prop · FW0394 · 1973-12-31 00:00:00 — i Malmöhuslän framhåller, att utredningens förslag kan medföra vissa inte önskvärdaeffekter i regional- och näringspolitiskt avseende. En mängdrabatt bör inteinföras som ett regionalpolitiskt instrument förrän en fördjupad undersökningav nämnda effekter gjorts. Något regionalpolitiskt stöd bör därför inte redannu byggas in i kilomelerbeskattningen, anser , som vidare erinrarom alt tidigare avvisat regionala differentieringar av vägtrafikbeskallningen. Ävenlänsstyrelsen i anser, att kunskaperna om följderna av kilometerskattenär oklara på flera punkter och alt en noggrannare undersökning börgöras bl. a. med hänsyn till den betydelse åtgärder inom kommunikationssektornhar för regionalpolitiken. ansluter sig till ledamotenGustafssons särskilda yttrande. Fleraremissinstanser uttalar sig emellertid klart för en i kilometer- 1973: 94 60 skattesystemetinbyggd mängdrabalt, regionalpolitiska, allmänt närings-och trafikpolitiskasamt företagsekonomiska skäl åberopas härför. Sålundafinner i det rimligt, alt mängdrabattenligt alternativ D ulgår under en övergångstid. anseremellertid alt ett selektivt transportstöd framstår som klart överlägset ettgenerellt stöd i form av mängdrabatt. Med hänsyn till att ett rabattsystemdessutom kan medföra snedvridning av konkurrensförhållandena bör frågan om enmängdrabatt på utredas närmare och inom sådan tid att definitivaskattesatser kan fastställas fr.o.m. . Även VKU anser alt en skatledifferenlieringgenom en mängdrabatt är motiverad under en övergångstid, men att en bedömningav rabattfrågan på kan ske först när ett mera fullständigt materialföreligger. Länsstyrelseni anför, att ett mängdrabattsystem som komplement tUl enrenodlad kilomelerskatt framstår som en utomordentligt viktig regionalpolitiskåtgärd. Därför bör i vart fall en mängdrabatt utgå till dess slatsmaklematagit ställning tUl VKU:s belänkande. Länsstyrelseni förordar en mängdrabatt som tar hänsyn till de långatransportavstånden i skogslänen. Hänsyn bör också tas till jord- ochskogsbrakets transporter som till inte ringa del försiggår på enskilda vägaroch regelmässigt endast halva vägsträckan med last. Samma eller hknande skälför en mängdrabatt anförs av domänverket, . Skogsindustriernas samarbelsulskoti.Svenska kommunförbundet och . Som ytterligare skälframhålls, att en kUometerskatt utan mängdrabatt skulle i vissa fall leda kraftigt höjd beskattning. Utöverde nu nämnda remissinstanserna förordas en mängdrabalt även av IVA:s transportforskningskominission.Näringslivets trafikdelegation. Flertalet av dessaremissinstanser förordar ett rabattsystem enligt utredningens altemativ D. Enannan fråga som särskUt uppmärksammats av remissinstanserna gäller förslaget,att visst garantibelopp skall erläggas av fordonsägaren. Detta förslag harantingen tillstyrkts av eller inte föranlett någon erinran från kammarrätten iGöteborg, RSV och länsstyrelserna i och / och . Övriga myndigheter bland remissinstanserna har inte uttalat sig i frågan.Svenska lokaltrafikföreningen anser att garantibeloppel bör begränsas till vadsom svarar mot skatten för en skatteperiod, dvs. till av genomsnittligårsskatt. Förslaget avvisas emellertid av ett flertal företrädare förnäringslivet, nämligen Näringslivels Irafikdelegation, . 1973: 94 61 , Svenska taxiförbundet.Svenska vägföreningen och . Som skäl härför åberopas bl.a., att förslaget inle överensstämmer med praxis i svensk lagstiftning, att delmedför ränteförluster för fordonsägarna och betungar administrationen och alldel framstår som obehövligt med hänsyn tUl att staten har förmånsrättbeträffande skattefordringar och att det nya uppbördssystemet erbjuder möjlighettill snabba åtgärder vid bristande betalning. Svenska institutetframför som alternativ till förslaget, att fordonsägaren skaU ställa garantieller fullgod borgen för skatten. Även och avstyrker förslaget men uttalar för det fallförslaget genomförs att det bör ordnas så att del av skaltekvittot skaU framgåatt garantibeloppet är ograverat. Dentekniska utformningen av debiterings- och uppbördssystemet för kilometerskattenenligt s. k. rullande uppbörd har allmänt biträtts och tillstyrkts. Endast pånågra punkter har förslagen i dessa delar föranlett särskilda påpekanden. Poststyrelsentar upp förslaget alt särskilda avstämplingskort för anmälan om bl. a. avstäUningskaU tiUhandahåUas på postanstallerna. Med tanke på den ringa åtgången avsådana kort och den för postverket nya rutin som förslaget innebär föreslås istället att korten skall sändas ut från bilregistret. Verket motsätter sig dockinte, att korlen tUlhandahåUs på postanstallerna. Vidareförutsätts, alt den nya gireringsmlin, som i samråd med bilregislernämndenutarbetats för fordonsskatten blir tUlämplig även på kilometerskatlen. ulgår från att samma gireringsmlin skall kunna användas förbåde fordons- och kilomelerskatteuppbörden. Nämnden är beredd att åta sigarbetet med utformning och införande av det nya systemet. Detta förutsätterextra resurser för nämnden och vidare, att ansvarsförhållandet m. m. förstklaras ut. Det fortsatta arbetet förutsätts skola ske i samråd med övrigaberörda myndigheter. RSVgodtar uppbördssystemet men föreslår kompletterande bestämmelser i avinnebörd, att skyldighet föreligger att insända kör-längdsuppgift direkt tillbilregistret och att skatt för viss skaltetermin skall på begäran kunnafastställas preliminärt. Svenskabusslrafikförbundei framhåller, all mängden av olika avstämplingskort ingerbetänkligheter och att risk föreligger alt skattskyldig av förbiseende ellerbristande insikt går miste om rättighet eller orikligt drabbas avskattskyldighet. Ur rättstrygghelssynpunkt borde föreskrivas att avslämplingskorlenskall vara försedda med kopia för den skattskyldiges egna noteringar. Behovetav en sådan ordning framhålls även av bl. a. ochSvenska institutet. Motbakgrund att den uppdelade uppbörden innebär skyldighet all 1973: 94 62 klistraflera konlrollmärken på registreringsskylten föreslår , att företag med exempelvis minst 10 bussar befrias fråndenna skyldighet eUer det skall räcka med all första konlrollmärket för ett skatteårklistras på skylten. Svenskaåkeriförbundei uttalar, att kilometerbeskattning av släpvagnar bör anstå lilldess stämplande kilometerräknare för dessa fordon finns att tillgå. Nödvändighetenav att räknarapparaturen är tillförlitlig och inte lätt kan manipulerasunderstryks av flera remissinstanser liksom behovet av klara och praktiskaregler i fråga om fordonsägarnas skyldigheter alt kontrollera räknarna och om rällenalt bruka fordon vars räknare skadats eller satts ur funktion. Man finner detangeläget för att undvika stilleståndskostnader att möjlighet skapas för snabbareparationer och alt det garanteras tillgång till erforderliga tillbehör till räknarapparaturen.Trafikföretagens auktorisation för ingrepp i räknarna med åtföljande rätt tillplombering bor därför utökas och förslag framförs också om att låne- och utbylesräknareskall kunna tUlhandahåUas. Kanreparation inte ske omgående bör körning med fordonet likväl få ske, mot attskatt erläggs för körd vägsträcka enligt fordonets vägmätare ellerfärdskrivare. Om mätare går sönder under körning bör fordonet i vart fall fååtervända till hemorten. redovisade synpunkter har i första hand framförtsav företrädare för näringslivet och branschintressena. Härutöver kan nämnasföljande. RSVframhåller, att i VSF bör föreskrivas att räknaren skall vara av godkänd typ,att den skaU vara plomberad innan fordonet får brukas och vidare attfordonsägaren skall besiktiga mätaren innan fordonet brukas efter trafikolycka.Kontrollen av plombering m. m. bör vara ett naturligt led i den obligatoriska kontiollbesiklningenliksom vid s. k. flygande inspektioner och vid kontroller frånbeskattningsmyndighet. Rikspolisstyrelsenhänvisar till yttrande från Föreningen vari uttalas, atthuvudansvaret beträffande föreskrifier och kontroll av räknarna bör ankomma påAB . Eftersom mätaren är ett hjälpmedel för skatteuppbördborde den kontinuerliga kontrollen inte åvUa polisen utanbeskattningsmyndigheterna. Om polisen skall handha kontroll förutsätts atttillämpningsföreskrifter och anvisningar utfärdas. ABSvensk tar upp frågan om rapportering av iakttagna bristfälligheterhos apparaturen och anser, alt den föreslagna kontrollen inte bör sammankopplasmed några polisiära funktioner för bolaget. Av kostnadsskäl bör bolagetsuppgifter beträffande kontroll m. m. av räknarna utformas så att de med minstaolägenheter kan inordnas i de övriga besiktningsrutinerna. Bolaget förutsätteralt kostnaderna täcks på lämpligt sätt. Prop.1973: 94 63 Fordonsskatt och beskattning av traktorer m. in. I det föregående har redovisats remissinstansernas instäUningtUl utredningens förslag om en fordonsbeskattning efter en skattevikt som liUskillnad mot vad som gäller innebär en beskattning efter tolalvikt även avpersonbilarna. En annan med fordonsskallen sammanhängande fråga somuppmärksammats vid remissbehandlingen gäller beskattningen av fordon som körspå enskilda vägar som ej är bekostade med allmänna medel. Länsstyrelserna iVärmlands och . och Skogsindustriernas samarbelsulskoltanser skattelättnader påkallade men också alt frågan behöver utredas ytterligare.I övrigt har utredningens förslag beträffande fordonsskatten föranlettsärskilda uttalanden endast beträffande skattens tiUämpning på traktorer.Dessutom har emellertid uttalanden gjorts i vissa frågor som ej behandlats avutredningen men som betingats bl, a, av övergången till kUometerbeskattning, Med ett undantag tillstyrker de remissinstanser som tagitupp traktorbeskattningen förslaget, att nuvarande fordonsbeskattning bibehållsenligt oförändrad klassindelning. däremot anser siginte kunna acceptera all traktorekipagen och molorredskapen av endast tekniskaskäl undantas från kUometerskattesystemet. i länhänvisar till ett uttalande av i länet, vari framhållsangelägenheten från bl. a. trafiksäkerhelssynpunkl att föra över transporterfrån traktorer till lastbilar. Utredningens förslag att inte höja skatten på Irafiktraklorerframstår därför som tvivelaktigt i synnerhet som möjligheten till skattenedsättningföreslås skola kvarstå. i ifrågasätter om inleskatten på släpvagnar tUl traktorer kan göras enklare, genom att relatera dentill exempelvis hälften av skatten på övriga släpvagnar. I detta sammanhang kan nämnas att iStockholms län ifrågasätter om man inle, tidigare än vad utredningen tänkt sig,bör överväga att ersätta fordonsskatten för bensindrivna fordon med en höjdbensinskatt och använda denna som styrmedel för trafikpolitiska och miljömässigaändamål. och bilindustri- och bilgrossistföreningerinrar om tidigare framfört förslag om en renodlad drivmedelsbeskattning avbensindrivna fordon. i anser däremotallt en övergång till sådan beskattning bör efter närmare utredning komma ifråga först efter det reform helt genomförts. Beträffande de av utredningen under denna mbrik behandladeskattepliktsfrågorna har endast den invändningen gjorts av ,alt tillräckliga skäl inte anförts för ett slopande av nuva- Prop.1973: 94 64 rande skattefrihet för ambulanser. Härutöver kan nämnasatt kammarrätten i finner lösningen med ett årligt driftbidrag för dehandikappades fordon tillfredsstäUande, vilket inte kan sägas om nuvarandeordning. Motiveringen för utredningens förslag om RSV som centraloch som regional beskattningsmyndighet finner RSV inte riktigthållbar. Det datamaskmella systemet gör det möjligt alt utan nämnvärd olägenhetskilja skattefrågorna från registreringsfrågorna. Görs tillbeskattningsmyndighet, bör RSV vara central förvaltningsmyndighet med deuppgifter och befogenheter som föreslagits av utredningen. Beslutanderätt förlänsstyrelsen utom i dispensfrågor förutsätter att ell allmänt ombud placerashos RSV. Kammarrätten i anser att RSV bör betecknas somtillsynsmyndighet och alt allmänt ombud i likhet med vad som gäller i frågorom direkt skatt och mervärdeskatt skall finnas i varje län. iGöteborgs och län finner det mera adekvat att knyta an till uppbördsförordningensbestämmelser och en noggrann kompelensavgräns-ning bör göras beträffande RSV:suppgifter. Beträffande bestämmelserna om påföljd ställer sigkammarrätten i tveksam till förslaget om ansvar för anställd chaufföroch anser alt ansvar inte bör gälla sådanförare om det kan visas att han gjort på vad honom ankommit för att hindrafordonels brukande. i uttalar, att åtgärd vid bagatdlartadefel och försummelser bör begränsas till sanktion av ekonomiskt slag iadministrativ ordning, medan allvarligare fall av skattefusk dessutom bör ledatill straffrättslig påföljd. m. fl. ifrågasätter kravet på attsenaste skattekvilto skall medföras under färd, och menar att det bör varatillräckligt med det kontrollkvitto som skall finnas på regislreringsplåten.Rikspolisstyrelsen anför vidare att, om skattekvilto skall medföras underfärd, möjligheten lill straffrihet vid underlåtenhet bör slopas. I fråga om den internationella trafiken understryker transporinämndenvikten av att beskattningen utformas så att konkurrensneutralilet uppnås mellansvenska och utländska fordon vid transporter till och från Sverige.Utredningens förslag finner nämnden i stort sett tiUfredsställande. Deninvändningen kan dock resas att beskattningen av utländska fordon i form av dagskaltär alltför schabloniserad. Förslaget härom, som bygger på en strikt tillämpning av terrilorialilelsprincipen, kan komma att medföra behov av förhandlingar med 1973: 94 65 Det är därvid av vikt att bestämmelserna utformas så, att skatten iSverige för utländskt fordon kan varieras alltefter den skatt som svensktfordon får betala i vederbörande land. Schablonskatten ger inte möjlighethärtill och tar inle heller tillräcklig hänsyn tiU de utländska fordonenskostnadsansvar. Beskattningen av dessa fordon bör därför enligt nämnden görasavståndsberoende, t. ex. genom en beskattning enligt en regionindelning avlandet. Det är dessutom önskvärt med ökade resurser för kontrollen av den utiändskatrafiken, bl. a. för att få fram bättre statistik om dess omfattning. framhåller önskvärdheten av att beskattningen utformas så attsvenska transporter inte missgynnas. Vidare är det önskvärt, att en kopia av avslämplingskorletfinns hos bemannad tullstation och alt detta kort också skall vara försett medfordonets registreringsnummer. Generaltullstyrdsenkonstaterar att förslaget i fråga om svenska fordons utiandskörningar i stortbygger på nuvarande ordning men alt det innebär en utökning av kretsen av återbetalningsberättigadefordon. Detta i förening med att tullmyndigheterna skall tillhandahålla och utföravisst arbete med avslämplingskorlen kräver ökade personella resurser som f. n.inte kan bestämmas. Det ökade kontrollarbetet leder till sänktgenomloppshastighet, vilket i sin tur ställer krav på ökade utrymmen för uppstäUningav bilar. Utredningenhar funnit alt visst deklarationsförfarande i fråga om svenska fordons utiandskörningarmåste accepteras och styrelsen anser därför att det bör övervägas att tillämpaett sådant förfarande generellt. Är inle detla möjUgt bör tullverketsbefattning med skattekontrollen underlättas, bl. a. genom alt de förmånsberättigadefordonen förses med någon form av yttre kännetecken. Vidare bör uppgift omfordonets registreringsnummer på ett eller annat sätt finnas angivet på avslämplingskorlet.Enligt styrelsens mening bör det även övervägas att helt undanta dekilometerskattepliktiga personbilarna från skattefrihet vid utlandskörningar. Ävenbeskattningen av utländska fordon för körning i medför en ökadarbetsbelastning för varför del framstår som önskvärt att avtalsmässigtfå till stånd ömsesidiga skattelättnader. Styrelsen förutsätter att den beredstillfäUe att ta ställning till utformningen av de bestämmelser som behövs förbeskattningen av de utländska fordonen i . Beträffandede av utredningen avslutningsvis behandlade speciella frågorna är endast attnämna alt i inte anser fog föreligga fören särskild interimsskatt. Idetla sammanhang kan även framhållas att Svenska busstrafikför- 5 1973.1 saml Nr 94 Prop.1973: 94 66 bundet och pekat på behovetav bestämmelser som möjhggör restitution av skatt pä inneliggande lager avbränn-olja vid övergången till kilomelerskatt. De av remissinstanserna framförda ändringsförslagen ochsynpunkterna föranleder i allmänhet ändringar eller kompletteringar i lagstiftningen.Flera sådana författningsändringar har redovisats i del föregående. Härutöverhar granskningen av förfatlningsförslagen, främst av RSV och kammarrätten iGöteborg medfört förslag till en del formeUa ändringar. Därutöver framhåller kammarrätten i att störreklarhet torde vinnas om 4 § VSF utformas så att därav framgår att som ägareanses den som är upptagen i bilregistret som ägare, såvida det ej visas attannan bör vara upplagen som ägare. RSV har anfört alt det synes lämpligt altredan i 4 § VSF ange, att fordonets ägare är skattskyldig, med reservation förde specialregler som ingår i utredningens förslag till 13 och 20 '§§. RSV harvidare föreslagit alt den som stadigvarande brukar fordon i vissa fall boranses jämställd med ägare, RSV anför vidare, att det är nödvändigt, med hänsyn tillutredningens förslag om delad uppbörd av skatt, att skatten åtminstonepreliminärt får beräknas för annan tid än skatteår, RSV föreslår därför att i 7§ VSF tas in en möjlighet for Konungen eller myndighet som Konungen bestämmeratt förordna om uppdelning av skatteår i flera terminer. Kammarrätten i har framhållit, all det i 16 och22 §§ VSF bör vara tillräckligt att föreskriva brukningsförbud endast närskatten för det innevarande skatteåret ej betalats. Om förbud att brukafordonet skall gälla även när skatt for närmast föregående skatteår är obetaldbör detta förbud inte gälla ny ägare av fordonet. Enligt RSVbör i VSF finnas en uttrycklig föreskrift om skyldighet att lämna körlängdsuppgifl.Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer kan enligt RSV föreskriva ivilken ordning sådan uppgift skall lämnas. RSV föreslår vidare, att bestämmelsen i 22 § förstastycket i VSF förtydligas så att därav framgår att körförbud inträder om kilomelerskattepliktigtfordon inle uppfyUer de föreskrifter i fråga om kilometerräknarapparatur,vilka meddelats i VSF eller med stöd av denna. Kammarrätten i framhåller, att ett förtydligandebör ske i 24 § VSF så att det klart framgår den iparagrafen angivna tidsfristen skall börja löpa. RSV föreslår alt i 24 § VSFinförs bestämmelser om preliminärt beslut och slutiigt beslut om fastställelseav skatt. Avsikten med verkels förslag är att preliminärt beslut skall meddelasi de fall skatt fastställes för skaltetermin för delad uppbörd. Kammarrätten i ifrågasätter om inle länsstyrelseex officio 1973: 94 67 utan anmälan av allmänna ombudet skulle kunna falla beslut om undanröjande avskattelillägg, när felande uppgift lämnats inom en månad från den dag denskattskyldige erhållit del av beslutet om skattetill-lägg (29 § VSF). Enlikartad ordning är föreskriven i förordningen om mervärdeskatt. Kammarrättentar också upp utredningens förslag om att anslulningsbesvär får anföras, vilketframgår av en hänvisning från 32 § VSF till 45 § förordningen om förfarandetvid viss konsumlionsbe-skatlning. Efter genomförandel av förvallningsreformenskall besvären inges till besvärsmyndigheten. Företrädarna för det allmänna harnu, vilket den praktiska erfarenheten av 108 § taxeringsförordningen redan givitvid handen, fått betydande svårigheter att konstatera om den skaltskyldigeklagat i målet. De berörda olägenheterna framträder ännu tydligare, omutredningens förslag i 2 § andra stycket om placering av ett enda aUmänt ombudhos RSV genomföres. Tiden för anslutningsbesvär bör enligt kammarrätten istället bestämmas lill från den dag allmänna ombudet för jtrandefått del av den skattskyldiges "primära" besvär. Kammarrätten harockså påtalat, att det kan förefalla obUligt att en anstäUd chaufför kanställas till ansvar för att han kör ett fordon för vilket hans arbetsgivare erlagtskatt men för vilket tidigare ägare inte erlagt skatt förföregående år. Delär tveksamt, menar kammarrätten, om ansvar enligt 37 § VSF skall utkrävas av enanställd förare i en sådan situation. Riksåklagarenanför alt orden "eller åklagare" i 38 § VSF skall utgå, efiersomförslaget inle är praktiskt genomförbart ulan orimliga ansträngningar. Deav bilskatteulredningen i dess slutbetänkande presenterade förslagen kan sessom ytterligare ett väsentligt led i en bättre anpassning av vägtrafikbeskattningenlill den av statsmakterna antagna kostnadsansvarighetsprincipen. Förslagensyftar till ett fullföljande av en omläggning av denna beskattning som redanpåbörjats i vissa betydelsefulla delar genom beslut om en successivomfördelning av beskattningen av den tyngre vägtrafiken. Utredningen haremellertid slutfört sitt arbete ulan tillgång till någon fullständigare kartiäggningav vad som är all anse som vägtrafikens kostnadsansvar. Vägkoslnadsutredningenhar i uppdrag att närmare utreda denna fråga. Arbelet därmed pågår och kan inteförväntas bli slutfört inom den allra närmaste framtiden. Härav följeremellertid inte alt bilskatteulredningens förslag är att betrakta som provisoriska.De har utformats med sikte på att kunna anpassas lill en annan avvägning avbeskattningen som kan föranledas av resultatet av den pågående utredningen avkostnadsansvaret. Beaktasbör dessutom, att utredningens uppdrag gällt att lägga fram 1973: 94 68 förslaginom ramen för ett totalt oförändrat skatteuttag. Den awägning av beskattningensom skett i enUghet härmed går i princip ut på oförändrad beskattning avfordon som representerar genomsnittet för varje kategori enligt vikts- och körförhållandenm. Utredningen har vidare utgått från att andra etappen reformgenomförts planenligt från ingången av . Detta har som bekant ocksåskett. Utredningensförslag omspänner hela beskattningen av vägtrafiken med undantag dock för densom sker i form av energiskatt, mervärdeskatt och s. k. bUaccis. Detta innebäratt förslagen i första hand omfattar den för vägväsendets finansiering specialdestineradebeskattning som sker i form av automobil- och drivmedelsskatt, de s. k. automobilskattemedlen.Häri ingår det konkret utformade förslaget till den i princip beslutadeövergången till en kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon ochtyngre släpvagnar till sådana fordon. Denna omläggning återverkar emellertid påäven annan vägtrafikbeskatlning som därför också tas upp av utredningen, bl. a.den särskilda motor-bränsleskatten på brännolja. Av särskild betydelse är ocksåde förslag rörande den internationella trafiken till och från somföranleds av kilometerbeskattningen. Jag vUli delta sammanhang även erinra om, att fordonsskattereform bl. a.innebar att automobilskatlen för lastbilar och bussar fr.o.m. den 1 januari1971 beräknas efler totalvikten i stället för som tidigare efter tjänstevikten.Inför genomförandet av andra etappen av nämnda reform från ingången av år 1973undersöktes utfallet av den första etappen. Det befanns därvid alt det förvissa kategorier av de fordon med en totalvikt över , som reformengäller, uppkommit effekter som ej varit avsedda. Orsaken härtill var bl. a.att sambandet mellan tjänstevikt och totalvUcl för de aktuellafordonskategorierna fått grundas på uppgifter som var gamla. Dekonstaterade felaktigheterna rättades till vid genomförandet av andra etappen,dvs. i de skatteskalor som gäUer fr. o. m. . Enkompletterande undersökning har gjorts om utfallet i fråga om lastbUar ochbussar med tolalvikter av högst . Resultatet av denna undersökningvisar, att omräkningen från tjänslevikt till tolalvikt lett till något för högskatt. EnUgt min mening finns det skäl för att även för dessa fordon lägga deframkomna nya uppgifterna till grund för beskattningen i fortsättningen. Häravbetingade justeringar har därför gjorts i de i det följande förordadeskatteskalorna för . Utredningenhar ansett det vara av värde att vägtrafikbeskatlningen i lagtekniskt hänseendesamordnas i möjligaste mån. Denna uppfattning delas av remissinstanserna.