prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — (), Svenska gruppen av The InternationalFederation of the och som avlämnat gemensamt yttrande , , som överlämnat yttranden från föreningens folkbibliotekssektion,skolbibliotekssektion, forskningsbibUotekssektion, sektionen för enskildamedlemmar samt specialgruppen för länsbiblioteksfrågor. Dessutom harskrivelser inkommit från . , samt Svenska artisters och musikers intresseorganisation(). Utredningensförslag om ökade statiiga insatser för fonogramproduktionhar tillstyrkts av så gott som samtliga remissinstanser, liksom avkulturrådet. Rådet framhåller att det är nödvändigt att staten gör åtagandenför att balansera det dominerande inflytande som. rent kommersiella intressenhar inom fonögramområdet. TCO, Klys och har också tillstyrkt förslaget omökade statliga insatser för fonogramproduktion men framhåUer att satsningen påfonogrammen inte får gå ut över stödet till den levande musiken. Utredningens förslag att de stathgainsatserna huvudsakligen skall kanaliseras genom IRK har genomgåendetillstyrkts av remissinstanserna. De av utredningen diskuteraderiktlinjerna för produktionens inriktning har i allmänhet mötts avinstämmanden, bl. a. av . Med hänvisning tiU att det ofta kan blisvårt att dra skiljelinjer mellan repertoarkompletterande, informerande ochövrig produktion föreslår TMR att inga särskUda avgränsningar bör göras utöverdem som tillämpas för IRK:s produktion. Utredningens uppfattning att utgivningenmåste garanteras en viss självständighet gentemot t. ex. de organisationer somföreträder tonsättare och musiker delas av , TMR och IRK. Förslaget att IRK försöksvis även skaUarbeta med kommersiell syftning hälsas med tillfredsställelse av TMR, medanriksrevisionsverket framhåller att om produktionen, eller delar av denna, fårett rent kommersiellt syfte, så bör andra krav på kostnadstäckning ställas. StudieförbundetMedborgarskolan anser inte att en statUg utgivning på kommersieU basis ärmotiverad. Attåtgärder för att förbättra distributionenav fonogram är 2* 1973. 1973:1 BUaga 10 42 behövUga understryks allmänt. Förslaget att bibliotekenskall inlemmas i distributionenanser många remissinstanser tilltalande. I likhet med utredningen anserkulturrådet att uppbyggandet av det föreslagnaförmedlingssystemet bör ske successivt. En introduktion av bibliotekensom distributionskanal är enligt rådet förenad med många osäkerhetsmoment. Bl.a. synes förutsättningarna för IRK:s medverkan vid distributionen av fonogram,som andra än IRK producerat, inte vara helt klarlagda. Rådet liksom IRK anserdärför att IRK framåt bör få fortsätta att som experimenteramed olika distributionsformer, däribland distribution över bibUotek,tillämpade på IRK:s utvidgade produktion. Flera remissinstanser poängterar med att biblioteken får en större roll i distributionen även börhålla andra distributionsvägar öppna. Behovet av konsumentinformation om fonogramrepertoar och fonogramapparaturunderstryks av flertalet remissinstanser. , , IRK m. fl. ställersig dock tveksamma till att dessa uppgifter läggs på IRK. Förslaget om ett centralt fonogramarkivhar föranlett många positiva uttalanden. Man håller emellertid med utredningenom att dataarkiveringskommitténs förslag bör avvaktas innan åtgärder vidtas. Beträffande utredningens förslag om attIRK skulle ges medel för att initiera ochge bidrag till forskning inom musikområdet vid andra institutionerframhåller TMR att forskningsresurserna vid IRK inte bör ökas nämnvärt innanställning tagits tUl det totala forskningsansvar som rör utvecklingen inomkultursektorn. för högre musikutbildning anser att IRKendast bör tiUdelas medel till sådan forskning som är vägledande för IRK:sframtida verksamhet. Utredningens förslag att IRK inom ramenför sin verksamhet skall bidra till en önskvärd intensifiering av det nordiska samarbetet mottasmycket positivt, detsamma gäUer förslaget om en g r a -verstudio i anslutning tiU den planeradestora musikstudion vid . Utredningens förslag om ett rådgivande fonogramråd har föranlett uttalanden iolika riktningar. och tillstyrker utredningens förslag ominrättandet av ett särskilt fonogramråd. Likaledes stöder StudieförbundetMedborgarskolan tanken på ett fonogramråd med uppgift att väcka förslag omproduktionsinriktningen. och framhåUer isina yttranden att den föreslagna representationen i rådet företräder intressensom redan finns inom IRK och att det då knappast finns tillräckliga garantierför rådets fristående ställning. anser att rådet börges en starkare stäUning, medförande att producenternas subjektiva repertoarpolitikoch handUngsfrihet begränsas. 1973:1 BUaga 10 43 Enligt TMR:s mening bör fonogramrådetinte i första hand ägna sig åt IRK:s produktion. Rådet bör i stället stimulerainitiativ på hela musikfältet och ta StäUning till produktionsförslag frånolika institutioner, fria grupper m. fl. Slutligenhar Klys i sitt yttrande ifrågasatt om fonogramrådet över huvud taget behövs.Klys framhåller att någon motsvarighet inte finns vid t. ex, teatrarna ellerutställningsverksamheten. Det bör inte heller förbises, menar , att ettsådant råd kan få en styrande effekt som ger icke önskvärda verkningar. Förslaget om särskild bedömargrupp har utsatts för kritik. Bl.a. har framhåUits att det är olämpligt att IRK som producent även skall svaraför en bedömning av fonogrammen. IRK har i sin anslagsframställning /74 redovisat bl. a. följande. IRK har stegvis byggtut sin regionala organisation och räknar nu med att vidutgången av /73 ha regionkontor i , , ,, , och . Den regionalapersonalorganisationen kommer då att bestå av sju regionintendenter, tvåproducenter samt nio sekreterare/ assistenter. skaU tillsvidare administreras från det centrala kansliet i . IRK:s förslag idet följande föranleder förstärkningar avden regionala organisationen med sammanlagt tre producenter, förfrämst skolkonsertverksamhet, och fem sekreterare/assistenter. Vid det centrala kanslieterfordras en vaktmästare och ett biträde för uppgifter till följd av denföreslagna utökade fonogramverksamheten. Regionmusikens andel av skolkonsertverksam heten beräknas under nästa budgetår öka med ca 1 000 konserter. IRK, som anser att verksamheten under nästa budgetår bör byggas ut med ytter ligare lika många konserter, föreslår ökade medel för frUansmusiker. Dessutom föreslås vissa medel för engagemang av några större artist grupper. Institutet bör vidare få möjligheter att erbjuda artisterna bättre gager. (kr.) Med hänsyn till denökade efterfrågan på interna konserter inom vårdanstalter och föreningsliv m. m. föreslår IRK att antaletkonserter med frilansmusiker ökas med ca 950. Regionmusiken beräknas ktmnabidra med ytterligare 150 konserter jämfört med innevarande budgetår (+620 000kr. Medlen för allmän konsertverksamhet räcker f. n. inte tillför några mer betydande insatser i landets musikliv under vin- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 44 terhalvåret.Regionmusiken beräknas öka sina insatser i verksamheten med ca 300 konserter.Med hänsyn till önskemål från arrangörer och undersysselsatta musiker bör medelför ytterligare 210 konserter stäUas tiU IRK:s förfogande. IRK avser härvid bl.a. att etablera regelbundet samarbete med landets symfoniorkestrar.Samproduktioner planeras vidare med och riksutställningar samt medOperan (+847 (K). Behovetav stöd till lokalaoch regionala musikaktiviteterökar. Insatserna för bl. a. amatörorkestrarna, körlivet och jazzmusiken börutvidgas med stöd till ca 25 nya projekt (+139 000 kr. Av den föreslagnaanslagsökningen under produktion av fonogram hänför sig . tiU ökademedel för produktion, . tUl informationskampanj kring den utökadeverksamheten, . tiU forskning samt . till kostnader förfonogramrådet. Därutöver föreslås vissa ökningar för distributionspersonal m.m. (+972 000 kr.) O-alternativet innebär för IRK:s del attambitionsnivån måste sänkas avsevärt och utvecklingen hejdas på viktigaområden. I sitt yttrande över IRK:sanslagsframställning förklarar sig TMR inte under nuvarande förhåUanden kunnagodta en så stor regional utvidgning av personalen som IRK föreslår.Anställningen av nya regionala producenter bör enligt TMR anstå tills enanalys av arbetsfördelningen mellan IRK:s regionintendenter, regionmusikensmusiksekreterare och länsbUdningsförbundens musikkonsulenter företagits samttills förslag behandlats. IRK:suppgifter bör främst koncentreras på de delar av verksamheten, sominte kan tiUgodoses genom utanför institutet verksamma musikproducenter. IRKbör medverka till en ökad spridning av musikutbudet genom de professioneUasymfoniorkestrarna. Andra viktiga uppgifter har IRK inomskolkonsertverksamheten. Skolkonsertverksamheten bör öka med 300 konserter medfrUansmusiker (+830 000 kr. Förallmän konsertverksamhet tillstyrksökade medel för resor, traktamenten och övriga ersättningar i samband med ettökat utnyttjande av symfoniorkestrarna. Vissa samarbetsprojekt med riksteaternoch riksutställningar bör genomföras. (+350 000 kr.) För produktionav fonogram tillstyrks sammanlagt , varav . tiU produktion, . 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 45 I övrigt tUlstyrker TMR endast det begärdabeloppet för automatiska kostnadsstegringar. har i sittbetänkande (SOU 1971: 73) Fonogrammen i musiklivet föreslagit att de statligainsatsema inom musiklivet nu kompletteras med åtgärder inom fonögramområdet.Utredningens förslag är i oUka avseenden av begränsad räckvidd. Utredningenföreslår åtgärder på relativt kort sikt och begränsar sig till de mest angelägnareformbehoven. Förslaget berör främst grammofonskivor samt i viss utsträckningband. Följande huvudområden behandlas, nämligen produktion av fonogram,distribution av fonogram, konsumentinformation om repertoar och apparatur samtdokumentation av ljudande material och musikforskning. De ökade statligainsatserna föreslås i huvudsak bli kanaliserade genom institutet förrikskonserter (IRK), vars nuvarande försöksverksamhet på fonögramområdetdärmed skulle övergå i reguljära former. Defrågor utredningen tar upp är av stor betydelse för verksamheten påmusikområdet. Det är emellertid i nuvarande läge svårt att överblicka hurstatliga åtgärder på fonögramområdet skall sättas in. Utredningen har hellerinte genom sina förslag lagt grunden för någon mer genomgripande och långsiktig lösning av problemen på fonögramområdet.Utredningens förslag bör därför inte nu leda till några bindandeställningstaganden. Motdenna bakgrund är jag inte beredd att nu ta definitiv ställning tiU detstatliga engagemanget på fonögramområdet. I stället vill jag förorda att IRKgenom ett ökat statligt stöd får möjlighet att ytterUgare utveckla sinförsöksverksamhet med produktion och distribution av fonogram. Produktionen vid IRK bör som främstinriktas på att vara repertoarkompletterande och avse utgivning av svenskmusik som är orepresenterad eller ofullständigt representerad på fonogram samtutgivning av fonogram med svensk artister vars konstnärsskap inte kan ansesvara tillräckligt dokumenterat på fonogram. Utredningens förslag om att IRKäven bör ges möjlighet att arbeta med kommersiell syftning kan jag således intebiträda. Ansvaret för repertoarens sammansättning, val av artister m. m. böråvila . De experiment med olikadistributionsformer i syfte att nå nya lyss-narkategorier som IRK redanbedriver bör fortsätta. IRK bör efter en treårsperiod redovisaerfarenheterna av den utökade försöksverksamheten både i vad avser produktionoch distribution av 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 46 fonogramsamt föreslå ytterUgare åtgärder. IRK bör vidare undersöka möjlighetema för attintensifiera det nordiska samarbetet på fonögramområdet. I vad avser IRK:s utvidgadefonogramverksamhet beräknar jag en medelsökning av . för ökadproduktion och . för information om den utökade verksamheten. Totaltsett får fonogramverksamheten därmed en sådan omfattning att en särskildekonomisk redovisning av verksamheten är motiverad. Jag kommer senare att föreslåKungl. Maj:t att meddela bestämmelser för ett redovisningsförfarande. Med hänsyn främst till behovet av vissutvidgning av skolkonsertverksamheten och den allmänna konsertverksamhetenberäknar jag därutöver en ökning av . Allmänna kostnadsstegringarfÖr löner m. m. bör föranleda en medelsförstärkning med . Vad jag här förordat innebär att anslagetbör höjas med sammanlagt . Jag hemställer att Kungl. att tUl Rikskonsertverksamhet /74 anvisa ett reservationsanslag av . för regionmusikenhar i sin anslagsframställning för nästa budgetår bl. a. föreslagit att enpermanent central ledningsorganisationskaU inrättas för regionmusiken. Beredningen av kommitténs förslag ärännu ej avslutad. Jag avser att senare efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet föreslå Kungl. Maj:t att lägga fram proposition omifrågavarande ledningsorganisation. Anslaget till regionmusiken bör därför iriksstatsförslaget föras upp med ett preliminärt belopp. Jag hemställer attKungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Bidrag till regionmusiken för /74 beräkna ettförslagsanslag av . 1971/72Utgift 1 503 331 1972/73Anslag 1 651 000 1973/74Förslag 1 765 000 Maj:t faststäUde den 27 maj 1971stadgar för Musikaliska akedimen. Enligt stadgarna har till uppgiftatt främja tonkonsten och vårda musiklivet. Det ingår vidare i akademiensuppgifter 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 47 attsvara för ledningen av bibUotek. Till är musikhistoriskamuseet knutet. Statskontoret har i uppdragatt utreda frågan om de vetenskapliga bibliotekens inre organisation m. m.Genom beslut föreskrevKungl. Maj:t att MusikaUska bibliotek skuUe innefattas istatskontorets utredningsuppdrag. Berälmad ändring 1973/74 Kansli- och bibliotekspersonal Övrig personal därav engångsutgifter Konferens- och kontaktverksamhet m. m. Bokinköp m. m. 963 000 2 500 20 000 286 000 163 000 145 000 +572 648 + lOOO + 1000 + 28 500 + 108 500 + 80 000 + 62 000 + + + + + Lokalhyror m. m. Inkl. en tjänst som föreståndare vid musikhistoriskamuseet För intendentenGustaf HiUeström som är ansvarig för publikationsverksamhet börvid inrättas en personlig tjänst ilönegrad A 28. Kansliet bör vidare få ökade resurser för kameral service,övertidsersättningar m. m. (+97 283 kr.) Vidakademiens bibliotek behöverlåneexpedUionen förstärkasmed dels en ny tjänst som förste biblioteksassistent, dels en tjänst somexpeditionsassistent i utbyte mot en som expeditionsvakt. Förhandskriftsavdelningen behövs, för att bemästra arbetsuppgifterna i samband meddet internationella käUexikonet RISM, en ny tjänst som förste bibliotekariesamt en sådan ökning av medlen för arvoden att det går att anställa tvåkvalificerade assistenter på heltid. Vid katalogavdelningen behövs en tjänstsom förste bibliotekarie i utbyte mot en som bibliotekarie samt en ny tjänstsom förste bibUoteksassistent. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 48 utomföreslås en ny tjänst som bibliotekarie vid förvärvsavdelningen, en tjänst sombokbindare, en som expeditionsvakt samt särskUda arvodesmedel förinformationsservice, semestervikarier m. m. (+419 162 kr.) Under anslagspostentill expenser har ökade medel föreslagits för bl. a. inredning och utrustningav och bibUotekets lokaler samt för publikationsverksamhet. Debegärda engångsanvisningarna avser instaUation av en lokal telefonanläggningsamt medel för att slutföra arbetet på en alfabetisk musikaliekatalog. Ur anslagsposten tillkonferens- och kontaktverksamhet m. m. bekostas även utgivning av äldretonsättares verk. För att bl. a. skall kunna fortsätta att stödjautgivningen av vissa projekt i faksimiltryck samt arvodera en orgelkonsulentbehöver posten ökas med sammanlagt . Med liänsyn till destigande litteraturpriserna och bindningskostnaderna bör anslagsposten tUlbokinköp m.m. räknas upp . Posten bör vidare ökas med . förinköp av orkestermaterial för Sveriges orkesterföreningars riksförbundsverksamhet. (+56 000 kr.) Vid en reducering enligt O-alternativetföreligger risk för att tjänster får dras in antingen vid eller vidakademiens kansli samt att bevakningen av lokalerna får eftersättas m. m. Med hänsyn till att bibliotekskaU tillgodose ett riksbehov anser rådet att en upprustning av verksamhetenpå vissa punkter är mycket angelägen. bör enligt rådet få en förstebiblioteksassistent vid låneexpeditionen samt de begärda medlen för inköp ochinbindning av böcker och musikalier m. m. och för inköp av material förorkesterföreningarnas verksamhet. För extrapersonal vid kansliet och bibUoteket tillstyrks sammanlagt . (+ .) Statskontoret konstaterar i sitt yttrandeatt flertalet av de frågor aktualiserar i sin anslagsframställningendast indirekt berör bibliotekstekniska och administrativa problem av den artverket har att behandla inom ramen för sitt uppdrag. Statskontoret räknar medatt i början av detta år kunna lägga fram förslag till åtgärder beträffandeakademiens bibliotek. Med hänvisning till sammanställningenhemstäUer jag att Kungl. Maj;t föreslår att till /74 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 1971/72 Utgift 171 682 1972/73 Anslag 1300 000 1973/74 Förslag 1300000 Från dettareservationsanslag utgår i enlighet med statsmakternas beslut (prop. 1971: 47,KrU 1971: 14, rskr 1971: 206) stöd tiU kulturtidskrifter och ideellatidskrifter. Enligt kungörelsen (1971:681) om tidskriftsstöd skall stödethandhas så att det främjar hög kvalitet och mångfald i utbudet av åsikter ochbehandlade ämnen. Stöd utgår i form avgrundbidrag, projektbidrag och stödköp. Grundbidrag kan utgå tiU ägare avsådan kulturtidskrift för vUken intäktema ej täcker utgifterna och för varsutgivande ägaren inte har tillräckligt stöd från annat håU. Projektbidrag kanutgå för utarbetande av essä eUer artikelserie för kulturtidskrift eller ideelltidskrift. Med stödköp avses tilldelning av medel till statUg eller kommunalmyndighet för prenumeration på kulturella och ideella tidskrifter. Tidskriftsstödet administreras avtidskriftsnämnden, som består av ordförande och sex andra ledamöter, utsedda avKungl. Beräknad ändring 1973/74 Föratt medge bidrag till ytterligare kulturtidskrifter samt högre bidragsbeloppbör medlen för grundbidrag ökas. Erfarenheterna avsystemet med stödköp är mycket positiva. Nämnden anser att denna stödform börsuccessivt utvidgas. Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med oförändrat belopp. Med hänvisning till sammanstäUningenhemställer jag att Kungl. att till Tidskriftsstödför /74 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag I 299 000 1690 000 Från detta anslag utgår ienlighet med statsmakternas beslut (prop. 1972: 36, KrU 1972: 13, rskr 1972:141) bidrag tiU Svenska filminstitutets E-fond och H-fond. grundades genom 1963 träffat avtal mellan svenska statenoch filmbranschens organisationer. Stiftelsens verksamhet finansieras genom enavgift om på bruttobiljett-intäkterna vid de större biograferna. Avgiftsmedlenskall enligt avtalet användas dels till en intern resursomfördelning inomfilmbranschen, dels till filminstitutets förvaltningskostnader m. m. I enUghet med en på våren1972 beslutad revision av filmavtalet skall fr. o. m. innevarande budgetår en nyfond för selektivt förhands-stöd tiU produktion av långfilm byggasupp genom att bl. a. den nuvarande ersättningen till svenska filmproducenter iförhållande till bruttobiljettintäkterna (A-fonden) successivt trappas av föratt helt upphöra fr. o. m. /75. De till H-fonden avsatta medlenfördelas lika mellan två fondstyrelser varav den ena består av fyrarepresentanter för filmbranschen och en för filmarbetarna och den andra av fyrarepresentanter för filmarbetarna och en för filmbranschen. Det statliga bidragettill H-fonden utgår innevarande budgetår med ett belopp som motsvarar denavtalade avtrappningen av A-fonden för samma budgetår. Hälften av filmstödetfrån H-fonden utgörs i enlighet härmed av statsmedel. Det statliga bidragettill filminstitutets E-fond avser att avlasta en del av det bidrag somfilminstitutet enligt avtal med staten har att erlägga för dramatiskainstitutets utbildning inom biograffilmens område. ändring 1973/74 Bidrag tiU E-fonden Bidrag tUl H-fonden 532 000 767 000 -532 000 + 923 000 Det statliga bidraget tiUfilminstitutets H-fond bör utgå med ett belopp som motsvarar avtrappningen avA-fonden under nästa budgetår. I likhet med filminstitutet beräknar jag enökning av det statliga Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 51 bidraget till institutets H-fond för selektivt förhandsstödtUl produktion av långfilm med ett belopp som motsvarar den fortsattaavtrappningen av A-fonden under nästa budgetår. Det medelsbehov som innevarandebudgetår erfordrats för bidrag till institutets E-fond beaktas i det följandeunder det särskilda anslaget till dramatiska institutet. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tiU Filmstöd /74 anvisa ett anslag av . Bidrag tiU särskUda kultureUa ändamål 1971/72 Utgift 24 728 092 Reservation 347 996 1972/73 Anslag 24 700 000 1973/74 Förslag 27 700 000 Ur dettareservationsanslag, som första gången anvisades för /65, utgårbidrag efter beslut av Kungl. Maj:t i varje särskilt faU. Disposition av anslaget 1972/73 Norrbottenslänsteater för turnéverksamhet 140000 Drottningholmsteatermuseum för föreställningsverksamhet 460000 Teater-och musikrådet för fördelning på olika teaterändamål 1 345 000 Teater-och musikrådet för stöd åt svenskt sceniskt verk 400 000 för verksamheten vid centrumbildning på teaternsområde 105000 Yrkesorkestrar (inkl.orkesterverksamhet i och ) 10888 000 Teater- och musikrådetför bidrag till körer och körförbund 285000 informationsverksamhetrörande svensk musik 85000 Teater- och musikrådetför fördelning på olika musikändamål 342000 Svenska musikerförbundetför verksamheten vid centrumbildning på musikens område 66 000 12 712 000 Ba Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 52 Konst och u t s t älln in gs ve rksam h e t Försöksverksamhet med riksutställningar och konstförsäljning 5090 000 Vissa konstskolor förverksamheten 270000 Konstnäremas riksorganisation för verksamheten vid centrumbildning på bUdkonstens område 115 000 för kurser och seminarier 25000 Föreningen informativ och kontaktskapande verksamhet 88 000 författarförbundför verksamheten vid centrumbildning på litteraturens område 225 000 För tiden efter re serverade medel 420000 De bidrag som av Kungl.Maj:t anvisas ur detta anslag grundas på ansökningar som i aUmänhet ges in ifebruari. Vissa ansökningar om bidrag för nästa budgetår har emellertid redankommit in. Stift elsen teatermuseumbegär för föreställningsverksamheten 1973 ett sammanlagt bidragom . från staten samt landsting och kommun. Teater- och musikrådetföreslår i sitt yttrande över stiftelsens ansökan att statsbidraget höjs till500 . i utnyttjas som gästspelsscen för svenska ochutländska teatrar. Huvudman för gästspelsverksamheten är Svenska riksteatern.Teater- och musikrådet föreslår i sin anslagsframställning ett bidrag tillriksteatern om . för denna verksamhet. Teater- och musikrådetfördelar medel tUl vissa allmänna teaterändamål, nämligen bidrag tillFöreningen dramatik. Svensk teaterunion-Svenska och (. ), stöd åt svenskt sceniskt verk (. ),bidrag till uppsättningskostnader och utrustning för teater- och dansgruppermed verksamhet utanför de större teaterinstitutionerna, till sommarspel, tUlstudiebesök och andra pedagogiska ändamål, deltagande i teaterkonferenser,teaterfestivaler o. d. samt till nordiskt teaterutbyte ochteatersamarbete inom Nordkalottområdet (. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 53 Teater- och musikrådet föreslår för nästabudgetår en ökning med . för dessa ändamål. Av ökningen avser 770 000kr. ökat stöd åt teatergrupper med verksamhet utanför de större teaterinstitutionernaoch . ökat stöd åt svenskt sceniskt verk. 2.M u s i k och dans Destatsunderstödda yrkesorkestrarna ärStockholms filharmoniska orkester (.) samt orkestrarna i (. ), (l . ), (. ), Hel singborg (.) och (). De av Kungl. fastställda bidragen utgår från en viss volym på verksamheten.