prop · FW0350 · 1973-12-31 00:00:00 — För befolkningens service- och arbetsmöjligheter liksomför industrins, skogsbrukets m. fl. näringars utveckling.har kommunikationernastor betydelse. Det gäller såväl den kollekliva trafikens som del allmännatransportnätets tillgänglighet och standard, I Vindelälvsområdet går huvuddelenav både person- och godstransporterna längs älvdalarna. Vägtransporternadominerar men särskilt på godssidan är järnvägstrans- porlerna av betydelse. För rundvirkestransporterna spelar flottningenfortfarande en stor roll. Flotlning pågår i såväl som menberäknas avvecklas i omkring . Som framgår av tabell 6 har en kraftig upprustning skettav det allmänna vägnätet . Väginvesteringar i allmänna vägnätet åren1967-1972 Totalt har satsals 247 milj, kr, på ombyggnads-,förbättrings- och förslärkningsarbelen på de allmänna vägarna under den gångna sexårs-perioden.Del innebär en investering på , per bU i Vindelälvsområdet,räknat efler bilbeslåndet vid utgången av , Som jämförelse kan nämnasatt motsvarande belopp för övriga delar av de båda länen var drygt 4 000 kr.och för hela landet . Bland de arbeten som har ulförts eller som kommer alt varaavslutade märks de båda mellanriksvägarna över Umbuktaoch Graddis. På har påbörjats arbeten på denåterstående delen mellan och . Av hela vägen Storuman-riksgränsenom är ombyggda. På har arbeten på den återståendesträckan Kuollejaur påbörjats . Av hela vägen Arjeplog-riksgränsenom är nu om- eller nybyggda. På har byggts omeller förstärkts. Huvuddelen av väginvesteringarna i Vindelälvsområdet eller86 % har utförts som beredskapsarbeten. Den regionalpolitiska stödverksamheten har haft en interinga omfattning i Vindelälvsområdet som med undanlag för ingår i delinre stödområdet. Lokaliseringsstöd i form av bidrag och lån har under periodenden - beviljats 35 företag med sammanlagt 56milj. kr,, varav 28 milj, kr, i bidrag. Av tabell 7 framgår antalet företag somhar beviljats lokaliseringsstöd, stödets omfattning, av förelagen vid ansökningstiUfälletberäknad sysselsättning sarrit faktisk sysselsättning den 31 december 1972.Flertalet av de redovisade företagen har också kommit i åtnjutande avsysselsättningsstöd. Lokaliseringsstöd liU industriföretag perioden 1,7,1965 31.12.1972 milj, kr. Som framgår av tabellen har drygt 630 nya arbetstUlfäUenkommit till stånd i Vindelälvsområdet med regionalpolitiskt slöd. En stor delav stödet har beviljats varför vissa beslutade investeringarännu ej har färdigställts. Den därav betingade sysselsättningsökningen hardärför ännu inte till fullo genomförts. Tio nyetablerade företag har erhållitstöd. Av dessa har åtta beviljats slöd eller . Transportstöd ulgår inom det allmännastödområdet. Slödel som varierar mellan av eriagd frakt för stödberättigadetransporter syftar lill att minska kostnaderna för frakter från orter ochtillverkare inom det allmänna stödområdet. Stödet har stor betydelse förindustrins konkurrenskraft. , som är det enda år för vilketfullständiga uppgifter föreligger, har förelag inom Vindelälvsområdet fålldrygt 1,4 milj. kr. i transportstöd som framgår av tabell 8. Uppskattningsvishar stödet haft ungefär samma omfattning . Beviljat transportstöd är 1971 Stiftelsen inrättades och har lilluppgift att främja näringslivets utveckling i , främst i Norrbollenslän. Fonden skall la initiativ till och stödja forsknings- och utvecklingsarbete samt medverka lill utveckling ochdifferentiering av industriell produktions- och serviceverksamhet. UrNorrlandsfonden har fr. o. m. /68 stöd utgått liU företag i totalt närmare 7 milj, kr. Företagareföreningarna bedriver teknisk och kommersiellrådgivning saml låneverksamhel. Föreningarna i Norrbollens och Västerbottenslän har större personella resurser än övriga föreningar i landet. har ett avdelningskontor i , Föreningarnasrådgivande och kreditslödjande verksamhet har haft stor omfattning. Under åren1967-1971 har drygt 6,7 milj, kr, i direkflån beviljats företag i , I Vindelälvsområdet liksom i landet i övrigt finns behovav s k y d d a -de verksläder för dem som av skilda anledningar inte alls ellerinte under vissa perioder kan ta arbete i öppna marknaden. Verkstäderna drivs istort sell som industrier på den öppna marknaden. Ett relativt stort antalskyddade verkstäder finns f, n, i Vindelälvsområdet, Del sammanlagda antaletplatser utgör som framgår av följande sammanställning 230, Beredskapsarbeten bedrivs i stor omfattning i Vindelälvsområdet,För näringsliv och befolkning väsentliga investeringar har, som har nämnts,kommit lill stånd genom sådana arbeten. Vägnätet, såväl del allmänna somskogsvägnätet, har rustals upp och byggts ul. Skogsförbättringar,naturvårdande insatser, husbyggen, vatten- och avloppsarbeten m, m, har ocksåulförts. Som framgår av tabell 9 har arbeten för en total kostnad av 575 milj,kr, kommit tiU stånd under budgetåren 1967/68 1971/72, Statsbidrag tillberedskapsarbetena har utgått med 436 milj. kr. I genomsnitt ca 1 000 personerhar haft sysselsättning i sådana arbeten. Beredskapsarbeten budgetåren 1967/68-1971/72 Arbetets art Dagsverken Kostnad Bidrag 1 000-tal milj,kr, milj. kr. Vägar 618,9 268,9 . Skogs-och naturvårdsarbeten 439,7 75,7 59,7 Andra arbeten 434,9 230,6 124,4 Summa 1493,5 575,2 436,7 4.6.4 Beslutade eller planerade åtgärder Utöver redovisade, redan vidtagna åtgärder för altfrämja en positiv utveckling i Vindelälvsområdet har en rad åtgärder beslutats,planerats eller föreslagits av skUda myndigheter, utredningar, kommuner m.fl. Vindelälvsområdet har i jämförelse med övriga delar avlandet synnerligen rika malmtillgångar. har ell slort antallovande fyndigheler kommit fram. Trots att en stor del av SGU:s resurser redanär lokahserade till Vindelälvsområdet är kännedomen om de geologiska förhåUandenai stora delar av området ännu bristfällig. Enligt SGU är del nödvändigt att prospekteringsarbetenaintensifieras framför allt mot bakgrund av att de återstående tillgångarna i Adakfältelsgruvor inte längre kommer att vara brytvärda inom en relativt snar framtid. I prop.1973:1 (bU, 15 s, 48-49) har chefen för industridepartementet anfört att del ärangeläget att insatser görs för att finna brytvärda ersätlningsmalmer. Isammanhanget kan nämnas att den av (prop, 1971:29, InU1971:15, rskr 1971:196) beslutade omlokaliseringen av SGU:s verksamhet intekommer all påverka sysselsättningen vid verkets filial i , En vissfortsatt utbyggnad av vattenkraften kan förutses. Det tidigare nämndakraftverksbygget vid Rebnis beräknas vara färdigt , I åretsstatsverksproposition (prop, 1973:1 bil, 15 s, 125) har föreslagils att ävenett andra kraftverk, Juklans kraftstation, skaU anläggas i Vindelälvsområdetsom ersättning för den uteblivna utbyggnaden av , Enligt förslagetskall anläggningen i motsats till tidigare preliminära plan utformas som en pumpkraftstalion.Anläggningsarbetena ger då mer än dubbelt så stor sysselsättning som enligtden preliminära planen eller arbete ål ca 360 man . Stationenkommer inte att ge normal förräntning ulan särskilda avskrivningsmedel kommeratt behövas. Arbetena beräknas starta , Genom den föreslagnautbyggnaden vid Juktan kommer dessutom sysselsättningen alt tryggas vidVattenfalls verkstad i som f.n, sysselsätter 12-15 personer. Påkommunikationsområdet pågår ett omfattande planeringsarbete inom ramen för denregionala trafikplaneringen. Detta arbete syftar till att med utgångspunkt inuvarande och väntad bebyggelsestruktur, näringslivsförhållanden m, m. och medhänsyn till troliga förändringar av efterfrågan på transporltjänster geunderlag för bedömningar av och anvisningar om hur olika regioners behov avperson- och godstransporter lämpligen kan tillgodoses, , som utgör ett av försökslänen för den regionalatrafikplaneringen, befinner sig planeringsarbetet i slutskedet, 1 Västerbottenslän har det inledande kartläggnings- och analysarbetet avslutals, I fråga ominvesteringar i del allmänna vägnätet kan erinras att statens vägverkfortlöpande upprättar s,'k. behovsplaner eller behovsinventeringar för en tidav . ringar åtgärder på det allmänna vägnätet i Vindelälvsområdetomfattande tiUen kostnad av ca 260 milj, kr, , I de flerårsplaner för byggande av riksvägar och länsvägarunder i och som har fastställts avstatens vägverk har bl, a, upptagils ombyggnad av av väg363 på delen , som ingår i "Forsarnas väg", beräknad kostnad av 8,5 milj, kr. Utbyggnaden är planerad all ske under åren1975-1977. Inom ramen för den regionalpolitiska stödverksamhetengörs fortlöpande insatser för att bygga ut industrin. planerarall etablera tillverkning i bl. a. och . Antalet sysselsatta viddessa anläggningar, som väntas stå färdiga under är 1974, beräknas vid utgångenav vara 200 på vardera orten. Vid full utbyggnad kommer detta företagatt i sysselsätta 1 000 personer. Genom sekundäreffekier kommerytterligare arbetstillfällen alt skapas. Etableringarna ökar framför alltkvinnornas möjligheter att få arbete. Vid rekryteringen av arbetskraft skallsärskild uppmärksamhet ägnas den äldre arbetskraften. Vidare skall bl. a.fackliga representanter delta vid utformningen av anläggningarna, I uppförs f. n, en spånplatteindustri somberäknas ge sysselsättning för ca 30 personer. Härtill kommer att etableringenväntas ge positiva effekter för skogsnäringen i området. En ytterligare utbyggnad av industrin i området kanväntas, F. n. behandlas ett antal ansökningar om lokaliseringsstöd. De kommerhuvudsakligen från befintliga förelag i området som planerar att utvidga sinverksamhet. Som framgår av den lämnade redogörelsen (3.2) harriksdagen (prop. 1, InU 1972:28, rskr 1972:347) beslutatalt ett industricentrum skall förläggas till . Av den lämnaderedogörelsen (4.4) har vidare framgått alt glesbygdsulredningen föreslagitintensifierade insatser från företagareföreningarna för all utveckla redanexisterande företag. Av den totala volymen beredskapsarbeteni Vindelälvsområdetutgör vägarbeten och därtill hörande småarbeten en betydande del. Utbyggnadernaav mellanriksvägarna över Umbukta och Graddis som har utförtssom beredskapsarbeten beräknas vara avslutade . Antaletsysselsatta i beredskapsarbeten kan för väntas uppgå tillungefär samma antal som . Arbetenas omfattning påverkas avutvecklingen på arbetsmarknaden. Den försöksverksamhet med intensifierad sysselsältningsplaneringsom har pågått under del och på försök har drivits i vissaglesbygdskommuner utgör ell komplement till de i det föregående redovisadeåtgärderna. kommun ingår f. n. i denna försöksverksamhet.Länsarbetsnämnden och kommunen har gjort en inventering av rillgången påarbetskraft och. Enligt länsarbetsnämndens bedömning kan ettrelativt stort antal projekt påbör- jas , De förslag lill arbetsobjekt som harkommit in rör insatser främst inom jord- och skogsbruk, naturvård, turism ochsmåindustrien verksamhet. Antalet förslag som har lämnats av enskilda är ca 1500, vilket innebär ett förslag per hushåll. Med hänsyn till de högre krav som naturvårdsmyndighelernaställer på rening av avloppsvatten som släpps ut i har , ,och kommuner i skrivelse till Kungl, Maj:lhemställt om förhöjt statligt bidrag lill byggande och drift avavloppsreningsanläggningar i tätorterna utmed , 1 skrivelsenframhålls alt del efter ådal finns flera samhällen och tätortskoncentralionersom enligt miljöskyddskun-görelsen är skyldiga alt vidta särskildareningsanordningar för utsläpp i älven, I allmänhet rör del sig om små tätorlsbildningarmed svagt ekonomiskt underlag vilket innebär all del inte finns någonmöjlighet alt finansiera anläggningarna med avgifter av rimlig storlek.Skyldigheten skulle sålunda innebära stora ekonomiska uppoffringar förkommunerna i förhållande till deras ekonomiska bärkraft. En avsevärt högrebidragsandel lill anläggningskostnaderna än som normalt utgår är nödvändig.Även ett betydande bidrag till finansiering av de höga driftkostnaderna börkunna övervägas. I yttrande över skrivelsen tillstyrker naturvårdsverketall högre statsbidrag än vad gällande bidragskungörelse medger lämnas lillanläggningskostnaderna. Däremot anser verket del principiellt tveksamt omstatsbidrag skall utgå tUl driftkostnader. Enligt verket är det lämpligt normala bidragsnivån, som enligt gällande författning är lägst 30 och högst50 % beroende pä reningsgrad, höjs , 4.6.5 av turistanläggningar oehfriluftsområden av turistanläggningar ochfriluftsområden har i sitt betänkande (Ds Jo 1972:4) Vindelälvsområdet. Förslaglill utvecklingsprogram för rekreationslivel funnit att del från rikssynpunklfinns två primära rekreationsområden inom Vindelälvsområdet, nämligen ellområde som omfattar nedre Vindelådalen utmed den forsrika älvslräckan mellanHolmfors och Sandsele med och samhällen som basorler och ettområde som omfattar Tärna-Graddisfiällen innefattande och Laisälvenskällflöden med och Arieplog som basorter på den svenska sidanoch Mo i Råna och på den norska. En väsentlig punkt i kommitténs förslag gällerförbättringar av vägnätet. a. föreslås att väg 363, "", som går längs upprustas på sträckan mellan ochHolmfors. Vidare föreslås all en fjällväg byggs mellan och . Programmet innebär bl. a. alt antalet luristbäddar i Vindelådalenökas från ca 250 till ca 1 000 bäddar och i med ca 2 500till drygt 6 000. Tillskottet utgörs av bäddar i stugbyar, campingstugor ochvandrarhem. Utbyggnaden bör koncentreras till beflntliga turistorter. För att göra området attraktivt föreslås vidare bl, a.insatser inom fiskevårdsområdel, inrättande av ett slrömakvarium i ochen utbyggnad av fjällvandringslederna i Tärna-GraddisfjäUen, Utvecklingsprogrammet innehåller förslagom investeringarpå ca 150 milj. kr. fördelade på en tioårsperiod. Knappt 50 milj, kr, avser Vindelälvsområdetnedanför fjällväriden och drygt 100 mUj, kr, , Avförslaget ulgör eller ca 95 milj, kr, investeringar i infrastruktur ochbevarandeåtgärder. Kommittén förutsätter att investeringarna i storutsträckning kommer all genomföras med staten som huvudman, Efiersom kommunerna i Vindelälvsområdet har små ekonomiskaresurser för fysisk planering föreslås ett statligt slöd till sådan planeringmed 1,5 milj, kr. Kommittén föreslår all en särskild samarbelskommitlébildas för Tärna-Graddis fjällområde för att samordna aktuellaplaneringsprojekt. Uppbyggnads- och driftbolag med aktiemajoritetanses utgöra lämpliga organ för en uppbyggnad av fierlalet i programmetföreslagna åtgärder. Andra åtgärder förutsätts åvila olika statliga organ.Kommittén anser att resp, huvudman i princip bör finansiera verksamheten. Enligt kommitténs mening behövs en samordning avmarknadsföringen i och , lurislutvecklingsorgansom är gemensamt för de båda nordligaste länen bör därför bUdas, Bl, a, medhänvisning till att marknadsföringen torde kunna ses som en investering iinfrastruktur som har samband med övriga statliga investeringar i området,föreslås all staten anvisar totalt 1 milj, kr, i form av driflbidrag.Landstinget i och förutsätts var för sig bidra med ettbelopp av motsvarande storleksordning, I en promemoria som har fogats till kommittéförslaget harledamoten föreslagit att särskilda anslag för information om Vindelälvenanvisas . Beloppet föreslås till 1 milj, kr. I särskilt yttrande framhåller ledamoten av kommittén PerHenrik Ömma all kommittén inle har tagit ställning till innebörden av att samernasrätt lill renskötsel är lagligt skyddad och att ersällningsfrägorna därför inlehar blivit behandlade. Kommitténs redovisning av kostnaderna är av dennaanledning missvisande. 4,6,6 Remissyttrandena Kommitténs förslag har i huvudsak tillstyrkts avremissinstanserna. uttrycker visserligen tvekaninför förslagen men anser att programmet bör genomföras av sysselsällningsmässiga,lokaliseringspoliliska och sociala skäl; RESO menar att en utbyggnad avturistanläggningar i Vindelälvsområdet bör ske, men i mer begränsad form. I vissa remissyttranden diskuteras i vilken utsträckningturister kommer att söka sig lUl Vindelälvsområdet. m, fl,remiss- instanser anser alt inte hela projektet bör genomförasomedelbart, med tanke på den konkurrens som Vindelälvsregionen kommer all mötafrån Äreregionen och andra norrländska turistområden. Verket efterlyserberäkningar av korseffekler mellan olika turistområden. Förbättrade kommunikationer anses av flera remissinstanservara en förutsällning för alt en turistsatsning i Vindelälvsområdet skaUlyckas. framhåller alt konkreta förslag lill kolleklivatrafikanordningar ännu inle är möjliga alt presentera. SJ är dock berett att påde för SJ:s verksamhet gällande grunderna pröva de förslag lill kollektivaförbindelser med området som kan komma att läggas fram. Svenska kommunförbundetönskar en kompletterande utredning, som visar olika kommunikationsföretagsintresse att lösa transportfrågorna för området. finner detrealistiskt att i ett första skede utnyttja för charterturister.Denna uppfattning delas inle av i , som anseratt avstånden därifrån till turistorterna är för långa. pekar påmöjligheterna att utnyttja flygfält som ligger ca 20 mU närmareturistområdets tyngdpunkt. RemissinstansernasläUer sig i allmänhet positiva lill förslagen om vägbyggnader.Överbefälhavaren anser dock att de föreslagna vägbyggnaderna är olämpliga efiersomför försvaret negativa konsekvenser uppstår vid utbyggnad av mellanriksvägar iövre , Den föreslagna fjäUvägen mellan och tiUstyrksav flera remissinstanser. och S\anser emellertid all vägen från nalurvårdssynpUnkt ärdiskutabel. De föreslagna förbättringarna av väg 363 tillstyrks av bl, a,domänverket som framhåller att de föreslagna vägförbätlririgarna synes enförutsättning för både ökat friluftsliv och för transporter. Motsvarande synpunkterframförs av och som dessutomframhåller all väg 363 har stor betydelse framför allt från allmännäringslivssynpunkt. Fiskeristyrdsenanser att utredningen haren överdrivet optimistisk tro på möjligheterna atterbjuda goda fisketillfällen. Enligt styrelsen bör i första hand de naturligafiskeresurserna inom regionen utnyttjas och förbättras. Styrelsen pekar ocksäpå att frågan om upplåtelse av fisket inte har berörts av kommittén. uttrycker tveksamhet inför den föreslagnafiskodlingsverksamheten i , eftersom syfiet alt bevara älvens naturligastatus motverkas vid inplantering av främmande fiskarter. Utredningens förslag om upprustning och utökning avvandrings-ledernai fjällen godtas i allmänhet ulan erinran. Förslaget alt ökningen av antaletturistbäddar bör ske i form av stugby-, vandrarhems- och campingplatsbäddartillstyrks av remissinstanserna. Likaså understryks all utbyggnaden börkoncentreras lill redan befintliga turistorter. Svenska landstingsförbundetpåpekar att anläggningarna bör lokaliseras så att den lokala befolkningensservicebehov kan tillgodoses. Enligt LRF har behovet av koncentration avfritidssluge- RESO tillråder en försiktigutbyggnad av logikapaciteten. Flera remissinstanser har understrukit behovet av att deföreslagna åtgärdernas inverkan på renskötseln utreds. Framför allt har fråganom ersättning till samerna tagits upp. Ett antal remissinstanser anser att de organisatoriska problemeninte är tillfredsställande lösta. Statskontoret önskar en gemensamorganisation för planerings- och samordningsfrågor liksom för det löpandeuppföljningsarbetet i de båda områdena. Kommitténs förslag rörande marknadsföringen av Vindelälvsområdetmed bl. a. en .samordning av de båda länens marknadsföringsinsatser tillstyrksav flera remissinstanser. i uttrycker tveksamhetinför förslaget och uttalar sig mol en enda bokningscentral. LRF pekar på allen samordnad förmedling av enskUda och allmänna frilidsstugor är angelägen. ,och stöder ledamoten om ett speciellt anslag för information om . 1 fråga om finansieringen av projekten anserriksrevisionsverket alt översiktliga driftkalkyler bör redovisas innan beslutfattas och all eventuella underskott bör lill inle ringa del täckas avintressenterna. Enligt och m,fl, remissinstanser bör staten ta huvudansvaret för de driftunderskoll som kanuppkomma vid en satsning på rekreationslivet inom området. Enligt domänverket m.fl, bör de statliga bidragen vara av den storleksordningen alt ettutbyggnadsprogram inte blir beroende av de olika kommunernas investeringar. Statligt stöd till berörda kommuner och länsorgan förfortsatt planeringsarbete tillstyrks av remissinstanserna. 4.7,1 Allmänna utgångspunkter Resultatet av det omfattande utredningsarbete rörandeglesbygdsfrågorna som har ulförts inom glesbygdsulredningenredovisades för , tog därvid stäUning lillvissa allmänna riktlinjer för utformningen av glesbygdspolitiken (prop,1972:111 bU, I, InU 1 972:28, rskr 1972:347), På grundval av besluthar glesbygdsfrågorna därefter beretts vidare inom resp, departement. Sålundahar i årets slalsverksproposition (prop, 1973:1 bil, 12 s, 56) föreslagits attekonomiskt stöd i olika former skall kunna utgå för att upprätthållatillfredsställande kommersiell service i glesbygder. Bidrag föreslås kunna utgåtill kommun som subventionerar hemsändning av dagligvaror. Vidare föreslås allenskilda näringsidkare under vissa förutsättningar skall kunna få ekonomisktstöd i form av lån till investeringar, I samband med att sådant stöd utgårskall staten kunna lämna kreditgaranti för lån till anskaffning av varulager.För ändamålet föreslås två nya anslag under tionde huvudtiteln på sammanlagt2,6 milj. kr. I fråga om den sociala omvårdnaden har i statsverkspropositionen(prop. 7 s, 66) förordals att medel ställs till förfogande försärskilda insatser för vård och annan social service i glesbygder. Frågor omvissa åtgärder på utbildningsområdet kommer att anmälasav chefen för utbildningsdeparlemenlet. Trafikförsörjningen i glesbygderbehandlas f. n. av (K 1970:41) och i den regionalatrafikplanering som bedrivs i länen. Frågor som har betydelse förtrafikförsörjningen i glesbygder har behandlats också av bussbidragsutredningen.Förslag i denna fråga kommer att anmälas av chefen förkommunikationsdepartementet. 1 det följande behandlar jag de glesbygdsfrågor som fallerinom verksamhetsområde, dvs. huvudsakligen de sysselsättningsfrågorsom har lagils upp i belänkandet (Ds In 1972:8) Sysselsättning i glesbygder.Först vill jag emellertid utveckla min syn på vissa frågor av principiellbetydelse för utformningen av glesbygdspolitiken som berördes vidriksdagsbehandlingen . I anslutning rill förslaget liU plan för utveckhng av denregionala strukturen uttalas i prop. 1972:11 1 all glesbygdsulredningensdefinition av regional och lokal service samt utredningens normer föracceptabla restider för att nå sådan service i huvudsak bör läggas lill grundför den fortsatta samhällsplaneringen. Regionala centra och kommuncenlra har f,n. en tillfredsställande regional och lokal service. För vissa regionala centraoch kommuncentra kan det emellertid bli nödvändigt med särskilda insatser förall upprätthålla en sådan servicenivå. I vissa större kommuner i glesbygdernakan kommundelscentra behöva anges. Valet av sådana centra förutsätter enfortsatt planering i samverkan mellan kommuner och länsstyrelser. gjorde inte några erinringar mol dessauttalanden. Vid riksdagsbehandlingen (InU 1972:28 s. 37, rskr 1972:347) betonadesvikten av att förslag till olika former av service i glesbygder utformas på ettsådant sätt all de innebär en rejäl garanti för att orter i glesbygder kommeratt fortleva. ell serviceåtagande frän del allmänna kan enligt riksdagsutlalandetde mindre orter det här gäller, som ofta är belägna i avfolkningsbygder,knappast räkna med att överleva, efiersom de blir föga attraktivalokaliseringsplatser för förelagen. Det framhålls som viktigt all orter avdetta slag, som dessutom ulgör stödjepunkter för myckel stora omland, får enordentlig garanti för upprätthållande av en rimlig servicenivå. Genomförs åtgärder av del slag som jag har redovisat i detföregående kommer förutsättningarna alt upprätthålla en tillfredsställandeservice för glesbygdsbefolkningen alt förbättras avsevärt. Sådana åtgärder kommeratt verksamt bidra lill all skapa garantier för en rimlig servicenivå.