prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — a. vilka åtgärder som vidtagits för att öka dess omfattning. Som jag tidigare nämnt,avser jag att föreslå Kungl. Maj:t att till vårriksdag lägga framförslag till riktlinjer för SGU:s verksamhet. Jag kommer i detta sammanhangatt behandla även uppdragsverksamheten. Jag hemställer att Kungl. att till Sverigesgeologiska undersökning: Uppdragsverksamhet för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1971/72 Utgift 989514 1972/73 Anslag 1279000 1973/74 Förslag 1070 000 Bergsstaten är den lokalastatliga organisationen för ärenden rörande bergshantering och därmedsammanhängande frågor. I dess myndighets-och inspektionsuppgifter ingår atthandlägga ärenden rörande gruvrättig-heters förvärv och försvar, att anvisaområden for gruvarbete, att utöva teknisk inspektion av gruvfyndigheteroch att jämlikt arbetarskyddslagen inspektera gruvor, bergrumsarbeten ochstenbrott. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 43 Bergsstatensmyndighets- och kansliuppgifter i anslutning till gruvlagstiftningenomfattar i huvudsak inmutningsärenden, utmals- och marklösenärenden, försvar av utmål,uppbörd av försvars- och inmutningsavgifter,viss kontroll av gruvkartor, registreringsuppgifter, remissverksamhetoch bergverksstatistik. Bergsstatens tekniska inspektion grundaspå att kommerskollegium ochbergsstatstjänstemännen enligt gruvlagen utövar tillsyn över gruvdriften.Det praktiska tillsynsarbetet utförs så gott som helt av bergsstaten. Tillsynen över gruvarbete enligtgruvlagen avser kontroll av att gruvarbete inte bedrivs på ett sätt somäventyrar gruvans bestånd eller annans egendom, att tillträde till gruvansobrutna delar är tryggat samt att uppenbar misshushållning med malm inteförekommer. Bergsstatensyrkesinspektionsuppgifter har sin grund i att dess chefstjänstemän, bergmästarna,vid sidan av sina övriga uppgifter är specialinspektörer inomyrkesinspektionen och i denna egenskap lyder under arbetarskyddsstyrelsen.Arbetsfördelningen mellan bergsstaten som specialinspektion inom arbetarskyddet och den allmännayrkesinspektionen är enligt avarbetarskyddsstyrelsen och kommerskollegium gemensamt utarbetadeföreskrifter definierad så att i princip alla bergarbeten i utrymmen underjord hör till bergmästarens arbetsområde medan arbeten ovan jord faller underyrkesinspektionens tillsyn. Enligt föreskrifterna skall bergmästaren svara för tillsyn i anslutning tillarbetarskyddslagen sprängningsarbeten och därmed sammanhängandearbeten pågår. Yrkesinspektören övertar successivt tillsynen, närmontagearbete i bergutrymme påbörjas.Föreskrifterna ger därutöver möjlighet till reglering i speciella fall av bergmästarens och den allmänna yrkesinspektionensansvarsområden. förbergsstaten är f. n. kommerskollegium i dess egenskap avbergsöverstyrelse. Bergsstaten omfattar fyra bergmästardistrikt, nämligen detnorra, östra, västra och södra, med expeditioner i resp. , , Noraoch . Inom varje distrikt finns en tjänst som bergmästare och chefsamt i övrigt gruvingenjörer och andra tjänstemän. Norra distriktet har f. n. totalt sex ochövriga distrikt sammanlagt nio tjänster. KommerskoUegium kan enligt instruktionenför bergsstaten (1965: 645) utom i fråga om bergmästare fördela tjänstemännentill tjänstgöring inom de olikadistrikten, bestämma stationeringsort samt förflytta tjänsteman från ettdistrikt till ett annat. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet Beräknad ändring 1973/74 -fl 18 300 -1- 4 600 -f 1 100 -t- 22 000 -1- 17 800 (24 000) (-1- 4 700) {+ 19 000) Löne- ochprisomräkning vid oförändrad organisation jämte bortfall av engångsutgifterför /73 beräknas till . IO-alternativet har kollegiet räknat med en centralisering av bergsstatens tre sydliga distrikt ochersättning av högre tjänster med lägre (-. En assistenttjänstbör inrättas i norra distriktet (+ . För anskaffning avkontorsmaskiner, förvaringsskåp och arkivhyllor m. m. krävs ökade medel (+ . Ytterligare medelbehövs för dammanalyser, kartor och expenser (-. Förutbildning av viss personal fordras . Tjänstemännen vid bergsstaten bör vidare ha möjlighet att i den utsträckning kollegiet medger det och det kan ske inomramen for anslagsposten förreseersättningar företa utrikes resor för deltagande i vissa internationellakonferenser. 1964 årsgeologiutredning framhåller i sitt betänkande (SOU 1971: 17) MalmJordVatten bl. a. att bergsstatensnuvarande arbetarskyddsfunktioner böröverföras tUl arbetarskyddsstyrelsen i samband med att kommerskollegietsmyndighetsfunktioner på mineralområdet, inkl. återstoden av bergsstaten, föreslås bli överförda till en nyinrättad bergsbruksavdelning inom Sverigesgeologiska undersökning (SGU). Kommerskollegieutredningenföreslår i sitt betänkande (SOU 1971:69) Näringspolitiken ny verksorganisation inte någraomedelbara omläggningar förbergsstatens del, utan anser att bergsstaten t. v. med provisorisk organisationbör knytas tUl det av utredningen skisserade nya kommerskollegiet. På någotlängre sikt skulle det emellertid enligt 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 45 utredningen ligga nära till hands attarbetarskyddsverket svarar för den yrkesinspektionsverksamhet sombergsstaten f. n. sköter. har i skrivelse den 22 augusti1972 mot bakgrund av bl. a. nämnda utredningsförslag påtalat behovet av enomorganisation av bergsstaten innebärande I första hand en sammanslagning avbergsstatens nuvarande tre sydliga distrikt till ett enda distrikt. Av en inomkommerskollegium företagen utredning, daterad , framgår bl.a. att bergsstatens personal vid ett överförande av dess yrkesinspektionsuppgiftertill annan myndighet skulle reduceras med sju tjänstemän. Av bergsstatensnuvarande personal blir då kvar tre bergmästare, två andra handläggare och treövriga tjänstemän. Av dessa skulle två bergmästare, en handläggare och tvåövriga tjänstemän tillhöra det nya södra bergmästardistriktet, medan övrigpersonal skulle tillhöra det norra distriktet. Som lämplig lokaliseringsort fördet nya södra distriktet anges . Kollegiet föreslår dock att en av bergmästarnainom det nya södra distriktet t. v. bör ha som stationeringsort.Arbetsuppgifterna för denne bergmästare skulle avskiljas från bergsstatensövriga uppgifter genom att han fick svara för tillsynsfrågor i samband med delssand-, grus- och stentäkt på kontinentalsockeln, dels oljeprospektering. Ar1975 torde det enligt kollegiets mening vara lämpligt att ånyo pröva frågan omhumvida ett lokalkontor i behövs. har avlämnatdelbetänkandet (SOU 1972: 86) Bättre arbetsmiljö. Vid övervägande av den regionalaorganisationen för arbetarskyddet har utredningen funnit, att all tillsynsverksamheti princip bör samlas inom den allmänna yrkesinspektionens ram. a. att bergmästarnas arbetarskyddsverksamhet hänförs till denallmänna yrkesinspektionen och att bergmästarna således upphör att varaspecialinspektörer inom yrkesinspektionen. I samband därmed bör en viss del avbergsstatens personal föras över till den allmänna yrkesinspektionen. Endast i ett mindre antalav remissyttrandena över geologi- och kom-msrskollegieutredningarna berörsfrågan om bergsstatens framtida uppgifter och organisation. Huvuddelen av deremissinstanser som har tagit upp frågan är positiva till ett överförande avbergsstatens yrkesinspektionsuppgifter till annan myndighet. Bergmästarna ärdock tveksamma eller kritiska. De framhåller nästan genomgående bl. a. attfrågan bör prövas i anslutning till förslag om ändrad organisation förarbetarskyddsverksamheten. Till kommerskollegietsskrivelse var fogade yttranden fränarbetarskyddsstyrelsen, som i frågan hänvisade till före- Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 46 stående omorganisation avarbetarskyddstillsynen, och från bergmästarna, vilka samdiga ansåg att fråganom en sammanslagning av bergsstatens tre sydliga distrikt var värd att närmareprövas. Skrivelsen har ytterligare remissbehandlats.Arbetsmiljöutredningen har ingen erinran mot den föreslagnadistriktssammanslagningen. ochLuossavaaraKiirunavaara AB () tillstyrker förslaget i denna del liksom iprincip även SGU och anser att ett nytt sydligt distrikt bör förläggas i näraanslutning till Bergslagens gruvverksamhet. Enligt bördet vid långt gående ändringar av bergsstatens arbetsuppgifter övervägas attlägga samman samtliga bergmästardistrikt eller att överföra deras uppgifter påen självständig avdelning inom det verk som är chefsmyndighet för bergsstaten.Statskontoret finner rimliga skäl för en sammanslagning under förutsättningantingen att bergsstatens uppgifter väsentligen bibehålls oförändrade elleratt endast begränsade modifieringar av verksamhetsprogrammet företas. Beträffande bergsstatensframtida verksamhet i övrigt påtalar några instanser behov av ytterUgareutredningar. Andra uttrycker viss tveksamhet med hänvisning tiU bl. Denna utredning hänvisar i sin tur till sittbetänkande. Chefen försocialdepartementet har tidigare denna dag efter samråd med mig förordat attbergsstatens uppgifter inom arbetarskyddet skall upphöra och att till följddärav fem handläggare och två biträden skall överföras tillden allmänna yrkesinspektionen. Vad gäller denna fråga får jag hänvisa till vad chefen för haranfört (prop. 1973: 1 bU. 7 L 2). Överföringen innebär för bergsstatens del bl. a.att antalet tjänster vid ingången av kommer att minska från femton tillåtta. Förutsättningar för att därefter bibehålla de fyra nuvarande distriktenföreligger enligt min mening då inte längre. Beträffande bergsstatensorganisation från nämnda tidpunkt ansluter jag mig tUl förslaget frånkommerskollegium om sammanslagning av de östra, västra och södra distriktentill ett nytt sydligt distrikt. Jag ansluter mig även till kollegiets förslagatt det i det nya distriktet, i vUket det kommer att finnas totalt fem anställda,övergångsvis bör finnas två bergmästare, varav den ene bör vara chef fördistriktet och den andre ha vissa särskilda uppgifter. Det ankommer på Kungl.Maj:t att fastställa distriktsindelningen för bergsstaten och lokaliseringsortför det nya sydliga distriktet. Vid min beräkning avmedelsbehovet för bergsstaten för nästa budgetår har jag tagit hänsyn tillsamtliga kostnader, som föranleds av en ändrad distriktsindelning förbergsstaten. Vidare har jag räknat med medel för utbildning av viss personaloch för dammanalyser. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 47 Med hänvisning tillsammanställningen och vad jag anfört i det föregående, hemställer jag attKungl. att till Bergsstaten /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 20687 849 1972/73 Anslag 21 825 000 1973/74Förslag 21 890 000 Anslaget avses täckakommerskollegiets utgifter för dels drift, anläggningar, skatter ochersättning till i samband med gruvdriften i Adakfältet, delsmervärdeskatt och kommunala skatter på inkomster från utarrendering av vissastaten tUlhöriga gruvrätter och mervärdeskatt på inkomster på grund avmeddelade täkttillstånd på kontinentalsockeln, dels kollegiets verksamhetsåvitt gäller och statens övriga gruvrätter. Beträffande verksamheteni och förvaltningen av statens övriga gruvrätter hänvisas till denredogörelse som lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 6972). För att bestridautgifterna för gruvdriften i Adakfältet och de i tidigare avtal inbegripnagruvfälten Bjurforsgruvan i och Rävlidengruvan i har totalt intill utgången av /72 101 milj. kr. ställtstill kommerskollegiets förfogande. inkomster av gruvdriften församma tid har uppgått till 186 milj. kr. HärtUl kommer inkomster av överlåtnafastigheter och försåld utrustning. Från beloppet avgår kommunala skatter. Sedan brytningen av malm påbörjades i ibörjan av har ca 5,2 milj. ton malm brutits med ett kopparinnehållav ca . F. n. bryts ca med en genomsnittligkopparhalt av . kända malmtillgångar beräknas av kommerskollegiummed denna brytning räcka t. o. m. , varefter Adakgruvorna troligenkommer att få läggas ned, om ny malm inte har påträffats.MöjUghetema att få fram betydelsefulla malmtillskott inom själva Adakfältetbedöms dock enligt kommerskollegium vara små. Enligt lagen (1966:314) om kontinentalsockelnoch kungörelsen (1966: 315) angående tillämpningen av denna lag ankommer det påkommerskollegium att meddela tillstånd till sand-, grus- och sten-täkter påkontinentalsockeln. För tillstånden utgår enligt kungörelsen i regel avgift. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet Beräknad ändring 1973/74 KommerskoUegiets utgifter för verksamheten 12 400 000 1 800 000 1 800 000 3 600 000 125 000 21 825 000 -t- 500 000 + 75 000 + 75 000 -1- 500 000 + 65 000 + 65 000 Driftkostnaderna har ökatmed huvudsakligen avseende löner och materiel samt kostnader på grundav splittrad malmbrytning i syfte att förse anrikningsverket i medlämpligt gods. Anläggningskostnadernaminskar, då den beräknade återstående brytningstiden i inte motiverarnågra större nya investeringar. KontraktsenUg ersättningtill beräknas till . Mervärdeskatten beräknastUl 3,4 milj. kr., varav ca 2,6 milj. kr. avser , ca 600 000 kr.gruvarrenden och ca . avgifter i anledning av tillstånd till sand-,grus- och stentäkter. Utgifterna för kommunalaskatter beräknas till 2,6 milj. kr. Kommerskollegietsutgifter för verksamheten beräknas öka med . på grund av arvodes- och prisstegringar ( + . ), ut redningar i samband med avvecklingen av Adakgruvorna (+35 000 kr. ), undersökningar angående användbarhet och försäljning av sand, grus och sten från havsbottnen ( + .) samt ökad aktivitet rörande skötsel och kontroll av statens gruvor och gruvandelar ( + . Vid ett kopparpris av ca5 . per ton beräknas inkomsterna av sligförsäljningen från inkl.mervärdeskatt till ca 17,5 milj. kr. Inkomsterna av gruvarrenden beräknas tillca 10,5 milj. kr. Inkomsterna på grund av meddelade täkttillstånd påkontinentalsockeln beräknas bli ca 1 milj. kr. Inkomstema, vilka aUtsåsammanlagt beräknas tUl ca 29 milj. kr., redovisas på driftbudgetensinkomstsida på en särskild inkomsttitel under uppbörd i statens verksamhet. Den tidpunkt närmar sigdå brytningen i Adakgruvorna kan upprätthållas. Eftersomsysselsättningen på orten i hög grad är beroende av att gmvdrift kan fortsättai trakten, finner jag det angeläget att kommerskollegium i samarbete medSveriges geologiska undersök- 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 49 ning studerar möjligheterna att finna brytvärdaersättningsobjekt. Uppmärksamhetenbör i första hand riktas mot sådana som lämpligen kan behandlas i anrikningsverket i . Vid min beräkning av medelsbehovetunder anslaget har jag beaktat behovet av medel för vissa utredningar rörandeavveckling av den nuvarande gruvdriften. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tUl Statens gruvegendom /74 anvisa ett förslagsanslag av . 4 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 50 Under denna rubrikredovisas viss statlig tillsyns- och bidragsverksamhet på energiområdet. Annanstatsfinansierad verksamhet på området utförs av och iviss utsträckning även inom AB Atomenergi. Med hänsyn bl. a. tillenergiförsörjningen på lång sikt bedrivs vidare prospektering efter uran genomSveriges geologiska undersökning och efter olja och naturgas genomOljeprospektering AB. har ökad uppmärksamhet ägnats åtfrågor om utvecklingen på energiområdet. Sakkunniga har tillkallats energiprognosutredningen (I 1972: 3) med uppdrag att bl. a. göra en analysav den prognos, som lades fram av energikommittén för tiden fram till1975, och att utsträcka prognosen fem å . Utredningen skall därvidutarbeta alternativa prognoser och analysera dessa med hänsyn till derassamhällsekonomiska och miljömässiga konsekvenser. Utredningen skall därjämtegöra en uppskattning av energibehoven för tiden fram till 19901995 ochdiskutera huvuddragen av utvecklingen under ytterligare något decennium medbeaktande av bl. a. den framtida tillgången på primärenergi. Till utredningenhar knutits företrädare för de fem riksdagspartierna. Frågan om myndighetsorganisationen påenergiområdet bereds f. n. med utgångspunkt i förslag av energikommittén (SOU1970: 13) och kommerskollegieutredningen (SOU 1971: 69). Denna fråga tas upp isamband med att förslag om inrättande av ett industripolitiskt verk underställsriksdagen denna vår. Det nya verket avses överta kommerskollegiets nuvarandeuppgifter rörande säkerhetsfrågor, koncessions- och bidragsgivning m. m. på detelektriska området. Avsikten är vidare att den prognosverksamhet som bedrivsinom energiprognosutredningen efter hand skall inordnas i den nyaorganisationen. Den statligaenergipolitiken inriktas i hög grad på att främja införandet av kärnkraften.Enligt kraftföretagens planer kommer den utbyggda kärnkrafteffekten att uppgåtill ca 8 000 MW' och ca 16 000 MW , vilket beräknas motsvararesp. och av vår totala elproduktion. Dessa planer innebär attSverige kommer att få en större kärnkraftproduktion i förhållande tUlfolkmängden än något annat land. Satsningen på kärnenergii får ses mot bakgrund av att detta energislag i jämförelse medtillgängliga alternativ bedöms ha väsentliga fördelar i fråga om såväl försörjningstrygghetsom miljö- MW (megawatt) = 1 000 kilowaU Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 51 I båda dessa hänseenden medför likvälutbyggnaden av kärnkraft betydande problem, som har gett upphov tUl nya formerför samarbete mellan dels myndigheter och kraftföretag, dels kraftföretageninbördes. fastställdestatsmakterna (prop. 1972: 57, NU 1972: 39, rskr 1972: 200) allmänna riktlinjerför verksamheten på kärnbränsleförsörjningens område. I samband därmedgodkändes ett konsortial-avtal mellan , Sydsvenska kraftAB () och kraftgrupp AB (OKG) om bUdande av ett aktiebolagmed uppgift att främja landets försörjning med kärnbränsle. Enligt avtaletutses ordförande i bolagets styrelse av Kungl. Interimsstyrelsen förbolaget kärnbränsleförsörjning AB har avgett enredogörelse för bolagsbildning m. m. Det framhålls att bolaget kommer att kunnainleda sin egentliga verksamhet först . Interimsstyrelsenhar emellertid haft en viktig samrådsfunktion. I några fall har beslut ävenfattats av betydelse för den kommande verksamheten. Kraftföretagen harundersökt möjligheterna att säkra en betydande del av 1970- och 1980-talensbehov av naturligt uran genom långtidsavtal. har förtförhandlingar med vissa leverantörer, som i det närmaste slutförts. Värdetav upphandlingen som närmare redovisas under investeringsanslagetKraftstationer m. m. (s. 132 och 139) uppgår till ca 550 milj. kr.Upphandlingen motsvarar mindre än hälften av vattenfallsverkets helauppskattade uranbehov . Den bedöms inte påverkaförutsättningarna för en utbyggnad av inhemsk uranproduktion i Ranstad.Sydkraft och OKG har parallellt med vattenfallsverket fört förhandlingar omleveranser av naturligt uran. Fortlöpande samråd mellan företagen har därvidskett. Vidare harinterimsstyrelsen diskuterat vissa frågor rörande anrikningstjänster för detsvenska programmet för utbyggnad av kärnkraft. Det har konstaterats att desenaste årens ändringar i programmet kan komma att nödvändiggöra vissaöverläggningar inom ramen för avtalet mellan och omsamarbete på kärnenergins område. Vidare meddelas att bolaget väntas kunnainleda diskussioner om de kommersiella villkoren föranrikning i av svenskägt uran. Styrelsen framhåUer attbolaget nu kommer att fastställa ett arbetsprogram medbeaktande av behoven inom samtliga led av kärnbränsleförsörjningen. Programmetväntas kunna bli framlagt . 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 52 Program för forskning rörande kärnkraftens säkerhets-och miljöfrågor Med anledning av vad som anfördes i prop.1972: 1 (bil. 15 s. 79) om behovet av attöka det svenska forsknings- och utvecklingsarbetet beträffandekärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor har överläggningar förts mellanintressenterna i kärnkraftutbyggnaden i vårt land. Överläggningarna har letttill att avtal träffats mellan . a. finansieringen av ett forskningsprogram. Programmet skall avseforskning och utveckling av betydelse för bedömning av kraftreaktorers, främstlättvattenreaktorers, säkerhet och inverkan på miljön såvitt avser radioaktivtutsläpp. I avtalet förutsätts att programmet skall genomföras under en periodav högst . Parterna har åtagit sig att gemensamt finansiera arbeten sombeslutas den 1 januari1973den inom en kostnadsram av 12 milj. kr. Parternaavser att ta ställning till den fortsattaverksamheten och dess finansiering. Maj:t har den 27 oktober 1972godkänt avtalet och meddelat föreskrifter för ett särskilt organ delegationen för forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor som skallha tiU uppgift att fastställa den närmare inriktningen ochomfattningen av programmet. Delegationens ordförande och sex andra ledamöterutses av Kungl. Maj:t. Ledamötema har utsetts så att såväl kraftföretag somtillsynsmyndigheter och AB Atomenergi blivit företrädda. Vid utförandet av programmet beräknas Atomenergisforsknings- och utvecklingsresurser i stor utsträckning kunna bliutnyttjade. Enligt avtalet omfattar det nyaprogrammet inte frågor om behandling och förvaring av högaktivt radioaktivtavfall. Maj:t har lämnat bemyndigande att tillkallasakkunniga med uppdrag att utreda vissa frågor rörande sådant avfall. 1971/72Utgift 2 206 945 1972/73 Anslag 2 883 000 1973/74Förslag 3 076 000 Elektriska inspektionen är den lokalastatliga organisationen med uppgift att utöva tillsyn över elektriskastarkströmsanläggningar och handlägga därmed sammanhängande frågor.Inspektionen är organiserad på fem distrikt med kontor i ,, , och . är f. n.chefsmyndighet för inspektionen. Chef inomvarje distrikt är en överinspektör, som har uppgifter även som specialinspektörinom yrkesinspektionen. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet Beräknad ändring 1973/74 Handläggande personal övrig personal Utgifter Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar därav för utrikes resor Lokalkostnader Expenser 2 254 600 5 000 176 000 (10 000) 305 400 143 000 (15 000) (-) + 20 900 + 55 700 (+ 2 500) (- 8 000) Uppbördsmedel Försäljning av ritningar I O-alternativeträknar kommerskollegium med indragning av en tjänst som förstedistriktsingenjör, minskning av tillfällig personal samt av medel till vikarier, resor och expenser ( ). Konsekvenserna för verksamheten blir att resurserna förtillsynsuppgifter och arbetarskydd minskar. tillexpenser bör räknas upp med . avseende dels kartanskaffning m. m. ), ökade telefonkostnader (8 500kr.) och ökad anskaffning av facklitteratur (. ), dels ytterligare2 . för engångsutgifter för inköp av kopieringsapparater, förvaringsskåpoch kassaskåp (. För ökadreseverksamhet behövs . för utrikesresor bör utgå. Uppbördsmedelför försäljning av rhningar bör utgå, eftersom inkomster av detta slag inte längreförekommer. Med hänvisning till sammanstäUningen hemställer jag att Kungl. att till /74 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 54 Kostnader för vissa nämnder 1971/72Utgift 34 303 1972/73 Anslag 43 000 1973/74Förslag 43 000 Under anslagetredovisas arvoden och expenser för statens ström . tar upp deprisfrågor rörande strömleveranser som avkommerskollegium överlämnas till nämnden. a. rörande kraftanläggningars skydd mot brand- och bombskador samtrörande skydd åt personal som är sysselsatt vid kraftanläggningar. /73 beräknas kostnaderna förprisregleringsnämnden till . och för krigsskyddsnämnden tiU . ström och beräknar för1973/74 kostnaderna tUl sammanlagt 50 000kr. Det ytterligare medelsbehovet hänför sig till ökade arvodeskostnader medhänsyn till uppskattadarbetsbelastning. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer att Kungl. att till Kostnader för vissa nämnder /74 anvisa ett förslagsanslag av . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1971/72Utgift 3 530 670 Reservation 5 661595 1972/73 Anslag 3 500 000 1973/74Förslag 9 000 000 EnUgt kungörelsen(1959: 369) om statligt stöd åt landsbygdens elförsörjning kan stöd beviljas tillnyanläggning och upprustning av elektriskadistributionsnät på landsbygden i form av bidrag och lånegarantier. Beslut omsådant stöd fattas f. n. av kommerskollegium. Av den 1 juU 1972disponibla medel under anslaget får .