Dessa inkomslöverföringar ärlill viss del komponenter i socialförsäkringsprogramraet och finansieras iblandmed försäkringstekniskt beräknade avgifter från hushållen, rae- danandra överföringar är avsedda att bidra till en omfördelning raellan olikainkorastskikt. En mindre del av sektorns inkomster går som subventionertillbaka till företagssektorn och kan beräknas komraa frärast hushållssektorntillgodo i form av lägre priser. Totalt beräknas transfereringarna från denoffentliga sektom lUl hushåll och företag öka i långsararaare takt 1973 än1972, eUer raed raot . Scheraatisktkan man säga att inemot av det offentiigas inkomster används för attdirekt efterfråga reala tillgångar och att ungefär 1/3 av inkorasternaåterförs till de privata sektorerna genora olika forraer avinkorastöverföringar. Den resterande delen upptas av det finansiella sparandet.Det finansiella sparandet förstärktes raed drygt 600 railj. Uppgångenkan hänföras till förstärkningar av det finansiella sparandet för koraraunemaoch socialförsäkringssektorn, medan en markant försvagning skedde för staien.För 1973 föratses ett i stort sett oförändrat finansiellt sparande för denkonsoliderade offentliga sektorn. För koramunema förutses en minskning av detfinansiella sparandel, vilket motvägs av ökningar för staten ochsocialförsäkringssektorn. Detär inle raöjligt all enb:irt på grundval av förändringar i budgetens saldoeller i det finansiella sparandet göra några fullständiga bedömningar avstatsbudgetens verkningar på sarahällsekonorain i dess helhet. En givenförändring i budgetsaldot eller i det finansiella sparandet kan näraligenorsakas av ett stort antal kombinationer av förändringar i budgetensdelposter, där varje kombination kan ha sin karakteristiska effekt påsarahällsekonorain. Ett analogt resonemang kan givelvis tillämpas vad gäller dekomraunala budgeterna. Underde har i nationalbudgetarbetet använts en förenklad raodell soraavser alt på ett överskådligt sätt sararaanfatta effekterna påsarahällsekonorain inle bara av statsbudgetens förändringar, utan även avförändringar i en saramanlagen offentiig sektor innefattande staten, koraraunerna,bostadsinvesteringama, socialför-säkringssysteraet och investeringsfonderna,vilka tillsararaans utgör basen för finanspolitiken i vidaste beraärkdse. Destatliga och koraraunala sektorema har därvid vidgats till att avse ävenstatliga affärsverk och bolag särat koraraunala bolag och stiftelser. Denprincipiella och tekniska beskrivningen av tillvägagångssättet vidraoddlberäkningarna har allt utförligt relaterats i ett flertalnationalbudgeter. ges därför endast en sumraarisk redogörelse. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 1 modellen uppdelas som ett första led förändringar istatens och kommunernas budgeter i tvä huvuddelar. Först beräknas förändringeni statens och koraraunernas konsuration och investeringar, vilka kan sägas varaett mätt på den efterfrågan på reala resurser som dessa utövar. Härutöverinförs den grova approximationen att alla icke finansiella in-och utbetalningari form av löneutbetalningar, varuinköp, transfereringar särat olika former avskatteraeddsindragningar har bortsett från leckenskillnader likvärdigaeffekter på den icke offentiiga efterfrågan, dvs. i huvudsak hushållens ochförelagens efterfrågan. Slutsatsen blir då att förändringen av statens ochkoraraunernas ulgiflsöverskott (av det finansiella sparandet) ger enföreställning om inverkan på de andra sektorernas efterfrågan. Bostadssektorn har, liksom stat och komraun, direkt effektpå efterfrågan på reala resurser och påverkar dessutora resten avsarahälls-ekonomin genom förändringar i sill negativa finansiella sparande. Diagram 8:1 Den offentliga sektorns kalkylerade inverkanpå den totala efterfräaan i samhällsekonomin 19611973 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser 1961 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 A = Den sararaantagna offentliga sektorns inverkan pä densaralade efterfrågan. B = Den sararaantagna offentliga sektorns inverkan på densaralade efterfrågan dä vissa auloraatiska effekter på det offentligasinkoraster eliminerats. Tabell 8: 6 Den ofTentiiga sektorns kalkylerade inverkanpå den totala efterfrågan i samhällsekonomin 1961-1973 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser -2,3 -0,2 -0,4 -0,1 -1,0 -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 -0,2 -1,0 -0,7 -0,4 -0,4 -0,2 -0,9 -0,5 -0,1 -0,1 -0,5 -0,2 -0,3 Totaleffekt när vissa automatiska inkomst förändringar eliminerats 0,7 2,2 3,0 3,2 0,2 0,3 2,7 1,4 1,3 2,2 -2,1 -0,3 0,8 Källa: Finansdeparteraentet. stadsseklorns negativa sparande antas, raed vissa korrigeringar,motsvara sektorns investeringar i löpande priser. När det gäller socialförsäkringssystemetoch investeringsfonderna är det närmast förändringen i det finansiellasparandet som antyder effekten på den privata sektorns efterfrågan. De direkta effekterna av förändringar i verksamhetensvolym inom de offentliga sektorerna suraraeras raed de indirekta effekter, somföljer av den förändring av de icke offentliga sektorernas disponibla intäktersora föranleds av flödesförskjulningarna i del finansiella sparandet. Härvidhar suraraariskt förutsatts att dessa båda slag av förändringar är likvärdigaraed hänsyn lill effekterna på aktiviteten i sarahällsekonorain och såtillvidasuraraerbara. Det har vidare antagits att raan i dessa fall kan insätta enraulliplikator lika raed 1. Effekten av budgetens förändringar erhålls sålundasora suraraan av förändringarna av del offentligas köp av varor och tjänsteroch, med negativt förtecken., förändringen i det finansiella sparandet, varvidbåda ter-raerna förses raed en raulliplikator av -fl. Denna suraraa ullrycksslutligen, liksom alla komponenter och lotaleffekten, i procent avbruttonationalprodukten i fasta priser. De resultat som erhålls när modellen appliceras på densararaantagna offentliga sektorn och dess här använda delsektorer framgår avtabell 6. Tabellen ger även en uppfattning om de kalkyleradeefter-frågeeffekler sora ulgår från de olika delsektorerna. 1 Genom nationalräkenskapernas oraläggning av basår förfastprisberäkningarna har två olika år utnyttiats. För perioden 19611968 harliksom tidiaare utgåtts , medan 1968 utnyttjats som basår för perioden19691973. 1 Reviderad nationalbudget för 159 offentliga sektorns inverkan på den totala efterfrågan illustrerasäven i diagram 1. Den heldragna kurvan kurva A visar totaleffekten medankurva B belyser den effekt som erhåUs då vissa automatiska effekter på detoffentiigas inkomster eliminerals. Dessa effekter diskuteras i slutet av detlakapitel. Resultat t. o. m. Den totala eflerfrågepåverkan sora beräknats utgå från denoffentliga sektorn har, som framgår av diagrararaet (kurva A), visat ganskakraftiga variationer såväl tiU 1971 som tUl 1972. Dennegativa effekten är enligt dessa beräkningar svagare än vad soraangavs i den prelirainära nationalbudgeten . Förändringen förklarasfrärast av en upprevidering av den kommunala konsumtionen enligtnationalräkenskapema. För 1972visar beräkningarna en positiv tolaleffekt på 0,6 "/o, vilket är avsevärtlägre än vad sora preliminärt angavs. Skillnaden förklaras till en del av attden statliga konsumtionen enligt nationalräkenskaperna utvecklats svagare änvad som preliminärt beräknats, men fraraför allt av orasvängningen ikommunernas finansiella sparande. Enligt den preliminära nationalbudgetenskulle komraunernas ulgiflsöverskott ha uppgått till 1,3 miljarderkr., vilket jämfört raed 1971 innebar en förbättring av det finansiellasparandet med 1,4 raUjarder kr. Den nu tillgängliga informationen visar istället ell inkomslöverskott raed , vUkel skulle betydaatt komraunernas finansiella sparande förbättrats raed ca . Statens finansiella sparande 1972 försvagades däreraotmycket kraftigt, eller raed , varför den statliga sektornstotala inverkan på samhällsekonomin blev starkt positiv detla år.Utgiflsöver-skottet blev något större än vad som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten,främst beroende på ökade transfereringar till hushåll, i'öretag och kommuner. Den kommunala sektorns inverkan