prop · FW0341 · 1973-12-31 00:00:00 — Möjligheterna att genom medverkan av myndigheterna rationaliseramalmtransporterna bör även uppmärksammas. Utredningenkonstaterar att de existerande berggmndsgeologiska kartorna över Mellansverigebl. a. på grund av sin ålder vissa områden har inte karterats inte kan tjäna som underlag för malmletning. Inom SGU har framstäUningen av enny berggrundskarta för hela landet påbörjats. Enligt utredningens mening börframställningen av denna karta anpassas till angelägenheten av en snar utökningav mellansvensk malmprospektering. Utredningen föreslår därför att SGU får iuppdrag att utarbeta ett program för snar utgivning av berggrundskartan överMellansverige. För de kartdelar som avser sannolika malmtrakter börframställningstiden inte överstiga . Med hänsyn till det behovav utvecklingsarbete som föreligger inom det geofysiska ämnesområdet om djupareliggande skall kunna lokaliseras och närmare undersökas föreslårutredningen alt resurserna för sådana arbeten ökas. Detta bör ske bl,a, genom att en högre tjänst i ämnet tillämpad geofysik inrättas vid någon avde nuvarande eller planerade tekniska högskolorna, I och för vidgad och mergrundläggande bergteknisk forskning och utveckling har Svenska gruvföreningenundersökt och funnit möjligheter till samarbete med andra branscher ochintressenter med bergteknisk anknytning. Ett sådant samarbete skulle ske inomramen för ett bergtekniskt institut, gemensamt finansierat av staten ochnäringslivet. Utredningen finner det angeläget att den förestående forskningenpå detla område samordnas och föreslår därför att staten medverkar till att ettbergtekniskt institut kommer tUl stånd samt att staten ger ett iförhållande till näringslivets insatser väsentligt stöd. Fortgående grundforskningär enligt utredningens mening generellt av stort värde i vissa fall enförutsättning för gravindustrins verksamhet och i synnerhet för dess tUlämpadeforskning. De för gruvindustrin väsentliga grandforskningsområdena är framförallt bergmekanik Prop.1973: 41 88 F. n. bedrivs forskning enbart inom vissa ddar av dessa ämnen.Ytterligare forskningsresurser skulle i förening med den tidigare föreslagnaförstärkningen av den tillämpade forskningen kunna medföra effektivare teknikför bergbrytning, särskilt underjordsbrytning, samt effektivare teknik för deutvunna råvarornas bearbetning till malm- och andra mineralprodukter.Utredningen vill särskilt framhålla den betydelse en fortsatt utveckling avmineraltekniken kan få för vUande järnmalmsgruvor i . En sådanmetodutveckling skulle kunna medföra att malmen i någon eller några av dessagravor blir brytvärd. Utredningen föreslår därför att en högre tjänst i varderaämnet bergmekanik och teknisk mineralogi imättas vid någon av denuvarande eller planerade tekniska högskoloma. Vidare rekommenderarutredningen ett intensifierat samarbete mellan vägmyndigheter ochmalmtransportörer i syfte att underlätta de transporter som endast obetydligtkan effektiviseras genom ombyggnad av fordonen och hävdar att dispenser frånbestämmelserna om högsta tUlåtna axel- och boggitryck skulle medförarationellare transporter. Deflesta remissinstanserna är allmänt positiva till utredningens förslag tillåtgärder, vUka på anses främja den mellansvenska gravindustrinsrationella utveckling och därmed sysselsättningen inom regionen. Länsstyrelseni anser att de av gruvutred-ningen föreslagna åtgärderna är ettvärdefuUt led i en bredare regionalpolitisk offensiv i en länsdel medsvårigheter att åstadkomma en ur sociala och ekonomiska synpunkter angelägenstabilitet. understryker angelägenheten av de åtgärder frånsamhällets sida som föreslås i betänkandet. De kostnader som åtgärdernaföranleder kommer enligt Jemkontoret att ge samhället en god framtidaåterbäring. Ätgärdema är dessutom av värde ur beredskapssynpunkt. KK anser försin del att en redovisning av alternativa förslag vad beträffar råvaruförsörjningenskulle ha varit av stort intresse. i menar attsysselsättningsfrågoma ägnas ett alltför sparsamt utrymme i betänkandet. Dessafrågor är enligt mening så väsentiiga att de borde ha belystsbättre. LOhänvisar tiU en rad brister i utredningen och anser det omöjligt att taställning tiU förslagen. Utredningen har varken beräknat kostnaderna för sinaförslag eller angett vem som skall betala dem. Då förslagen är av mycketlångsiktig karaktär förordar LO ytterligare utredning innan beslut fattas. Utredningenspositiva inställning till samarbetssträvandena inom gruvindustrin delas av deremissinstanser som uttalar sig i frågan. KK anser att ett långt gåendesamarbete mellan de gruvägande jäm- och Prop.1973: 41 89 stålverkenär av stor betydelse om en strukturförändring av järnmalmsbrytningen i syfteatt åstadkomma en effektiv tillförsel av malm till de mellansvenska järnverkenskall komma till stånd. KK betonar den betydelse som ett för gruvoma gemensamtbeslutsorgan har för en rationell utveckling av den mellansvenskagruvindustrin. i ansluter sig till utredningensåsikt att en rationell utveckling av den mellansvenska gruv-, järn- ochstålindustrin kräver en långsiktig planering i syfte att trygga en solidråvarubas, /accepterar i stort sett utredningenstankegångar om alt ett ännu intimare samarbete än f. n, mellan olika ägare avjämverk och gruvor blir naturligt ,Malmförsörjningsproblematiken och den nya gravlagen bör enligt organisationemasmening kunna stimulera till samarbete mellan olika gravor. Samtiigainstanser som uttalat sig i frågan stöder med skilda motiveringar förslaget omutökad berggrandskartering i . SGU, som beräknar kostnaderna fördet föreslagna programmet till 50 milj. kr., påpekar dock att det finns småmöjligheter att genomföra programmet . Det är däremotmöjligt att producera flygmagnetiska och radiometriska kartorsamt vissa malmgeologiska kartor. Redan detta är enligt SGU av väsentligbetydelse för prospekteringen inom området. STU påpekar att den geologiskakartan över Bergslagen utkom åren 188082 och att den endast reviderats i vissaddar. Det är därför enligt STU synnerligen angeläget att i första hand enmagnetisk karta upprättas över Bergslagen. IVA konstaterar att behovet av en nyberggrundskarta över varit stort . LOframhåller att utredningens förslag till åtgärder är av två principiellt olikaslag. Berggrundskartan är användbar endast för det område i somden är uppritad för, medan resultaten från ökad forskning däremot inte hardenna geografiska begränsning. Förslagen kan trots detta inte bedömas oberoendeav varandra. De fyndigheter som en berggrundskarta kan påvisa måste förmodligentill stor del brytas med nya och förbättrade metoder för att brytningen skallbli lönsam. Förslagetom stöd åt tillämpad forskning och grundforskning biträds allmänt.Organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övreNorrland biträder förslaget om en högre tjänst i till-lämpad geofysik. Tjänstenskulle innebära att landets prospektering fick ett stöd beträffande utvecklingav mätapparater och mätmetoder samt tolkning av erhållna data. Tillkomsten aven högre tjänst i bergmekanik är enligt organisationskommitténs mening en förhela landets grav- och anläggningstekniska industri viktig angelägenhet.Behovet av resursförstärkning inom den mycket expansiva mineraltekniken ärockså uppenbart. Kommittén vill därför tillstyrka även förslaget om en högretjänst i teknisk mineralogi. STU påpekar att ökad forskning i tiUämpad 1973: 41 90 geofysikkan ge avsevärt ekonomiskt utbyte genom uppdagande av nya malmförekomster påstörre djup samt att förbättrad mineralteknik möjliggör utnyttjandet av malmersom nu är för fattiga för att brytas. IVA anser att högsta prioritet bör ges åttjänsten i läroämnet tUlämpad geofysik. Denna tjänst bör inrättas,eftersom en sådan tjänst torde vara en av de viktigaste föratsättningarna fören effektivare prospekteringsverksamhet. IVA anser det inte heller varaomöjligt att några nu vilande järnmalmsgruvor eller nya fyndigheter, som kanframkomma vid prospektering, blir brytvärda genom förändrade malmbehandlingsmetoder.LO anser sig inte kunna ta ställning till de framlagda förslagen om ökaderesurser för forskning, eftersom dessa förslag och förslaget omberggrundskartering av måste bedömas i ett sammanhang, vilketinte gjorts av utredningen. understryker betydelsen av att utökad, samladforskning i bergteknik kommer till stånd. Förbundet vill särskilt framhållabetydelsen av att studera bergets sönderbrytning och metoderna att förstärkaberg. Utredningensförslag om inrättande av ett bergtekniskt institut stöds av fleraremissinstanser. i påtalar vikten av attbetydande forskningsresurser ägnas den mellansvenska jäm- och stålindustrinsutveckling. Ett bergtekniskt institut enligt utredningens förslag motsvarar välönskemål som tidigare framfört. Enligt STU behövs ett organ somkan samordna, fördela och eventuellt integrera resurserna på det bergtekniskaområdet. Detta organ bör lämpligen få formen av ett branschforskningsinstitut.IVA finner med tillfredsställelse att utredningen som ett av sina huvudförslagföreslår tillkomsten av ett bergtekniskt institut. Förläggningen av institutetdiskuteras av några remissinstanser. Utredningensrekommendation om intensifierat samarbete mdlan vägmyndigheter och malmtransportörerhar föranlett delade meningar bland berörda instanser. SJ menar att utrednmgennärmast förordar en övervältring av en del av kostnadema för malmtransporternapå samhället eller andra trafikkategorier; en form av subventionering som ståri strid med den allmänna trafikpolitiska målsättningen om kostnadsansvar förde olika trafikmedlen. har vissa invändningar mot utredningenspåstående att dispenser från bestämmelserna om högsta tillåtna axel- ochboggitryck skuUe kunna medföra rationeUare transporter. Verket har under enlång följd av år successivt ökat omfattningen av det vägnät på vilket trafiktillåtits med 10 tons axeltryck och 16 tons boggitryck. Dessa ökningar hargivits så stor omfattning som verket ur dels trafiksäkerhetssynpunkt, delsunderhållskostnadssynpunkt har kunnat försvara. Mot denna bakgrund är det,anför verket vidare, naturligt att dessa åtgärder sammankopplats ipolicyhänseende med en strävan från verkets sida att eliminera eller i varjefall så långt Prop.1973: 41 91 möjligtminska antalet dispenser från de givna bestämmelserna. Dispenser bör såledesenUgt verkets mening endast i yttersta undantagsfall komma till användning föratt effektivisera malmtransporter med last-bU. i länifrågasätlter om inte en ökad satsning på järnvägstransporter borde övervägas, Industripolitikenär den del av näringspolitiken som har till speciell uppgift att främjautvecklingen av en internationellt konkurrenskraftig svensk industri, som inteminst ger möjligheter att erbjuda arbetstagama inkomster, trygghet,stimulerande arbetsuppgifter och en positiv arbetsmiljö som dessprodukter kan tillfredsställa väsentiiga individuella och kollektiva behov.Den övergripande uppgiften för industripolitiken blir mot denna bakgrund attunderlätta uppnåendet av en effektiv produktionsstraktur inom varje branschoch att medverka till utvecklingen av branscher med stora framtidatillväxtmöjligheter. är det väsentiigt att den industriellautvecklingen ges en sådan inriktning att hänsyn tas till mUjö och begränsadenaturresurser. Detsker en successiv förändring inom industrin som berör såväl företagens intemaförhållanden som branschstrukturen. Industrins omvandling medför emellertidinte bara att vissa företag och branscher utvecklas. Den innebär också attmånga människor på många arbetsplatser ställs inför svårigheter bl. a. tillföljd av skärpt konkurrens utifrån, vilken kan leda till driftsinskränkningareUer nedläggningar med minskade sysselsättningstillfällen som följd. Enväsentiig uppgift för industripolitiken måste därför vara att se till att enminskning av aktiviteten inom företag och branscher med mindre gynnsammakonkurrensförutsättningar inte får socialt oacceptabla konsekvenser och attbefintliga resurser i fråga om kapital och kunnande inte förslösas. Ett för industripolitikensutformning väsentligt förhållande är att industriföretagen arbetar i enmarknadsekonomi, där främst konkurrensen och prisbildningen styr fördelningenav resurserna och därmed strukturomvandlingen. Vi har således ettdecentraliserat beslutsystem där avgöranden beträffande sysselsättning,investeringar, forskning och utveckling träffas i de enskilda företagen pågrundval av företagsekonomiska överväganden. Samhället har emellertid genomlagstiftning och på annat sätt begränsat eller modifierat företagenshandlingsfrihet. Det är självfallet viktigt att de industripolitiska åtgärdernaanpassas till marknadssystemets sätt att fungera. De industripolitiskainsatsema bör i hög grad grandas på och utnyttja det kunnande, den erfarenhetoch den kompetens som finns inom företagen. Även inom företagen är ett 1973: 41 92 Strävan bör vara att frigöra den outnyttjadekapacitet i form av initiativförmåga, kunskap, verksamhetslust ochansvarskänsla som finns hos de i produktionen verksamma människorna. Dettaförutsätter ett väsentligt ökat löntagarinflytande i företagen. Bl, a, därförmåste industripolitiken verka för att en vidgad företagsdemokrati kommer tillstånd. Attbeslutsfattandet i hög grad är decentraliserat ökar behovet av enframåtblickande och övergripande industripolitisk planering. De industripolitiskainsatsema måste kunna sättas in på ett förutseende sätt vUket kräver ettsammanhållet informations-, prognos- och planeringssystem. Syftet med ettsådant system är att utgöra underlag för bedömning av varför, var och hurindustripolitiska åtgärder bör sättas in. Däremot är inte avsikten att detskall vara ett instrument för central dirigering av investerings-,produktions- och andra beslut i varje enskilt företag. Insamling,bearbetning och utveckling av det för industripolitikens genomförandeerforderliga informationsunderlaget kräver särskilda insatser. Som jag närmarekommer att utveckla i det följande, har de senaste årens reformarbete på detindustripolitiska verksamhetsfältet påvisat behov av att nya resurser ochformer skapas för en utveckling av det industripolitiska informations-,prognos- och planeringsunderlaget. I anslutning till detta bör även en basskapas på verksplanet för industripoUtiska insatser. 8.2De senaste årens hidustripolitiska reformarbete Enrad initiativ har tagits inom industripolitiken . Ett avde viktigaste är tillkomsten av industridepartementet . TUldepartementets verksamhetsområde hör bl. a. frågor rörande den allmännanäringspolitiken, branschpolitik, bergsbrak, energiförsörjning, tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete samt statsägda företag. Departementethar sedan starten byggts ut successivt. En uppgift har varitatt utveckla den långsiktiga industri- och näringspolitiska planeringen. Ensådan planering förutsätter tillgång tUl såväl information om väntadeförändringar inom näringslivet som nya och förbättrade former för samarbetemellan företagen och samhällets organ. Parallellt med uppbyggnaden avdepartementet har nya industripolitiska medel tillskapats. Ettunderlag för utformningen av de långsiktiga industripolitiska övervägandena ochstrukturanpassningsåtgärderna utgör branschutredningar. Sådana har under desenaste åren initierats med inriktning såväl på branscher med akuta ellerskönjbara omställningsproblem som på verksamhetsgrenar med möjligheter tiUframtida expansion. Prop.1973: 41 93 empelpå de förra kan nämnas utredningama rörande TEKO-, gjuteri-, metallmanufaktur-samt snickeri- och möbelindustrierna, medan till de senare kan räknasutredningama rörande data- och petrokemiska industrierna. Som ett resultat avsådana utredningar genomförs nu branschprogram inom TEKO-, möbel-, snickeri-och varvsindustrierna. Programmen omfattar bl. a. vidgade kreditmöjligheter,stöd till teknisk forskning och utveckling, export och utbildning samtkonsulthjälp för undersökningar av omställningsmöjligheter hos företagen. Ivissa fall har överenskommelser träffats med industrin om långsiktigt samarbetebeträffande bl, a, stmkturfrågor. Exempel härpå är inrättandet av styrandekommittén för varvssamarbete och av AB Svensk petrokemisk utveckling. Encentral ställning när det gäller att skapa en fakta- och prognosmässig ram förde industripolitiska insatserna intas av de återkommande långtidsutredningarnasom utarbetas inom ekonomiska sekretariat. I samband medatt utfallet av den senaste långtidsutredningen följs upp genomförs inomindustridepartementet en undersökning av den svenska industrins struktur m. m. Enannan utredning av övergripande natur är koncentrationsutredningen, sompresenterat en rad detaljerade analyser av näringslivets förhållanden specielltvad avser ägandestrukturen. Riksdagenhar fattat beslut om lagstiftning rörande viss uppgiftsskyldighet förföretagen i planeringsfrågor (prop. 1972: 116, NU 1972: 62, rskr 1972: 340),vilken möjliggör utvecklandet av ett nytt informationssystem som kommer attskapa ett bättre underlag för anpassningsåtgärder framför allt på detregionala planet. Demindre och medelstora företagen är av stor betydelse för den ekonomiska ochregionala utvecklingen. Genom delegationen för de mindre och medelstoraföretagen har ett särskilt organ upprättats för samordning av olikautredningsaktiviteter som berör denna företagsgrupp. Delegationen har bl, ainitierat utredningar och lagt fram förslag, som rör de mindre företagensförsörjning med riskkapital och främjande av företagsservice. Enviktig näringspolitisk uppgift är att främja investeringsverksamheten inomindustrin, investeringsbank AB (SIB) inrättades i detta syfte,SIB:s uppgift är att medverka vid finansieringen av främst större, långsiktigaoch mer riskbetonade projekt, som inriktas på rationalisering,strukturanpassning och utveckling av näringslivet, SIB:s eget kapital jämtereserver uppgår nu tiU nära 1 300 milj, kr. Vid utgången av hade SIBbeviljat krediter tUl ett belopp av ca 2 900 milj. kr. Huvudparten av dessamedel har lånats ut till pappers- och massaindustri, verkstads-, kemisk ochmetaUindustri samt tUl kraftindustri. har SIB medbetydande bdopp engagerat sig också på exportfinansieringsområdet. 1973: 41 94 Statenhar lämnat kreditstöd i olika former för att främja den regionalaoch industriella utvecklingen inte minst med avseende på de mindre ochmedelstora företagen. Jag vill erinra om den kreditgivning som sker bl. a.genom statliga lånegarantier och genom direkt lån ur statens hantverks- ochindustrilånefond. Genom tUlkomsten av de halvstatliga instituten ABIndustrikredit och AB Företagskredit har finansieringsmöjlighetema ytterligareförbättrats. Genom tUlkomsten av /73 haren ny möjlighet öppnats för utvecklingskraftiga mindre och medelstora företagatt få tUlgång tUl riskbärande kapital på liknande sätt som större företag redan har genom bl. a. aktiemarknaden. Förslag har lagts fram om enfördubbling av aktiekapital för att möjliggöra ökadeinsatser på exportkreditfinansieringens område (prop, 1973: 35). Föratt främja en rationell strukturanpassning i vissa branscher med särskildaomställningsproblem inrättades ett nytt institut, ABStrakturgaranti, som är ett dotterbolag till . Företagets uppgift är attgenom statliga garantier underlätta finansieringen av önskvärdaföre-tagssamgåenden, speciellt sådana där förvärvet långsiktigt ökarsyssd-sättningstryggheten i det uppköpta företaget. Sådana garantier kan f. n.lämnas TEKO-industrierna, möbel- och skoindustrin samt den manuellaglasindustrin. Densvenska industrins framtid är i hög grad beroende av produkternas kvalitet ochproduktionens effektivitet. En uppgift för industripolitiken måste därför varaatt främja industrins tekniska fömydse, inta minst genom att verka för atteffektiv teknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet bedrivs. Detsamhälleliga stödet till industrins forskning och utveckling har fått encentral organisation i , som bildades . Till STU:s huvuduppgifterhör att fördela det statliga ekonomiska stödet tUl teknisk forskning ochutveckling och att främja industrins innovationsnivå och tekniska kvalitet.STU bevakar även de långsiktiga utvecklingstendenserna i fråga om forskning ochteknisk utveckUng och vidtar åtgärder för att upprätthålla eller skapaerforderlig kompetens inom viktiga teknik- och tillämpningsområden. AnslagentUl STU har ökat från 53 milj. kr. /69 till 149 mUj. budgetåret1972/73. För /74 har föreslagits 178 milj. kr. Delvissom ett komplement till STU bildades det helstatliga Svenskautvecklingsaktiebolaget. Bolagets uppgift är att på affärsmässiga grunder iegen regi eller genom samarbete med andra intressenter vidareutveckla ochexploatera produktidéer inom vissa för samhället angelägna sektorer. Undersenare år har i växande utsträckning uppmärksammats den betydelse som en godtillgång till olika former av företagsservice har, speciellt för de mindre ochmedelstora industriföretagen. 1973: 41 95 avden statliga industriella servicen framstår som en viktig del i en utvecklingsstimulerandeindustripolitik. Insatser görs här av SIFU som förmedlar kunskaper i tekniska,administrativa, kommersiella och ekonomiska frågor till företag inom industrioch hantverk. Institutet bedriver vidare försöks- och utvecklingsarbete samtutför prövningar och undersökningar. På länsplanet samverkar SIFU medföretagareföreningarna som utför service- och utvecklingsinsatser för denmindre företagsamheten i form av kreditförmedling och rådgivning. I de nordligaste länen görNorrlandsfonden insatser för näringslivets utveckling genom direktfinansieringshjälp till företagen för utvecklingsarbete och industriellutbyggnad. Fonden har i samarbete med andra organ som SIFU och STU tagitinitiativ till en samordnad regional försöksverksamhet med industriell servicei form av ett industriellt utveck-lingsccntram (lUC) i . lUC bUdadesår 1971. inrättadesstatens delegation för rymdverksamhet med uppgift att svara för utformning ochorganisation av den svenska rymdverksamheten. I samband härmed bildadesSvenska rymdaktiebolaget. Statensprovningsanstalt är , då nya riktlinjer för verksamhetenfastställdes, central förvaltningsmyndighet för officiell provning ochkontroll samt för officiell metrologisk verksamhet. Provningsanstalten svararför att officiell provningsverksamhet utförs av organ med opartisk ställningoch lämpliga resurser. Statensskeppsprovningsanstalt utför på uppdrag av m.yndigheter och enskilda provningaroch undersökningar av betydelse för skeppsteknik och sjöfart. Dentotala energiförbmkningen i landet har av CDL föratsetts komma att blifördubblad . Elförbrukningen stiger snabbast och bedöms redan 1980vara nära dubbelt så stor som . Stora krav kommer således att ställas påutbyggnaden av energisektorernas produktions- och distributionsresurser. Statengör stora insatser när det gäller energiförsörjningen. Forskningssatsningen påkämenergiområdet har lett fram till att en självständig svensk teknikutvecklats för konstruktion av kärnreaktorer. För att kommersiellt exploateradenna teknik bUdades ett halvstat-ligt företag . Företagetbedriver tillverkning även av bränsleelement. I samband härmed har ABAtomenergi ombUdats till ett renodlat forsknings- och utvecklingsorgan. Kärnkraftverk beräknassvara för huvudparten av det tillskott av elkraft som erfordras under de närmasteårtiondena. , som svarar för av landetselektricitetsförsörjning, har erhållit ökade anslag för investeringar i bl. Förberedelser för att tUlgodose den framtidakärnbränsleförsörjningen har vidtagits. Ett halvstatiigt bolag. , har bildats för detta ändamål. Prop.1973: 41 96 verksamhetpå energiområdet har inletts. Vidare pågår en utredning rörande den framlidastrukturen inom eldistributionen och -produktionen. Genombildandet av det delstatliga har arbete inlettsför att närmare klarlägga eventuella förekomster av oljetillgångar i Sverigeoch på den svenska kontinentalsockeln. Undersökningar pågår även rörandemöjligheterna att införa naturgas på den svenska energimarknaden. Denreglerande verksamheten och myndighetsuppgifterna i anslutning tillgruvlagstiftningen utövas av Kungl.