prop · FW0393 · 1973-12-31 00:00:00 — Paragrafen innehåller också bestämmelser om förfarandetnär awi- Prop.1973: 93 101 kelse frän aktieägarnas företrädesrätt att tecknaskuldebrev föreslås. Bestämmelserna motsvarar med vissa jämkningar i huvudsakvad utredningen har föreslagit. Föreslås avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt skallenligt paragrafen skälen tiU avvikelsen anges i förslaget till emissionsbesluteller i handling som fogas vid förslaget. KaUelse tiU bolagsstämma skall innehållauppgift om den företrädesrätt att deltaga i emissionen som enligt förslagettillkommer aktieägama eller annan. Enligt 123 § aktiebolagslagen skaU kallelse lillbolagsstämma utfärdas av styrelsen i enlighet med bolagsordningensföreskrifier. Kalldseålgär-derna skall enligt föreslagen ny lydelse av nämndaparagraf ha vidtagits senast före såväl ordinäre som extra stämma. Aktieägama måste alltså senast före stämmanunderrättas om den tilltänkta emissionen och om vad emissionsförslagetinnehåller angående aktieägamas eller annans företrädesrätt att tecknaskuldebrev i emissionen. Normalt torde bolagen finna det praktiskt alt skickaul förslag till emissionsbeslut med kallelse till stämman. Det äremellertid enligt paragrafen fuUt möjUgt att underlåta detla och attoffent-Uggöra förslaget tUl emissionsbeslut först före stämman. Om ettbolag, vars akiier är spridda hos aUmänheten, handlar på det sättet, betyderdet att emissionsvillkoren med den begränsning däri som kan föranledas avbeslut enligt 5 § fjärde stycket kommer till allmänhetens kännedom senast envecka före bolagsstämman. Att en emission föreslås blir däremot känt senast envecka tidigare. Som framgår av paragrafen måste också styrelsens motiv föratt föreslå avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt offentliggöras senasten vecka före bolagsstämman. Paragrafen innehåller regler om vilka bestämmelser somskall anges i emissionsbeslut. Uppräkningen i paragrafen är inte uttömmande,paragrafen anger endast vilka bestämmelser som alllid måste intas i emissionsbeslul.Ett bolag kan aUtså mycket väl i ett emissionsbeslul la in ytterligare viUkorutöver de i paragrafen angivna. Emissionens belopp eller högsta belopp ellerdet lägsta och högsta beloppet för emissionen skall enligt punkten anges i emissionsbeslutet. Bestämmelserna i punkten, som har en motsvarighet iutredningsförslaget, innebär att bolaget kan välja mellan att faststäUa endastett maximibelopp för emissionen eller såväl ett minimi- som ett maximibelopp.Det är också möjligt att bestämma att emissionen skall uppgå till ett visstbelopp som varken får över- eller underskridas. Emissionsbeslutel skaU enligt denna punkt ange den företrädesrätt alt deltai emissionen, som tillkommer aktieägarna eller annan, eUer vem som eljest fårdelta i emissionen. Ettbeslut om avvikelse från aktieägamas företrädesrätt alt teckna skuldebrev kanutformas så att företrädesrätten tilläggs en eller flera utomstående eller enviss grupp personer. I så fall måste detta anges i emissionsbeslutet. Det ärockså möjUgt alt utforma ett beslut om avvikelse från företrädesrätt så attnågon företrädesrätt över huvud taget inte skall föreligga. Emissionen kan ioch för sig begränsas så att endast vissa personer eller kategorier personer,t. ex. anställda i bolaget, skall ha rätt att delta i emissionen. Ett bolag kanockså rikta emissionserbjudandet lill allmänheten ulan alt någon tillerkännsföreträdesrätt alt deltaga i emissionen. I likhet med vad som anges i utredningsförslaget föreskrivs i punkten altteckningstiden skall anges i emissionsbeslutet om ett minimibelopp bestäms föremissionen. Har minimibeloppet inte tecknats inom den föreskrivnateckningsliden, är enligt 8 § första stycket emissionsbeslutet förfallet.Liknande bestämmelser finns f. n. i aktiebolagslagen (49 § tredje stycket och61 §). Om företrädesrätt att delta i emissionen skall tillkomma aktieägarna skaUenhgt punkten beslutet innehålla uppgift om den tid inom vilken aktieägareskall begagna företrädesrätten. Enligt aktiebolagslagen g'äller i fråga omnyemission att inte får understiga en månad från beslutetskungörande. Utredningsförslaget innebär att tiden kan begränsas till tvåveckor. Förslaget har på denna punkt kritiserats av bl. a. näringslivet somanser att nuvarande regler om en minimitid på en månad bör behållas. Föregen del vill jag först erinra om alt de i 4 § intagna reglerna innebär altaktieägarna haft minst på sig innan emissionsbeslutet fattades för attöverväga om de skall begagna sin företrädesrätt eller inte. Det synes mig knappastnödvändigt att de skall behöva på sig för alt bestämmasig. Den av utredningen föreslagna minimitiden räknat från dendag då emissionsbeslutet kungjordes synes mig fullt tillräcklig. Ifråga om avstämningsbolag, dvs. bolag som tillämpar förenklad ak-tiehanlering,innebär utredningsförslaget att tvåveckorstiden räknas från avstämningsdagenoch inte för utfärdande av kungörelse om emissionsbeslutet.Avstämningsdagen är den dag då aktieboken avstäms för fastställande av vilkasom är införda i den. Den som på avstämningsdagen är införd i aktieboken,skall anses vara behörig att motta bl. a. emissionsbevis. Avstämningsdagen fårenligt utredningsförslaget inle sättas tidigare än från detökningsbeslulet kungjorts i tidningarna. 1973: 93 103 De nu berörda särskilda reglerna för avstämningsbolag harinte mött någon erinran under remissbehandlingen. För egen del anser jag att debör tillämpas i nu ifrågavarande hänseende. Delta innebär alltså att det föravstämningsbolag kommer att löpa en extra treveckorsperiod, enav-stämningsperiod, inom vilken aktieägare har möjlighet att anmäla sittaktieinnehav för registrering i aktieboken så alt de senare kan utnyttja sinföreträdesrätt att delta i emissiohen. Detta överensstämmer med vad som förnärvarande gäller vid nyemission enligt lagen om förenklad ak-tiehanlering.Enligt 21 § andra stycket nämnda lag får nämligen avstämningsdagen vidkapitalökning inte sättas tidigare än efter den dag då beslutetkungjordes i aUmänna tidningarna. Enligt 7 § fjärde stycket behöver kungörelse i tidningarnainte ske om emissionsbeslutel i dess helhet fattals av bolagsstämma vid vUkensamtliga aktieägare varit företrädda. Särregeln i 7 § fjärde stycket gällerdock inle i fråga om avstämningsbolag. Skall kungörelse i tidningarna inte ske,bör tvåveckorstiden räknas för bolagsstämmans beslut, I enlighet med nu angivna överväganden föreskrivs i fjärdepunkten förevarande paragraf att i emissionsbeslut skall anges den tid inom vilkenaktieägare kan begagna sin företrädesrätt till teckning. Tiden får inteunderstiga från utfärdandet av kungörelse enligt 7 § första stycketförsta punkten eller, i fall som avses i 7 § fjärde stycket, från beslutet, Ifråga om avstämningsbolag skall tvåveckorstiden räknas från avstämningsdagen. Enligt punkten skall emissionsbeslutet angeskuldebrevens nominella belopp, emissionskurs och räntefot. Förslaget bygger på att sådan åtskillnad i dessa hänseendeninle får göras mellan skilda skuldebrev som ingår i samma emission alt de gesolika rätt (jfr 19 § andra stycket). Det är naturligtvis tillåtet alt utgeskuldebrev av olika valör. I emissionsbeslutet skall enligt denna punktanges tiden för skuldebrevens betalning samt den beräkningsgrund efter vilkenvid överteckning de skuldebrev som inle tecknats med företrädesrätt skallfördelas, såvida inte föreskrift har meddelats att fördelningen skall bestämmasav styrelsen. Bestämmelserna har hämtats från utredningsförslaget. I punkten föreskrivs att tid och villkor förutbyte eller nyteckning skall anges i emissionsbeslutel. Tiden för ulb)'te eller nyteckning kan utsträckas överflera är (jfr 17 § första stycket). KonverleringsviUkor kan varieras på många olika sätt. Ettkonvertibelt skuldebrev kan ge borgenären rätt att genom utbyte erhåUa flera Prop.1973: 93 104 Flera obligationer kan erfordras för erhållande aven aktie. Utbytesförhållandet kan anges så alt ett visst nominelltskuldebrevsbelopp svarar mot ett visst nominellt aktiebelopp eller ett visstantal aktier. Konverteringskursen kan också fastställas så alt skuldebreven gerrätt till utbyte mot aktier nominellt motsvarande exempelvis skuldebrevenshalva nominella belopp. En annan metod är alt vid utbytet skall fastställas enviss kurs på aktierna satt i relation till börskursen och att skuldebrevenskall avräknas mot denna kurs till sitt nominella belopp varvid differenser kanutjämnas genom kontant betalning antingen från bolaget till långivaren eUerfrån långivaren till bolaget. Regeln i 1 § fjärde stycket innebär emeUertid enbegränsning i fråga om möjligheterna alt be-slämnia utbytesförhållandena. Är det fråga om skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning, måste teckningsvillkoren anges i emissionsbeslutet. Enligt 1 §andra stycket får teckning av aktierna endast ske mot betalning i pengar. Ettskuldebrev kan ge rätt att teckna flera aktier. Det kan också föreskrivas altdet fordras flera skuldebrev för att innehavaren skall ha rätt att teckna enaktie. Rällen kan naturligtvis också knytas till optionsbevis. Teckningskursen måste anges i emissionsbeslutet. Vidaremåste anges inom vilken tid tecknare skall betala aktien. Reglerna i 17 §innebär att full betalning måste erläggas senast som närmareframgår av 17 §, Utredningen har påpekat alt konverteringslån kan innefattaavsevärda risker för långivarna. Konverteringsrätten är till sitt värdeberoende av hur bolagels ekonomiska förhållanden utvecklas. Medan aktieägarenhar inflytande på bolagets förvaltning genom rösträtt och är skyddad genomakliebolagsrättens regler rörande aktieägarnas övriga rättigheter i bolaget,står långivarna däremot i princip ulan juridiskt inflytande i bolaget.Längivarnas ställning kan påverkas av sådana bolagels åtgärder som kan beslutasav aktieägarna och direkt påverka värdet av aktierna, såsom nyemission avaktier, utgivande av nya konvertibla skuldebrev eller bolagets upphörandegenom likvidation eller fusion. Utredningen har sökt trygga långivarnasställning genom en föreskrift om att emissionsbeslutel skall ange den rätt somskaU tillkomma skuldebrevens ägare för den händelse att aktiekapitalet föreutbytet ökas eller nedsätts eller nya konvertibla skuldebrev utges ellerbolaget upplöses eller upphör genom fusion. Utredningsförslaget har inte föranlett några invändningarunder remissbehandlingen. Prop.1973: 93 105 Utredningsförslaget innebär alt både bolagets ochlångivarnas uppmärksamhet riktas på att långivarnas ställning kan komma attpåverkas genom beslut som senare fattas av aktieägarna. Bolaget får anledningatt utforma villkoren i dessa avseenden så att lånet ter sig tillräckligtsäkert och attraktivt. Enligt min mening tillgodoses härigenom i tillräcklig utsträckninglåntagarnas befogade intressen i sammanhanget. Jag ansluter mig därför tillutredningsförslaget med den modifikation som föranleds av mitt förslag omskuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Enligt förevarande punkt skall i emissionsbeslut anges denrätt som skall tillkomma borgenär eller innehavare av optionsbevis för den händelseaktiekapitalet före utbyte eller nyteckning ökas eUer nedsätts eller nyakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lillnyteckning utges eller bolaget upplöses eller upphör genom fusion. Förändringar i aktiekapitalets storlek eller utgivande avnya obligationer av del slag som avses i denna lag kan påverka värdet av deaktier som skall utlämnas i samband med utbyte eller nyteckning. Ett skydd förskuldebrevsinnehavarna kan åstadkommas genom föreskrift i lånevillkoren om altlångivarna i sådant fall skall få kompensation genom justering avkonverteringskursen eller kursen för nyteckning. I lånevillkoren kan exempelvis föreskrivas attskuldebreven vid likvidation medför rätt till den likvidationskvot som fallerpå akiier, om den är högre än skuldebrevens nominella belopp. För fusionsfalletkan exempelvis skuldebreven tillförsäkras samma rätt som akiier i bolaget,dvs. skuldebrevsinnehavare kan berättigas att erhålla aktier i del bolag varibolaget uppgår. Villkor av den typ som avses i denna punkt kan komma attbli mycket omfattande och invecklade. Är det fråga om en emission utomlandskan emissionsvillkorens omfaltning komma att påverkas av börspraxis i detfrämmande landet. Enligt punkten skall emissionsbeslutel ange detbelopp varmed aktiekapitalet skall kunna ökas genom utbyte eller nyteckning. En begränsning härvidlag följer av 1 § tredje stycket. Omden i lånet medgivna konverlerings- eller nyteckningsrätlen utnyttjas fullt ut,får aktiekapitalet inte ökas utöver det i bolagsordningen angivna maximikapitalet. I punkten föreskrivs att i emissionsbeslutetskall anges det aktieslag vartiU de nya aktierna skall höra, om aktier av olikaslag finns eller kan utges. Är del fråga om ett bolag med både preferensaktier ochstamaktier måste alltså i emissionsvillkoren anges vUket slag av akiier långivarnahar rätt att erhålla genom utbyte eller nytecknmg. InnehåUer bolagsordningeninle bestämmelser om aktier av olika slag är del inle nödvändigt Prop.1973: 93 106 att föreskrifier därom tas in i emissionsbeslutel. Del kanemellertid tänkas att bolaget senare beslutar om nyemission och i sambanddärmed ändrar bolagsordningen exempelvis så att de nya aktierna skall utgörapreferensaktier. I situationer av det nu berörda slaget kan i vissa fall tvekanuppkomma vilket slag av akiier långivarna har rätt att få. Denna fråga kanlösas i emissionsvillkoren. Enligt punkten 8 skall emissionsbeslutet ange denrätt som tillkommer långivarna för den händelse aktiekapitalet ökas och detbör le sig naturligt alt också ge föreskrifter för den nu berörda situationen. Bolagsordningen kan innehålla bestämmelser om omvandlingav aktie från ett slag till annat slag, om inlösen av aktie eller omlösningsrätt vid övergång av aktier. Om förbehåU av detla slag skall gällabeträffande de nya akiier som utlämnas vid utbyte eller nyteckning skall enligtstycket erinran därom tas in i emissionsbeslutet. I fråga om avstämningsbolag föreskrivs i stycket attavstämningsdag skall anges i emissionsbeslutet, om aktieägare skall haföreträdesrätt alt delta i emissionen, och att avstämningsdagen inte får sättastidigare än från det beslutet kungjorts enligt 7 § första stycketförsta punkten. Delta motsvarar vad som gäller enligt 21 § andra stycket lagenom förenklad aktiehantering. Av stycket följer att avstämningsdag inte skallbestämmas n'är beslut fattats om avvikelse från aktieägares företrädesrätt. I avstämningsbolag kommer tiden från det styrelsensförslag till emissionsbeslut blev känt lUl dess tiden för aktieägarnasföreträdesrätt att delta i emissionen har utlöpt att uppgå tUl minst 6 å 7veckor. för andra bolag uppgår till 3 å , eftersomdessa bolag inte behöver iaktta någon avstämningsperiod. Dessa tider avvarierande längd, vilka måste iakttas innan långivare utanför aktieägarnaskrets får möjlighet att delta i emissionen, kan i vissa situationer medförasvårigheter för bolagen att placera lånen. Svårigheter kan uppstå även närföre-trädesr'ått för aktieägarna inte föreligger. Detta sammanhänger med attemissionsvillkoren i princip skall anges fullständigt i förslaget till emissionsbeslut.När villkoren fastställs måste hänsyn tas till det aktueUa ränteläget. Enbedömning måste också göras av risken för ändringar i det allmänna ränteläget,eftersom t. ex. en höjning av diskonto kan medföra att de erbjudnaemissionsvUlkoren inte längre blir lika attraktiva. Svårigheten att göra dennabedömning ökar naturligtvis ju emissionen tar. Det är d'ärför avvikt för bolagen att beslut om vissa på grund av marknadsläget känsliga villkorför emissionen kan 1973: 93 107 fattasi ett så sent skede som möjligt. Detta gäUer kanske främst när lånet skallplaceras utomlands. I syfte alt underlätta situationen för bolagen medgesdärför i förevarande stycke, att bolagsstämman i emissionsbeslutet kan uppdraåt styrelsen att senare besluta om emissionens belopp, emissionskurs, räntefotsamt vUlkor för utbyte eller nyteckning. Tidpunkten då dessa vUlkor senastmåste beslutas är innan teckningen skall påbörjas. Är det fråga om ellavstämningsbolag, som beslutat om emission med företrädesrätt för aktieägare,skall beslut om villkoren fattas senast på avstämningsdagen. Det är ett vanligtförfarande vid emissioner av obligationslån all styrelsen uppdrar åt någon attomedelbart innan emissionen presenteras för teckning bestämma vissa villkor.Det kan tänkas alt svårigheter skulle uppstå att få konvertibla obligationereller obligationer med optionsrätt till nyteckning registrerade vid vissafondbörser, om förfarandet inte har uttryckligt stöd i lag. Praktiska skäl ochhänsynen till utländska börsregler talar sålunda för att i lag införs möjlighetför styrelsen ätt inom sig delegera beslutanderätten rörande emissionensbelopp, emissionskurs, räntefot samt villkor för utbyte eller nyteckning. Behovetav alt på angivet sätt kunna bestämma emissionsvillkor i två etapper begränsaslill sådana fall då obUgationerna skall registreras vid fondbörs eller på annatsätt bli föremål för fondhandel utomlands. Bestämmelserna i förevarande styckehar utformats i enlighet med vad ovan anförts. Av7 § följer att styrelsens eller styrelseledamotens beslut skall kungöras påsamma sätt som bolagsstämmans beslut om emission. Aktieägarna i avstämningsbolagunderrättas därjämte om beslutet i samband med att leckningsfältsbevisöversänds till aktieägarna. I annat bolag skall beslutet översändas lillföreträdesberättigad aktieägare som begär det. Bestämmelserna i fjärdestycket bygger på den principiella uppfattningen att emissionsbeslutet i desshelhet skall fattas av bolagsstämman. Stämman får med andra ord inte överlämnaåt styrelsen att fatta beslut i vissa hänseenden i den mån annat inte följer avlagen. Som framgår av 10 § kan stämman däremot bemyndiga styrelsen att fallaemissionsbeslut. Men i sådant fall skall beslutet i dess helhet fattas avstyrelsen med den möjlighet till delegation inom styrelsen som anges i 5 §fjärde stycket. Paragrafen innehållersärskilda bestämmelser för emission av skuldebrev mot betalning av annanegendom än pengar. Bestämmelserna motsvarar vad som enligt utredningsförslagetgäller vid nyemission mot apport. I huvudsak motsvarar bestämmelserna ocksåvad som gäller vid nyemission mot apport, jfr 50 §aktiebolagslagen. 1973: 93 108 Avde särskilda bestämmelserna om revisorsgranskning framgår att övervärdering avapportegendom är förbjuden. Samma princip gäller vid nyemissionmot apport. ParagrafeninnehåUer besfämmelser om kungörelse av emissionsbeslutet och om underrättelselill aktieägarna. G"ällandelag innebär att bolagsstämmans beslut om aktiekapitalets ökning skall kungörasi allmänna tidningarna och tidning inom ort där styrelsen har sitt säte.Motsvarande bör i princip gälla enligt förevarande lag. Som tidigareframhåUits kan emellertid emissionsbeslul i vissa fall bli mycket vidlyftigabl, a. tiU följd av regleringen i 5 § första stycket 8. En kungörelse avemissionsbeslutet i dess helhet skulle därför kunna medföra storaannonseringskostnader för bolaget. Detta synes mig kunna undvikas utan attinformationsbehovet eftersatts genom att bolaget medges alt kungöra detväsentliga innehållet i beslutet under förutsättning alt kungörelsen i sådantfall innehåUer uppgift om var beslutet hålles tiUgängligt. Första stycketförsta och andra punkten har utformats i etUighet härmed. I tredje punkten avstycket föreskrivs alt kungörelse skall ske även av vad styrelsen eller denstyrelsen inom sig förordnat efler särskilt bemyndigande enligt 5 § fjärdestycket beslutat i fråga om vissa emissionsviUkor. Ärbolaget inte avstämningsbolag, skall enligt stycket beslut som avses i förstastycket utan dröjsmål sändas till aktieägare som begär det och uppger sinpostadress, om aktieägaren skall ha företrädesrätt att teckna skuldebrev iemissionen. Bestämmelsema motsvarar väsentligen vad som gäller vid nyemission,jfr 54 § aktiebolagslagen. Ifråga om avstämningsbolag gäller enligt 24 § lagen om förenklad aktiehanteringatt emissionsbevis skall efter avstämningen utan dröjsmål översändas tillaktieägare i rekommenderat brev eller på annat betryggande s'ätt. Enmotsvarande bestämmelse har i förevarande lag intagits i 11 § tredje stycket. Aktie'ägarei avstämningsbolag har enligt 36 § lagen om förenklad ak-tiehanlering inte rätttill särskild underrättelse från bolaget om nyemission. Det har ansetts varatiUräckligt att aktieägare tiUsläUs teckningsrättsbevis (jfr prop. 1970: 99sid. Inte heller när det är fråga om emission av konvertibla skuldebreveller liknande synes det erforderligt att aktieägarna särskilt underrättas omemission.sbeslutet. Prop.1973: 93 109 tiUräckligt att de får teckningsrättsbevis. Skulleemellertid bolagsstämma med stöd av 5 § fjärde stycket ha uppdragit åtstyrelsen eller den styrelsen inom sig förordnar att bestämma emissionsbelopp,emissionskurs, räntefot eller villkor för utbyte eller nyteckning, börstyrelsens beslut tillställas aktieägare i avstämningsbolag medteckningsrättsbeviset. I dessa hänseenden har aktieägarna nämligen inte kunnatfå information genom att förslag till emissionsbeslut hållils tillgängligt fördem enligt reglerna i 4 §. I enlighet med dessa överväganden föreskrivs i tredjestycket i fråga om avstämningsbolag att beslut av styrelsen eller den styrelseninom sig förordnar rörande emissionens belopp, emissionskurs, räntefot och villkorför utbyte eller nyteckning skall bifogas teckningsrättsbevis när sådantöversänds enligt 11 § tredje stycket. Skulle bolaget ha beslutat om avvikelse från aktieägarnasföreträdesrätt att dellaga i emissionen utsänds inte några teckningsrättsbevistill aktieägarna. För denna situation innehåller lagen inte några regler omoffentliggörande av styrelsens eller styrelseledamotens beslut om emissionensbelopp, emissionskurs, räntefot och villkor för utbyte eller nyteckning. Lageninnehåller inte heller några närmare regler om teckningsförfarandet.Självfallet är att styrelsens beslut i nyssnämnda hänseenden måste delgestecknarna på lämpligt sätt i samband med teckningen. Bestämmelserna om kungörelse syftar lill alt skapagarantier för all aktieägarna informeras. Behovet av information i särskildform föreligger uppenbarligen inte om samtliga aktieägare varit företrädda vidden bolagsstämma som beslutat om emissionen under förutsällning att samtligavillkor för densamma bestämts av stämman. Reglerna om kungörelse och omutsändande av emissionsbeslut synes därför inte böra bli tillämpliga i sådantfall. När det gäller avstämningsbolag bör dock kungörelse ske även om allaaktieägare skulle ha varit företrädda vid stämman, någol som f. ö. är fögasannolikt. Mot bakgrund av det anförda föreskrivs i stycket attbestämmelserna i första och andra stycket inte gäller för annat aktiebolag änavstämningsbolag om samtliga aktieägare varit företrädda vid den bolagsstämmasom beslutat emissionen och emissionsbeslutel inte innehåller bemyndigandeenUgt 5 § fjärde stycket. 1 beslut om nyemission kan som tidigare nämnts intasföreskrifier om teckning av minimibelopp. Har det föreskrivna minimibeloppetinle tecknats, förfaller beslutet om nyemission. I samband med beslutet om 1973: 93 HO nyemissionkan ha fattats beslut om ändring av bolagsordningens bestämmelser rörandeaktiekapitalets storlek. Också beslut om sådan ändring av bolagsordningenförfaller om minimibeloppet inle tecknas (jfr 198 § 1 mom. tredje stycketaktiebolagslagen). Motsvarandebestämmelser bör enligt min mening gäUa vid beslut om emission enligt dennalag. Första stycket innehåller erforderliga bestämmelser härom. Stycketinnehåller utredningens förslag om registrering av emissionsbeslut som avses idenna lag. En emission av konvertiblaskuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning får somföljd att bolagets aktiekapital kan komma alt påverkas utan något beslut frånbolagsstämmans sida i samband med konvertering eller nyteckning. Alt så ärförhållandet kan ha intresse både för kreditgivare och aklieköpare.