prop · FW03171 · 1973-12-31 00:00:00 — Av denna anledning har inte ansett det nödvändigt allorganisatoriskt placera någon huvudavdelning i linjeställning mellan generaldirektörenoch resultatenheterna, Idet följande beskrivs närmare de olika stabsenheterna. 4.2.5.2 Resultatområden (stabsenheter för rörelsegrenaroch nätplane ring) Som nämnts föreslås två rörelsegrensenheter en för telefonoch en för telegraf, telex och datakommunikation. Uppdelningen motiveras främstav Idefongrenens stora omfattning i jämförelse med övriga rörelsegrenar. Vidareär telegraf, telex och datakommunikation närbesläktade, då samtliga avseröverföring av icke muntlig information. Somframgått av det föregående är rördsegrensenhelerna inte överordnadeteleområdena men förutsätts samverka med dessa för alt uppnå bästa möjligaresultat totalt sett för sina respektive rörelsegrenar. Rördsegrensenhelerna ärresullalområden och skall ha en initierande och samordnande funktion avseendebl. a. marknadsundersökningar, aktiv marknadsföring samt rördsegrensinriktadeutvecklings- och rationaliseringsprojekt. De skall vidare svara för speciellakundkontakter, där t. ex. installation och förbindelsebehov berör flera teleområdenoch/ eller fjärrnätet, samt handha frågor rörande taxor och servicenormer.Beträffande taxor och avgifter som beslutas av Kungl. Maj:t skall dessa frågordock handhas av ekonomiavdelningen, Rördsegrensenheterna förutsätts inte haegna tekniska resurser för utveckling och rationalisering. Som stabsenheter tUl verksledningen bedöms rördsegrensenhelernafå stor betydelse för en effektiv långsiktig styrning av den primära tdeverksamheten,som har en helt avgörande betydelse för verkets ekonomi. har bedömt att den bästa effekten av den totalan ä t-planeringen fås om planeringen samordnas från en central enhet.Nätplaneringen är mycket beroende av rördsegrensenheternas prognoser och vidplaneringen måste en avvägning ske mellan servicen för långväga och korlvägatrafik, vilka i sin tur påverkar intäktssidan för rördsegrenama. Väsentliga resultatkriterier för nätplaneringsenheten blirdels kapacitetsutnyttjande och framkomlighet, dels kapaciteten i nätet irelation till bundet kapital och underhållskostnader. 4.2.5.3 Funktionella stabsenheter (administrativavdelning, ekonomiav- delnmg, teknisk avdelning) Den föreslagna administrativa avdelningen motsvarar ihuvudsak den nu befintliga administrativa avdelningen. Dock föreslås allfrågor, som rör medverkan i totalförsvaret och som handläggsinom driftavdelningen, lUlförs den nya administrativa avdelningen. Därigenomkommer avdelningen att handlägga personaladministrativa ärenden, löne- ochavtalsfrågor, juridiska ärenden, allmänna förvaltningsfrågor, försvarsfrågor,intern och extern information samt i övrigt serviceuppgifter inom centralförvaltningen ochför i dess helhet, Teleskolan som i enlighet med besluti anledning av prop, 1973: 55 (InU 1973: 22, rskr 1973: 220) skaU omlokaliserastill föreslås även i fortsättningen inordnad under avdelningen. Som exempel på viktiga arbetsområden för administrativaavdelningen kan nämnas utbyggnad av extern och inteminformation om verksamhet, utveckling av etl nyttpersonal-administrativt syslem samt inte minst viktigt utformningen avteleverkets personalpolitik i samband med den utbyggda företagsdemokrati somkommer att införas i verket i anslutning lill den nya organisationen Den föreslagna ekonomiavdelningen omfattar i huvudsaksamma område som den nuvarande ekonomiavdelningen. Som tidigare nämnts överförsdock nuvarande materielsektion och förrädssektion tiU den nybildade materidförsörjningsenheten.Vidare överförs de båda datacentralerna till rationaliseringsstaben. har nämnts den förstärkning av ekonomifunktionenpå alla nivåer, som är en förutsättning för en effektiv styrning av televerketmed den nya organisationen. En viktig uppgift för den centrala ekonomiavdelningenblir alt närmare utforma principer och riktlinjer för den ekonomiska styrningenoch för ekonomisk planering och kontroll, I övrigt kommer ekonomiavdelningensuppgifter alt utgöras av upprättande av affärsbokföring med årsbokslut, korlperiodiskabokslut och verksamhetsberättelse samt kostnadsbokföring, budgetprövning ochbudgetkontroll, utformning av totala budget, omfattande bl. a.investeringsbudget med petita, resultat-, försvars-, likviditets- ochpersonalbudget, kontakt med departement i budgetfrågor och i frågor som rörtaxor och avgifter som beslutas av Kungl, Maj:t samt slutligen frågor omstatistik och allmänna utrikesärenden. Den tekniska avdelning som föresläs kommer all sammansättasav huvuddelen av nuvarande projekterings- och utvecklingsavdelningarna samlvissa delar av nuvarande driflavddningen. Huvuduppgifterna för den tekniska avdelningen där dentekniska kompetensen kommer alt vara samlad blir bl. a. att utarbetariktlinjer och vara samordnande inom det tekniska området. I detta ingår attsvara för teknisk systemverksamhet, standardisering och uppföljning av dentekniska utvecklingen inom för intressanta områden. Vidare ingårsådan utvecklingsverksamhet som inte utförs inom ELLEMTEL eller som enligt deltidigare inte kommer att underställas induslrienhelen (), Inom tekniskaavdelningen kommer vidare att handläggas frågor om patent, husbyggnad,instrumentanskaffning och elkraft. 4,2,5,4 Övriga stabsenheter (rationaliseringsstab, stabför långsiktig planering m.m.) Rationaliseringsstaber förutsätts bli inrättade pä olikanivåer. Vid resultatenheterna förutsätts sådana staber utföra mindre rationalise-ringsuppgiflerav typen vardagsrationaliseringar, följa upp och förbättra metoder, etc.Inrättande av stab inom en enskild resultatenhet skall endast ske om det ärekonomiskt motiverat, och det är resultatenhels-chefen med sitt ekonomiskaansvar som avgör om han skall ha en egen stab. Vid regionkontoren kommer att finnasrationaliseringsstaber för konsultverksamhet åt teleområdena i sådana frågordär egen expertis inom teleområdena inte är motiverad. Den centrala rationaliseringsslaben föratses omfattahuvudfunktionerna teknisk och administrativ rationalisering, ADB-drift ocharbetarskydd. Beroendet av ADB för både den tekniska och administrativarationaliseringen gör det motiverat att dessa funktioner sammanförs till enenhet. Arbetarskydds- och arbetsmiljöfrågor har bedömts så viktiga att detföreslås centrala resurser härför. Genom det samband som finns mellan dessafrågor och rationaliseringsfrågorna har de förts till rationaliseringsstaben, Arbelarskyddsenhetenföreslås dock få en klart avgränsad och självständig ställning inom staben. Direkt underställd generaldirektören föresläs ennyinrättad stab för långsiktig planering. Denna skall utgöra en relativt litenmen kvalificerad grapp, som skall fungera som verksledningens organ förupprättande av övergripande mål och planer under medverkan av resultat- ochstabsenheterna samt koordinering av övergripande projekt. bibehåller sin nuvarande form.Likaså bibehålls den inrättade enheten för internrevision som ett organdirekt underställt generaldirektören. I den löpande verksamheten skall som hittillsgeneraldirektören ensam vara högsta beslutande instans. I den nuvarandeorganisationen biträds generaldirektören vid sitt beslutsfattande av en direktion,bestående av cheferna för de sex huvudavdelningarna i centralförvaltningen.Även i den nya organisationen generaldirektörens närmastemedarbetare skall ingå i en direktion. Omfattningen av direktionen har dockinte preciserats i organisationsförslag. Beträffande styrelse föreslås ingenändring. 4.3 Personalinflytande i den nya organisationen är en av de myndigheter som i samarbete meddelegationen för föivaltningsdemokrati, DEFF, prövar olika typer av utvidgat medinflytandeför personalen. Den föreslagna organisationen syftar till en långtgående delegering och decentralisering till lokalnivå. Därigenom skapas ökade förutsättningar för personalens medinflytande påbeslutsprocessen på olika nivåer i organisationen. Ett sådant utvidgatpersonalinflytande har särskilt utretts av , varvid utgångspunktenhar varit de synpunkter och förslag som framlagts av DEFF i dess olikarapporter. Personalinflytandet på central, regional och lokal nivåföreslås sålunda omfatta icke avtalsbara frågor inom personaladministration,organisation och rationalisering, verksamhetsplanering samt teknisk ochadministrativ utveckling. När del gäller beslut i dessa frågor avses personalenkomma att utöva sitt inflytande i företagsnämnder och utskott tUl nämnderna. Företagsnämnderna skall därvid besluta i större ochviktigare ärenden. Utskott inrättas för vissa ärendetyper. Genom attbeslutsfattande knyts tiU företagsnämnderna och utskott lill dessa fårnämnderna en helt annan karaktär och annat inflytande än vad som gäller inuvarande organisation. Nämnden kommer emellertid inte bara alt vara ett renodlatbeslutande organ utan den bibehåller också uppgifter när det gäller informationoch samråd. Verksrepresentanter skall utses av resp, förvaltningschef,medan personalrepresentanterna skall utses av personalorganisationerna blandanställda inom resp. förvaltningsområde. Som nämnds beslut skall gälla denmening, vUken flertalet enar sig om. Vid Uka röstetal skall gäUa den mening sombiträds av ordföranden, vilken skall vara vederbörande förvaltnings chef. Den närmare utformningen av den utvidgadeföretagsdemokratin kommer att avgöras i samråd mellan ochpersonalorganisationerna. Det system för personalinflytande, som därvidinförs, kommer att få karaktären av försöksverksamhet, vilken kommer att bliföremål för kontinuerlig uppföljning och utvärdering av verket i samråd medpersonalorganisationerna. 4.4 Genomförande och konsekvenser 4.4.1 Tidsplan för genomförandet Som framgår av beskrivningen av den föreslagnaorganisationen innebär denna omfattande förändringar i sättet att arbeta inomhela och föranleder speciellt inom centralförvaltningen storaförändringar av organisationen. Det är därför naturligt att räknarmed för genomförandet av den nya organisationen. Det kommer attkrävas tid för att utforma detaljema i organisationen, noggrant gå igenomrollfördelningen mellan olika enheter och befattningshavare i den föreslagnaorganisationen och utbilda berörd perso- nal, samt inte minst för alt i intimt samarbete medpersonalorganisationerna lösa de personalpoUtiska problem som blir en följdav en så genomgripande omorganisation. Beträffande den sistnämnda frågan harredan nu tillsatts en samarbetsgrupp med företrädare för ochpersonalorganisationerna. Med hänsyn till det anförda anser , att deorganisatoriska förändringarna måste genomföras stegvis. I vissa fall måste nyasystem tiUålas fungera paralleUt med de gamla. Detta åstadkomsgenom att i ett inledningsskede de nya styrsystemen inarbetas i enprojektorganisation. Som projektledare för projektgrupperna engageras sådanapersoner, som är avsedda alt ingå som chefer för de olika enheterna i den nyaorganisationen. räknar med ett genomförande i tre steg. Underförsta steget fram förstärks bl. a, ekonomifunktionenpå oUka nivåer. Staben för långsiktig planering och vissa delar av denföreslagna centrala rationaliseringsstaben bildas. Vidare etableras inom materidförsörjningsområdeten särskild enhet for renoveringsverksamheten. Viss ändring av driftavdelningengörs och delegering och decentralisering av vissa delar avpersonaladministrationen genomförs. Under det första steget skapas sålundaviktiga förutsättningar för den fortsatta omorganisationen. Under det andra steget inrättas rörelsegrens- och nätplaneringsenheterna, slutförs omorganisationenav ekonomiavdelningen och materidförsörjningsenheten, bildas radioenheten,slutförs bildandet av den centrala rationaliseringsstaben, omorganiserasadministrativa avdelningen och entreprenadenheten samt skapas en övergripandeteknisk systemutvecklingsenhet, som sedermera skall ingå i den tekniskaavdelningen. Delegering och decentralisering fortsätter inom bl. Omorganisationen av regionkontoren genomförsoch erforderliga förändringar görs av ra-dio-fjärrnätsomrädenas organisation.Efter de nämnda åtgärderna upplöses driftavdelningen. Under det tredje steget till början av 1980-lalet genomförs resterande delar av omorganisationen. Den tekniska avdelningeninrättas i sin slutiiga utformning, och delegering och decentraliseringavseende projekteringsverksamheten slutförs. Efter dessa åtgärder upplösesprojekterings- och utvecklingsavdelningarna. De organisatoriska förändringarnai tredje steget planeras i huvudsak bli genomförda . Dentekniska avdelningen beräknas emellertid vid inrättandet komma att varaöverdimensionerad. Av denna anledning krävs en plan för hur personalstyrkan vidavdelningen successivt skall reduceras genom omplacering och naturlig avgång.Den slutiiga anpassningen av personalstyrkan torde mot denna bakgrund kunnavara genomförd först . 4.4.2Ekonomiska konsekvenser in. Denföreslagna organisationen kombinerad med ett effektivt styrsystem bör enligtteleverket ge en stark effektivisering av hela verksamhet. Det äremellertid inte möjligt att precisera dessa effektivitetsvinster i ekonomiskatermer. har emellertid gjort en relativt grov beräkning av de renakostnadsbesparingarna. Delegeringoch decentralisering tUl regional och lokal nivå m. m. beräknas innebära, attarbetsuppgifter motsvarande ca 1 000 personer bortfaller i centralförvallningen.Även om delegering och decentralisering medför ett visst ökat resursbehovfrämst på lokal nivå, beräknas delta ökade behov att till största delen kunnamötas genom rationaliseringsinsatser. Utöverde 1 000 personerna beräknas pågående kostnadsöversyn vid centralförvaltningenpå sikt kunna leda till förenklingar i arbetsratiner m. m., som uppskattasmotsvara ett minskat personalbehov av minst 500 personer. Totalt förutsessålunda en minskning av personalbehovet i centralförvallningen på 1 500 personer,alt jämföra med den tidigare redovisade personalstyrkan där på 3 260 personerden . Olikarationaliseringsåtgärder vid regionkontor, förrådskontor och ra-dio-fjärmätskontorberäknas därutöver kunna ge ett minskat personalbehov på ca 300 personer. Totaltför hela verket beräknas sålunda pågående kostnadsöversyn och den nyaorganisationen ge ett minskat personalbehov på ca 1 800 personer, motsvarandeen årlig kostnadsbesparing av storleksordningen 100 milj. kr. Det bör påpekasdels alt denna kostnadsbesparing beräknas få full effekt först i början av1980-talet, dels att den är baserad på nuvarande verksamhetsvolym och nuvaranderörelsegrenar. Nya rörelsegrenar och en ökning av verksamhetsvolymen kan kommaatt kräva resurser centralt som gör att de faktiska reduceringarna inom centralförvallningenblir mindre än vad som här angetts. Det bör dessutom ånyo påpekas, att även omde angivna kostaadsbesparingarna är mycket stora, är det inte omöjligt attvinsterna genom en ny organisation och ett bättre och effektivare ekonomisktstyrsystem kommer att bli ännu större. Televerketsförslag till ny organisation har fått ett positivt mottagande av det femtiotalremissinstanser som inkommit med yttranden. Ettflertal instanser tar upp telekommunikationernas stora betydelse för samhällsutvecklingen.Flera länsstyrelser betonar den regionalpolitiska betydelsen av goda telekommunikationer.Länsstyrelsen i län påpekar speciellt att den av statsmakternabeslutade omlokaliseringen av statlig förvaltning ställer stora och ökade kravpå fullgoda telekommunikationer till och mellan orter, som får omlokaUseradeverksamheter. Överbefälhavaren m. fl. betonar betydelse förtotalförsvaret. Några remissinstanser tarupp frågan om samhällsekonomisk kontra företagsekonomisk effektivitet ochpåpekar att verksamhet inte får styras helt utifrånföretagsekonomiska värderingar. Statskontoret framhåller alt det åvilarteleverket att även beakta de samhällsekonomiska och sociala konsekvenserna avsin verksamhet. anser att det i ett styrsystem förteleverket måste byggas in servicekriterier och andra instrument så att de samhälleUgakraven och målsättningarna får ett avgörande inflytande på stymingen avteleverket. Principerna bakom detframlagda organisationsförslaget ökad delegering, decentralisering och effektivitet tillstyrks eller lämnas utan erinran av samtUga remissinstanser. Riksrevisionsverketnoterar med stor tillfredsställelse strävanden att effektiviserasin verksamhet och stödjer helt grandprinciperna bakom organisationsförslaget.Länsstyrelsen i anser att förslaget tiU decentralisering Uggeri Unje med de regionalpolitiska ambitionerna och kan ses som ett värdefulltkomplement till omlokalisering av hela ämbetsverk och andra statligaverksamheter. Den föreslagna malrisorganisalionen med geografiska resultatenheter, produktinriktade centrala resultatområdenoch funktionella staber tas upp av några remissinstanser. påpekaratt en malrisorganisation av denna typ kan leda till konflikter av skilda slag,särskilt om de produktinriktade resp. de geografiskt baserade enheternasprimära intressen är motstridiga. Å andra sidan är detta en problematik somalltid finns i organisationer av karaktär. I en matrisorganisationlåter man denna problematik komma tUl uttryck i StäUet för att bortse från den. Statskontoret konstateraratt en redovisning av de kriterier som föranlett att välja det föreslagnaorganisationsalternalivet skulle ha underlättat förståelsen för och bedömningenav den föreslagna re-sultatenhelsorganisationen. Statskontoret tillstyrker dockalt denna prövas inom , även om speciella förutsättningar inomoffentlig förvaltning begränsar resultatenhetsprincipens effektivitet.Fördelarna i form av bl,a, ökade möjligheter tiU decentralisering och delegeringmotiverar enligt statskontoret att principen prövas. anseratt ett grundläggande problem för är att skapa en organisation somsamtidigt tillgodoser krav på decentralisering och samordning.Riksrevisionsverket har inget att invända mot att man löst detta problem genomatt i matrisform kombinera resultatenheter och resultalområden. Verket haringen invändning mot den förändrade rollfördelningen meUan teleområden, regioner och centralförvallningmen framhåller dock liksom domänverket att rollfördelning och faktisktresultatansvar mellan resultatenhets-chefer och resultatområdeschefer delvis äroklara. anser det viktigt att i det fortsattautredningsarbetet preciserar organisationen i dessa avseenden. Handdskamrarnai och påpekar vikten av att chefernas roller inarbetas genomrollspel. Liknande synpunkter förs fram av . Enspeciell fråga när det gäller rollfördelningen är regionkontorens ställning iorganisationen, vilken tagits upp av flera remissinstanser. Överbefälhavarenär orolig för regionchefemas minskade inflytande och oklara ställning i denföreslagna organisationen. Statskontoretpåpekar att utredningar pågår inom för att klarläggarollfördelningen mellan regionchefer och rördsegrenschefer vad avserförhållandet till teleområdena. Statskontoret anser denna fråga vara av så storbetydelse alt den borde ha utretts innan principförslaget lagts fram och kan påföreliggande material inte tillstyrka alt principbeslut fattas på denna punkt.Postverket ifrågasätter om inte den funktion som regionkontoren fått iorganisationsförslaget kan delas upp på centralförvaltning och teleområden.Liknande tankegångar förs fram av som anser att det närmareborde utredas om inte den regionala förvaltningen kunde avskaffas och det i stäUetkunde skapas ett jämfört med nuläget färre antal teleområden. Riksrevisionsverketvill dock inte motsätta sig den föreslagna organisationen och betraktar sillförslag som ett tänkbart framtida utvecklingssleg av organisationen. Sundsvallskommun föratsätter alt regionkontoret i den norra regionen får ligga kvar i ,och alt inga mera påtagliga personalinskränkningar sker där. Närdel gäller de föreslagna landsomfattande resultatenheterna tillstyrks ellerlämnas utan erinran förslaget om en särskild radioenhet. anseratt radiofrågorna kommer all fä en bättre behandling inom med denföreslagna organisationen. Statskontoret har ingen erinran mot attradioverksamheten inplaceras som en särskUd enhet under generaldirektören menär inte beredd att nu ta ställning till radioenhetens interna organisation.Riksrevisionsverket kan godta förslaget om en central radioenhet och har inteheller någon invändning mot den föreslagna interna organisationen för enheten. stödjer förslaget och anser att den föreslagna organisationen kommeratt underlätta kontakterna mellan och . Närdel gäller den föreslagna entreprenadenheten anser att det äroklart vUka husbyggnadsfrågor som skall överföras från den nuvarandehusbyggnadssektionen inom projekteringsavdelningen till entreprenadenheten ochdärigenom omlokaliseras till Kalmar.Länsstyrelsen i län viU att den beslutade omlokaliseringen till Kalmarskall ske i samband med omorganisationen, som beräknas bli genomförd underförsta . i anser alt manbör klargöra hur den beslutade omlokaliseringen till påverkar denföreslagna organisationen. Vadbeträffar materielförsörjningsenheten anser att dennasställning som resultatenhet medför risker för suboplimering. Verket framhålleratt det bör eftersträvas en gemensam resultatinriktning mellan enheten och deresultatenheter, som den skaU betjäna. I sammanhanget tar länsstyrelserna ilönköpings, och upp vissa frågor i anslutaing lillden inom pågående utredningen av den framtida förrådsorganisalionen. Vissaremissinstanser har synpunkter på de föreslagna centrala stabsenheterna. Överbefälhavarenhar ingen erinran mot att försvarsenheten placeras inom den föreslagnaadministrativa avdelningen, och även överstyrelsen för ekonomiskt försvar anserdetta vara en lämplig lösning. Styrelsenför teknisk utveckling tillstyrker en central teknisk avdelning. Beträffandedenna avdelning anser , som tidigare nämnts, att det är oklartvilka arbetsuppgifter inom den nuvarande husbyggnadssektionen som skallöverföras till enlreprenadenheten och vilka som skall överföras till dentekniska avdelningen. Styrelsen anser alt det krävs centralt placeradehusbyggnadsexperter även inom . betonar vikten avatt i samband med förhandlingar det inom finns central expertis påfrågor av driflteknisk karaktär. påpekar att det stora antalet enheter, som är direktunderställda generaldirektören, ställer krav på en stark koncern-planering,vilket verifieras av erfarenheter från privata förelag som infört liknandeorganisationer. i sin lur anser att relationerna mellan staben förlångsiktig planering och resultatområden/resultatenheter bör klarläggas.Enligt verkets mening får planeringsenhelen inte bli alltför styrande, eftersomdet då finns risk för att ddegerings- och decentraliseringssträvandena kommeratt trängas undan till förmån för centrala beslut. Arbetarskydds-och arbetsmiljöfrågorna har tagils upp av några remissinstanser.Arbetarskyddsstyrelsen finner det värdefullt alt dessa frågor uppmärksammatsoch att föreslagit centrala resurser härför. Styrelsen tUlstyrkerdärför en central enhet. När det gäller den organisatoriska inplaceringen avenheten, anser statens personalnämnd det olämpligt att bibehålla en splittringav arbetsmiljöfrågorna inom centralförvaltningen genom att placera frågor ompersonalhälsovård och annan personalsodal verksamhet inom administrativaavdelningen och arbetarskydds- och arbetsmiljöfrågor inom rationaliseringsstaben.Nämnden hävdar att det krävs ett intimt samarbete mellan sociala, tekniska ochmedicinska områden för att verksamheten skall fungera och föreslår därför attäven arbetarskyddsfrågorna förs till den administrativa avdelningen. Ettstarkt skäl till delta är också, enligt nämnden, att arbetsmiljöåtgärder inteskall fungera vid sidan av övrig personaladminislrativ verksamhet. ÄvenSveriges akademikers centralorganisation () anser att frågan omarbetarskydd och övrig personalhälsovård bör handläggas på samma enhet, inomden administrativa avdelningen. Förslaget om personalinflytandei den nya organisationen har mottagits positivt av de remissinstanser somuttalat sig i frågan.