prop · FW03135 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition 1973 Prop. Maj:ts proposition angående vissa organisationsfrågor rörande armén; given . vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av StatsrådsprotokoUet över försvarsärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande lill föredragandedepartementschefen hemställt. I propositionen läggs fram förslag om att förlägga ettfredsförband lill . Del nya förbandet föresläs överta benämning frånNorrlands dragoner (K 4) i . Vidare föreslås all livgarde (P 1) iEnköping läggs ned och att (P 10) i ulgår urpansartruppernas organisation. Vid P 10 föreslås pansarutbildningen bli ersattmed infanteriutbildning. Huvuddelen av den verksamhet som f. n. bedrivs vidUpplands signalregemente (S 1) och staben för Uppsala-Väslerås försvarsområden (Fo47/48) i föreslås bli flyttad tiU P 1 :s etablis-semenl. Slutligenföreslås all arméns kompaniofficersskola (AKS) i omlokaliseras tillSkövde, all pansarlruppernas kadett- och aspirantskola (PKAS), som är knutenlill P 1 i , anknyts till regementet (P 7) och all luftvämsskjutskolan(LvSS) omlokaliseras från till . 1 saml Nr 135 Utdrag av protokollet över försvarsärenden, hållet införHans Maj :t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, , , . Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissaorganisationsfrågor rörande armén och anför. Förläggning av ett nytt förband till övre inlandInledning Försvarels fredsorganisationsutredning,' som tillsattes år1967 för all utreda omfattningen och arten av lämpliga strukturförändringar ifredsorganisationen, fick i uppdrag att utreda förutsättningarna föratt förlägga ett nytt fredsförband tiU övre inland. I direktivenangavs all del nya förbandet borde inriktas pä att ulbUda jagar-, gränsjägar-och fältjägarförband samt spaningsförband. Förbandet borde också tUlfälligtkunna ta emot skolor och kurser från andra delar av landet, främst under vinlerulbildningsperioden.Förslagen fick inle innebära att utbildningskontingenlen för grundutbildningvid andra fredsförband inom Övre eller Nedre mUitärområdenminskades. Utredningen skulle belysa konsekvenserna av all förbandet dimensioneradesför grundutbildning av 500, 1 000 resp. 1 500 värnpliktiga. Särskildaundersökningar borde vidare göras av möjligheterna att åstadkomma ett billigt kasernetablissemenloch alt göra administrationen vid förbandet så liten som möjligt. Utredningenskulle genomföras i två etapper. I den första etappen avsågs de lekniskl-ekonomiskaförutsättningarna för lokaUseringen klarläggas och lämpliga platserinventeras. I den andra etappen skulle beräkningarna omsättas på en eller högsttvå alternativa platser. lämnade delbelänkandet(Ds Fö 1970:6) Förutsättningar för att förlägga ett nytt förband i norr, del 1,som avsåg första etappen. I betänkandet angavs bl. a. som en lämpligplats för det nya fredsförbandel. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgelts avöverbefälhavaren efter hörande av chefen för armén ,, statens planverk efter hörande av länsarkilek- ' Utredningsman f.d. landshövdingen intillden och därefter riksdagsmannen lerna i och domänverket,i - efter att ha inhämtat yttranden fråndåvarande stad, sammanläggningsdelegerade för kommunblock,, kommun, Slensele kommun och länsarbetsnämnden -i Norrbollens län, lokaliseringsulred-ning, glesbygdsulredningen.Landsorganisationen i (LO) efter att ha inhämtat synpunkter fråndåvarande Försvarsverkens civila personals förbund (FCPF) (TCO-S), () och akademikers centralorganisation (). Härutöverhar kommun inkommit med yttrande i frågan. Fredsorganisationsulredningen fick vissatilläggsdirektiv för den andra etappen i utredningsuppdraget. EnUgt dessaskulle det fortsatta utredningsarbetet inriktas på att lokaliserafredsförbandet till . har därefter i april 1971lämnat delbelänkandet (Ds Fö 1971:1) Förutsättningar för all förlägga ett nyttförband i norr, del 2. Remissyttrandenöver detla betänkande har avgetis av överbefälhavaren efter hörande avchefen för armén, vilken i sin tur inhämtat yttranden från mUilärbefälhavarenför Övre mUitärområde, militärbefälhavaren för Nedre mUitärområdeoch chefen för värnpUktsverket försvarets sjukvårdsstyrelse, fortifikationsförvallningen,värnpliktsverket, militärpsykologiska institutet, försvarels rationaliseringsinstitut,, statens vägverk efter hörande av iNorrbottens län luftfartsverket, - efler hörande avlänsarbetsnämnden i - statens planverk, ,domänverket, , i efterhörande av i eflerhörande av kommun, kommun och kommun länsstyrelseni , kommittén för planering av turistanläggningar ochfriluftsområden m. m., lokaliseringsutredning, glesbygdsutredningen,kommun, kommun, kommun, LO efler att ha berettStatsanställdas förbund (SF) tillfälle att yttra sig - TCO-S, SR, ochSvenska samernas riksförbund. Utredningen anser att undersökningen om ett nyttarméförband i övre inland inle ligger hell i linje med deursprungliga utredningsdirektiven . Direktiven om det nyaförbandet har därför betraktats som anvisningar för en helt frislåendeutredning, som är avsedd att utnyttjas som utgångsvärden vid lokaliserings- ocharbetsmark- nadspolitiska överväganden i större sammanhang. Medanledning härav har utredningen utgått från all investeringskostnaderna för ettnytt förband kommer att bestridas utanför den mUitära utgiftsramen. Direktiven innebär enligt utredningens uppfattning bl. a.att endast förhåUandena i och bör studeras.Utredningsarbetet har inriktats på de orter i del inre av dessa län som redannu är centralorter för större områden och då främst på sådana orter som harföreslagits som prioriteringsorler av lokaliseringsulredning (SOU1969:49 s. 87). Utredningen hardock inle undersökt orter med omfattandeserviceutbud och en sådan näringsstruktur att de bedöms kunna fungera väl somcentralorter även om del nya förbandet inle lokaliseras dit. 1 den ortdit förbandet förläggs bör nuvarande serviceutbud ulan alltför omfattandekostnader kunna byggas ut och förbättras så att orten blir attraktiv förpersonalen vid det nya förbandet. Detta anser utredningen vara en grundläggandeförutsättning för rekrytering av fast anställd personal redan då förbandetbyggs upp och utbildningen påbörjas. Förläggningsorlens serviceutbud bör varaanpassat också för de värnpliktiga. Bra boendemiljö bidrar också till all dentotala lokaliserings-och arbetsmarknadseffekten ökar. Den ort som väljs lillförläggningsort bör enUgt utredningen dessutom ha eller kunna ges godakommunikationer både till större orter inom och till . Utredningen har mot denna bakgrund funnit all följandeorter bör ingå i undersökningen, nämligen , , ,, och . Vid bedömning av vilken av de studerade orterna som börföreslås som förläggningsorl för del nya förbandet anser utredningen att militäraeffektivitetskrav bör få stor betydelse. Stor hänsyn måste vidare enligtutredningen tas till kravet på att utbildningsförbandel redan från börjanfungerar väl som mUilär utbildningsenhet. Utredningen anser också all utbildningsbetingelserna,främst i fråga om kasernetablissement samt övnings- och skjulfält, måsle varagynnsamma. Vid uppbyggnaden av förbandet bör vidare stor vikt läggas vidarbetsmiljön. För att förbandet skall fungera väl och ge ell gottutbildningsresultat måste enligt utredningens uppfattning särskild omtankeägnas de värnpliktiga. En trivsam föriäggnings- och frilidsmUjö bör skapas.Förbandet bör vidare inriktas på att bli betraktat som ett elitförband. Utredningen uppger att den i sitt arbete har byggt påvisst underlag som inhämtats från militära och civila myndigheter, i förstahand från chefen för armén. Förbandets organisation och storlek Av det underlag som utredningen har inhämtat från chefenför armén framgår att krigsorganisationens personalbehov innebär alt endast alter- nativet med grundutbildning av 500 värnpliktiga kommer ifråga, om det nya förbandet blir av jägartyp. Delta medför emellertid enligtarméchefen att värnpliktiga som utbildas vid arméns jägarskola (JS) iKiruna och vid dragoner (K 4) i måste utbildas vid det nyaförbandet. På anmodan av utredningen har chefen för armén ävenundersökt förutsätlningarna att grundutbilda 1 000 resp. 1 500 värnpliktiga viddet nya förbandet med inriktning på skytteutbildning. Alternativet med 1 000värnpliktiga skulle enligt chefen för armén medföra alt minst ettinfanteriregemente i måste dras in. Genomförs alternativet med 1500 värnpUktiga bUr det ofrånkomligt att dra in minst två infanteriregementen.Chefen för armén avstyrker sådana indragningar med hänsyn lill värnpliklssociala,personalpolitiska och utbildningsmässiga skäl. Utredningen har för sin del funnit att starka skäl talarför ett förband för grundutbildning av 500 värnpliktiga. För detta alternativtalar bl. a, de tänkbara lokaliseringsorternas invånarantal och möjligheter atterbjuda en från värnpliktssocial synpunkt godtagbar service och fritidsmiljö. Idessa avseenden medger enligt utredningen inte någon av de studerade orternaatt förbandet byggs ut för grundutbildning av 1 000 eller fler värnpliktiga. Chefen för armén har beräknat personalbehovet vid ellförband för grundutbUdning av 500, 1 000 resp. 1 5JD0 värnpliktiga enligtföljande tabell. Regementsofficerare (motsv.) Kompaniofficerare (motsv.) Plutonsofficerare (motsv.) Kontorspersonal Övrig civil personal 36 35 61 13 50 54 50 105 16 65 Utredningen anser alt en viktig och kanske avgörandeförutsättning för att lokalisera ett förband till det inre av övre äratt en fullgod rekrytering av den fast anställda personalen kan uppnås. Detla ärenligt utredningen möjligt endast i alternativet med grundutbildning av 500värnpliktiga. Tillkomsten av ett förband på någon av de studeradeorterna kommer enligt utredningen all öka yrkesvalsmöjlighelerna och stimulerarekryteringen. Utredningen räknar med att både civila och fast anställt befäl,särskUt plutonsofficerare, kan rekryteras lokall, om serviceutbudet ärtillräckligt. Enligt utredningen bör utformningen av och platsen förkasernetablisse-menletliksom utformningen av miljön i övrigt noga karlläggas och planeras innanförbandet etableras. I detta arbete bör personalorganisationerna liksomkommunerna tidigt medverka. Man bör därvid eftersträva en föredömlig inre ochyttre miljö även om kostnaderna kan bU höga. Chefen för armén beräknar behovet av mark enligt följandesammanställning. Kasernområde (byggbar mark) Övnings- och skjutfält 50 ha 2 000 " 60 ha 3 000 " 75 ha 4 000 " Av de undersökta orterna bedömer utredningen att Jokkmokkfrån övningssynpunkt är olämpligt som förläggningsort för del nya förbandet.Terräng- och markförhållandena är där ogynnsamma. har också underhand uttalat att ett förband inte bör förläggas lill med hänsyn lillnärbelägna nationalparker. Även och har enligt utredningen olämpligövningsterräng. Merkostnader uppstår också för att anlägga vägar inom detänkbara övningsområdena på dessa orter. Utredningen anser all , VUhelmina och Lyckseleär lämpliga från övningssynpunkl. MarkförhåUandena i och ärenligt utredningen mest gynnsamma och sinsemellan ungefär likvärdiga.Övningsområdet i har dock större utvecklingsmöjligheter. Dessutomanser domänverket att skogsvärdet i tänkbara övningsområden i är högreän i . Kommunikationerna tUl förläggningsorten bör enligtutredningen vara väl utbyggda och ha god standard. Förbandet bör ha direktanslutning till järnväg för bl. a. transporter av tung materiel. Samtligastuderade orter har enligt utredningen möjlighet lill sådanajärnvägstransporter liksom lUI persontransporter på järnväg. Vägnätet inomförbandsorten saml mellan orten och närliggande större orter bör vidare enligtutredningen ha god standard. Här har utredningen funnit vissa bristerbeträffande samtiiga undersökta orter särskilt under tjällossningsperioden.Förläggningsorten måste enligt utredningen inom rimligt avstånd också hatillgång lill flygfält med en banlängd av minst 1 200 m för militäratransporter och civil passagerartrafik. I anslutning lUl ochVilhelmina finns flygfält med otillräcklig kapacitet som vid lokalisering lillnågon av dessa orter måste utökas. Övriga orter saknar flygfält varförlokalisering lill någon av dessa innebär att ett nytt flygfält måste anläggas. Sammanfattningsvis anser utredningen att , ,Och från kommunikationssynpunkt har bättre förutsättningaratt inrymma det nya förbandet än och . Utredningen beräknar att investeringskostnaderna i 1969års prisläge för ell nytt fredsförband överslagsmässigt kommer att uppgå till125 milj. kr. Härtill kommer ca 1 5 milj. kr. för driften av förbandet. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis all del är möjligtatt i , och skapa gynnsamma ulbildningsbe-tingelserför de förbandstyper som i första hand har studerats. Den andra etappen iutredningsarbetet kommer att ta sikte på en eller högst tvä av dessa tre orter.Utredningen anser att det inle är nödvändigt att i första etappen ta stäUningtill vilken typ av förband som skall utbildas vid det nya fredsförbandel.Utredningen anför dock att starka samhäUs- och värnpliktssociala skäl talar föratt förbandets utbildningskapacitet bör begränsas lill grundutbildning avomkring 500 värnpliktiga. Av remissinstanserna ställer sig de mUitära myndigheternaoch SR i huvudsak negativa till all förlägga ett nytt fredsförband i övreNorrlands inland. Överbefälhavaren och chefen för armén anser att om ett nyttförband skall sättas upp i bör detta förläggas inom Kalixförsvarsområde. Enligt arméchefens mening måste ytterligare alternativ för attfrämja sysselsättningen i övre inland undersökas innan ställning las lillfrågan om alt sätta upp ett nytt fredsförband. Som en alternativlokaliseringsåtgärd föreslår chefen för armén all verksamhet vid övre Norrlandstyg- och intendenturförvallningar flyttas till del aktuella lokaliseringsområdet.Arméchefen framhåller vidare alt det från utbildningssynpunkt är ofördelaktigtall förlägga värnpliktstjänstgöring till övre inland och påpekar allinte heller beredskapsskäl kan åberopas för en sådan tjänstgöring. Den kanenligt hans uppfattning motiveras endast av lokaliseringspoliliska skäl.Arméchefen avstyrker bestämt att värnpliktstjänstgöringen används sominstrument i lokaliseringspolitiken. , statens planverk, länsstyrelsernai och , lokaliseringsutredning, glesbygdsut-reningenoch LO framhåUer att ett nytt förband skulle innebära en betydelsefullförstärkning av sysselsättningen och näringsUvet för den berörda orten ochunderstryker att de arbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiskavinsterna av den aktuella lokaliseringen är av betydelse för hela övreNorrlands inland. Överbefälhavaren delar utredningens uppfattning alldirektiven rörande del nya förbandet i inle bör sättas i direktsamband med de tidigare allmänna direktiven utan bör ses som anvisningar om enhelt fristående utredning som kan utnyttjas som ett av utgångsvärdena vidlokaliserings- och arbetsmarknadspolitiska överväganden i ett störresammanhang. Överbefälhavaren ulgår därför liksom utredningen från attinvesteringskostnaderna kommer att bestridas utanför den mUitära utgiftsramen. Förbandets organisation och storlek Under förutsättning att en förläggning av ett förband tillövre inland blir aktuell, delar överbefälhavaren, chefen för armén,länsarkitekten i , domänverket och kommun utredningensuppfattning alt det från social och lokaliseringspolilisk synpunkt ärfördelaktigt om förbandet grundulbUdar högst 500 värnpliktiga . I annatfall kan den mUitära personalen komma alt bli ell alltför dominerande inslag iden valda ortens liv. i anser emellertid altLycksele har ett mycket väl utvecklat utbud av offentlig och enskild serviceoch utan svårighet kan ta emot en utbildningskontingent på 1 000 värnpliktigaper år. TCO-S erinrar om alt enligt vad chefen för armén haruttalat alternativen med ell förband med 1 000 eller 1 500 värnpliktiga skulleinnebära att minst ett resp. minst lvå infanteriregementen i Mellansverigebehöver dras in. Om detta är riktigt innebär alternativen en upprepning istörre skala av de förbandsomflyltningar som har skett tidigare och som harmedfört slora ekonomiska problem och omfattande svårigheter för personalen. TCO-Sutgår från att det ursprungliga förslaget om alt lokalisera ett nytt förband inorr inte har förutsatts medföra sådana följdverkningar och anser att fråganbör uppmärksammas. Med anledning av att ett nytt jägarförband har övervägtsav fredsorganisationsulredningen framhåller överbefälhavaren och arméchefenatt ett sådant förband är i särskilt stort behov av övningar med andra förbandför att utbildningen i spaning och observation skall ge avsett resultat.Samgrupperingen av (I 20) och K 4 i är bl. a.från dessa synpunkter synnerligen gynnsam. Överbefälhavaren och chefen förarmén anser därför att ett jägarförband inte bör förläggas lill övre Norrlandsinland. Även i övrigt anser de att det från ulbUdningssynpunkt aren dåliglösning all födägga ell mindre förband till en ort på stort avstånd från andraförband. Detta skulle enligt deras mening innebära en utveckling i motsattriktning mot de krav på samgruppering av olika förband till större enheter somutvecklingen kräver. Dessutom behövs enligt arméchefens mening inget nyttjägarförband inom arméns krigs- och fredsorganisationer. Chefen för armén, domänverket och FCPF anser i likhet medutredningen all en förutsättning för att personal skall kunna rekryteras itillräcklig omfattning och stanna kvar i tjänst är att bostäder och skolor hargod standard. SR framhåller att sysselsättningsmöjligheter för de anställdasfamiljemedlemmar, goda kommunikationer och låga kostnader för resor till ochfrån orten är faktorer som med stor tyngd bör påverka valet av förläggningsorl. Chefen för armén finner del vara en brist att utredningeninte har visat om det är möjligt att uppfylla de uppställda kraven för att fåen fullgod rekrytering. Före ett ställningstagande måsle detta, enligtarméchefen, klarläggas. lokaliseringsutredning ifrågasätter om del ärrealistiskt att ställa krav på speciellt goda rekryteringsförutsätlningar i deorter som är aktuella. Varje ort kan inle enligt lokaliseringsutredningen uppfyllaalla dessa krav. Den anser vidare att den militära personalen självfallet tillstörre delen kommer att rekryteras från andra förband och utbildnings-anstalterinom och utom . Den civila personalen bör däremot i största möjligautsträckning rekryteras lokalt. Denna uppfattning delas av iNorrbottens län. Arbetsmarknadsstyrelsenunderstryker betydelsen av att möjligheterna att anställa kvinnlig personalsärskilt uppmärksammas vid personalplaneringen för förbandet. Vidare anserstyrelsen liksom länsarkitekten i och 1962 årslokaliseringsutredning alt möjligheterna för de anställdas familjemedlemmar allfå arbete på orten är ett krav som bör ges särskild tyngd. Överbefälhavaren, chefen för armén, FCPF och SR framhålleri likhet med utredningen att en noggrann planläggning av etablissementets förläggningoch utformning bör göras för all bidra till trivseln för såväl fast anstäUdaoch värnpliktiga som för ortens befolkning. Det är därför nödvändigt attpersonalorganisationerna och berörd kommun får medverka på ett tidigt stadium.En föredömlig arbetsmiljö måste eftersträvas vid del nya förbandet även omkostnaderna blir högre än vid andra förband. Kasern- och förrådsbyggnader, verkstäderoch ekonomilokaler m. m. måsle vara av hög klass och personalresurserna såstora alt arbetet kan bedrivas smidigt och effektivt. Domänverketfinner att utredningens förslag lill övningsområden gäller mark som liU störredelen är kronoparker. Om fredsförbandet skulle lokaliseras till ,föreslår domänverket att ett område sydväst om centralorten tas i anspråk sommilitärt övningsområde. 1 anslutning till har ett övningsområde rekognoseralsnordost om samhället. Området berör delar av inom Malgo-majsrevir. Ett utnyttjande av detla område kommer enligt domänverket alt förorsakaförhållandevis stora skador. Skulle det nya fredsförbandel lokaliseras till VUhelmina, vill domänverket dock intemotsätta sig all området tas i anspråk som militärt övningsfält. Omfredsförbandet skulle lokaliseras lill , anser domänverket att ettområde som rekognoserals öster om staden bör användas som militärtövningsfält. Med hänsyn till det intrång i skogsdriften som föreslagnaövningsområden kommer alt förorsaka bedömer domänverket att är allföredra som lokaliseringsorl framför och . och länsarkitekten i länframhåller att lokaliseringen av det nya förbandet också bör medverka lill attförbättra kommunikationsläget för övre inland. Befolkningsunderlagetför reguljärt flyg anses vara för litet för en kommersiellt driven flygtrafikoavsett vilken ort som väljs. Därför måste flygtrafiken enligt planverkets ochlänsarkitektens mening studeras särskUl. Liknande synpunkter förs fram även av sammanläggningsdelegeradeför kommunblock. Chefen för armén framhåller att investeringarna för ettförband med en utbildningskonlingent på 500 man blir förhållandevis högaberoende på service- och vårdanordningar m. m. Även driftkostnaderna vid förbandetblir höga. Enligt chefens för armén beräkningar är medelkostnaderna för att.grundutbildaen värnpliktig vid infanteriet med nuvarande utbildningsenheter på ca 1 000man . För ett förband av nu aktuell storlek, 500 man, skullekostnaderna enligt chefen för armén stiga till . per värnpliktig.Merkostnaderna för driften av ell nytt förband med endast 500 man skullesålunda uppgå lill 2,75 milj. kr. per är, som utbUdningseffekten gårned. De flesta remissinstanserna ansluter sig till utredningensuppfattning all , och är de orter som i förstahand bör komma i fråga för lokalisering av del nya förbandet. Av dessa orterförordar överbefälhavaren, chefen för armén, ochlänsstyrelsen i . Som har nämnts i sambandmed redogörelsen för förbandets övningsfält har domänverket samma uppfattning. Arméchefenframhåller emellertid alt f. n. saknar gymnasieskola vilken enligthans uppfattning måsle finnas i en garnisonsorl. i anser allarbetsmarknadssituationen är likartad i , och medomland. Förhållandena i och är emellertid enligtlänsstyrelsen sådana att insatser i dessa orter är mer angelägna än i Lycksele.Principiellt anser det dock vara svårt att peka ul någon av detre orterna som mer behövande än de två övriga, när det gäller den rent lokala sysselsätt-ningssiluationen.När däremot ser på förhållandena i och Norrbottenslän som helhet talar synnerligen starka skäl för att det aktuella förbandet börförläggas till , där de regionalpolitiska problemen är större äni . finner med tanke på utredningsdirektivensinnebörd alt är den lämpligaste orten i Norrbollens län förlokalisering av fredsförbandet. , i ,länsarkitekten i och sammanläggningsdelegerade för Lyckselekommunblock uttalar sig för en lokalisering till . anser alt det fortsatta arbetet med all delaljulformautredningens förslag bör inriktas på att förlägga förbandet lill Vilhelminaeller . Möjligen är enligt verkels mening en förläggning till Lyckseleall föredra. Fyra av de i utredningen diskuterade orterna hetnktarglesbygdsutredningen som särskilt angelägna lokaliseringsorter, nämligenArvidsjaur, , och . Glesbygdsulredningen anser dockatt vissa uppgifter tyder på att de södra delarna av läns inland f.n. har sämre service på regional nivå än övriga delar av del aktuellainlandsområdet. Delta anser glesbygdsutredningen tala för all serviceutbudetfrämst bör förbättras i men också i . förslag till fredsförband iArvidsjaur Som framgår av redogörelsen i det föregående föreskrevs ide tilläggsdirektiv, som utredningen erhöll efter att ha avlämnat sill förstadelbetänkande (Ds Fö 1970:6) rörande förutsättningarna alt förlägga ett nyttförband till övre inland, att utredningsarbetets andra etapp skulleinriktas på all det nya förbandet skulle förläggas till . Särskildvikt skulle läggas vid all studera och kostnadsberäkna behovet av åtgärder föratt skapa en god arbets- och frilidsmUjö för fast anställda och värnpliktiga.