prop · FW0348 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Mai:ts proposition angående uttaget av avgifter till försäkringen förtilläggspension och till den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen; givenStockholms slott . Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver socialärenden, föreslå att bifalla de förslag, om varsavlåtande tUl föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att avgiften tUl försäkringen för tilläggspension (ATP)för skall bibehållas på av det pensionsgrundande löneunderlageti stället för att, som tidigare fastställts, höjas till . För år 1975föreslås ATP-avgiften utgå och för åren 19761979 . Vidareföreslås att avgiften till den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen bestämstill för i stället för tidigare fastställda . Detta lägreavgiftsuttag föreslås gälla även för åren 19751979. 1 1973.1 saml Nr 48 Lagom ändring i lagen (1968: 243) om procentsatsen för uttag av avgift under åren19701974 till försäkringen för tilläggspension Härigenomförordnas, med ändring av vad som föreskrivits i lagen (1968: 243) omprocentsatsen för uttag av avgift 1974 till försäkringen förtUläggspensioni, att den i 19 kap. 5 § lagen (1962: 381) om allmän försäkringnämnda procentsatsen för uttag av avgift tUl försäkrmgen för tiUäggspensionskaU för utgöra tio och en halv procent. Dennalag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgiftutkommit från trycket i . Lagom procentsatsen för uttag av avgift till försäkringen förtilläggspension Härigenomförordnas, att den i 19 kap. 5 § lagen (1962: 381) om aUmän försäkring nämndaprocentsatsen för uttag av avgift till försäkringen för tilläggspension skallför utgöra tio och tre fjärdedels procent och för vart och ett av åren19761979 . Lagom ändring i lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring Härigenomförordnas, att 39 § lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring skall ha nedanangivna lydelse. Försäkringsavgiftskall utgå efter procentsats, som fastställes av Konungen med riksdagen.Procentsatsen skall vara så avvägd, att avgifterna i förening med andratillgängliga medel förslå till bestridande av 1.ersättningar på grand av obligatorisk försäkring enligt denna lag, lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i arbete och lagen (1929: 131) om försäkringför vissa yrkessjukdomar, 1Senaste lydelse 1972: 715. " Senaste lydelse 1971: 280. 1973: 48 3 2. kostnader som föranledas avbestämmelserna i lagen (1955: 469) angående omreglering av vissa ersättnuigarenligt lagen (nr 235) om försäkring för olycksfall i arbete m.m., lagen (1962: 303) om förhöjning av vissa ersättningar i anledning avyrkesskada m. m. och lagen (1967: 919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntorm. 3. förvaltningskostnader, samt 4. erforderlig fondering. Medförvaltningskostnader avses enbart omkostnaderna för försäkringsrådets ochriksförsäkringsverkets verksamhet beträffande obligatoriskyrkesskadeförsäkring. Konungen fastställer med hur stor del avförsäkringsavgifterna som skall anses svara mot förvaltningskostnader. Beslutom den procentsats, som Beslut om den procentsats, som skall tillämpas , samt skall tillämpas , samt om förvaltningskostnadsandelen om förvaltningskostnadsandelen skall fattas senast skall fattas senast . Riksför- ringsverket skall säkringsverket skall framlägga förslag tUl procentsats framlägga förslag till procentsats och förvaltningskostnadsandel för och förvaltningskostnadsandel för nästföljande , i den mån be- nästföljande , i den mån be slut härom icke redan fattats. slut härom icke redan fattats. Dennalag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgiftutkommit från trycket i . Lagom ändring i lagen (1971: 281) om procentsatsen för uttag av avgift under åren19721974 till yrkesskadeförsäkringen m. m. Härigenomförordnas, med ändring av vad som föreskrivits i lagen (1971: 281) omprocentsatsen för uttag av avgift tiUyrkesskadeförsäkringen m. m., att den i 39 § lagen (1954: 243) omyrkesskadeförsäkring nämnda procentsatsen för uttag av försäkringsavgift skallför vara 0,25 och att av försäkringsavgifterna en sextondedelskall anses svara mot förvaltningskostnader. Dennalag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgiftutkommit från trycket i . Lagom procentsatsen för uttag av avgift tillyrkesskadeförsäkringen m. m. Härigenomförordnas, att den i 39 § lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring nämndaprocentsatsen för uttag av försäkringsavgift skall för åren 19751979 vara 0,25och att av försäkringsavgifterna en sextondedel skall anses svara motförvaltningskostnader. Utdragav protokollet över socialärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådels övriga ledamöter fråga om uttaget av avgifter till försäkringenför tilläggspension och till den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen ochanför. Vid1968 års riksdag fastställdes de procentsatser efter vilka avgifter tilltilläggspensioneringen (ATP) skaU utgå imder åren 19701974. Riksförsäkringsverkethar i enlighet med bestämmelsen i lagen (1962: 381) om allmän försäkring iskrivelse lagt fram förslag angående avgiftsuttag underåren 19751979. Skrivelsen torde få fogas till detta statsrådsprotokoll sombilaga 1. Vid riksdagfastställdes nya finansieringsregler för den obligatoriskayrkesskadeförsäkringen. fastställdes avgifterna tUl denna försäkringför åren 19721974. I enlighet med gällande bestämmelse har riksförsäkringsverketi skrivelse lagt fram förslag angående avgiftsuttag ochförvaltningskostnadsandel för den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen för åren19751979. Skrivelsen torde få fogas tUl detta statsrådsprotokoll som bilaga2. Efter remiss har yttrandenöver förslaget angående uttag av avgift till tilläggspensioneringen avgetts avförsäkringsinspektionen. Svenska landstingsförbundet.Svenska arbetsgivareföreningen (), Handelns arbetsgivareorganisation (HAO),hantverks- och mdustriorganisation (SHIO), (), i (LO), () och akademikers centralorganisation (). Vidarehar yttranden över förslaget angående uttag av avgift till yrkesskadeförsäkringenavgetts av försäkringsinspektionen, , . , , , , , , TCO ochSACO. Gällandebestämmelser m. m. Försäkringenför tUläggspension (ATP) finansieras genom avgifter på inkomst avförvärvsarbete. Bestämmelsema härom återfinns i 19 kap. 1, 3 och 5 §§ lagen(1962: 381) om alhnän försäkring (AFL). Avgiftför inkomst av anställning betalas av arbetsgivaren. Avgiften beräknaskollektivt på summan av vad arbetsgivaren betalat i lön till sinaanställda. Denna summa skall dock först minskas med dels ett belopp,motsvarande det vid årets början gällande basbeloppet multiplicerat medgenomsnittUga antalet arbetstagare , dels för varje arbetstagare dendel av lönen som överstiger basbeloppet. Denna minskningföranleds av att en arbetstagares årslön är pensionsgrundande endast tiU dendel som ligger mellan de två belopp som motsvarar basbeloppet vid årets början(= .) resp. detta basbelopp (=54750 kr.). Från den totala lönesumman skall göras även vissa andra avdrag. Förinkomst av annat förvärvsarbete än anställning skall de försäkrade självabetala en tilläggspensionsavgift, som beräknas på den del av denpensionsgrundande inkomsten som härrör från sådant arbete. Arbetsgivaravgiftoch tUläggspensionsavgift skall utgå med sanuna procentsats av avgiftsunderlaget.Procentsatsen fastställs av Kungl. Maj:t med och skall vara så avvägdatt avgifterna tUlsammans med andra tillgängliga medel täckerpensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och andra utgifter som åvUarförsäkringen samt erforderlig fondering. Avgifterna tillförs allmännapensionsfonden. Beslutom den procentsats som skall tillämpas för ett kalenderår skall fattas senastunder . skall lägga framförslag om procéntsatsema för nästföljande , i den mån uttaget inte redanbeslutats. På grandval av förslag av har avgiftsuttagetsenast fastställts genom lagen (1968: 243) om procentsatsen för uttag av avgiftunder åren 19701974 till försäkringen för tilläggspension (ändrad 1972: 715). Hittillshar fastställts följande procentsatser för avgiftsuttaget förtill-läggspensioneringen. Denobligatoriska yrkesskadeförsäkringen finansieras genom avgifter som betalas avarbetsgivaren. Bestämmelserna härom återfinns i 38 och 39 §§ lagen (1954: 243)om yrkesskadeförsäkring (YFL). Avgiftenberäknas kollektivt på summan av vad arbetsgivaren betalat i löntill sina anstäUda. Vid beräkning av avgiften skall hänsyn inte tas till dendel av varje arbetstagares lön, som överstiger det vidårets ingång gällande basbeloppet, och inte heller till arbetstagare vars lönunder året understigit , såvida det inte är fråga om arbetstagare somavses i 1 § första stycket förordningen (1958: 295) om sjömansskatt. Försäkringsavgiftenskall utgå efter procentsats som fastställs av Kungl. Maj:t med ochskall vara så avvägd, att avgifterna i förening med andra tillgängliga medeltäcker 1. ersättningar på grund avobligatorisk försäkring enligt YFL, lagen (1916: 235) om försäkring förolycksfaU i arbete och lagen (1929: 131) om försäkring för vissayrkessjukdomar, 2. kostnader som föranleds avbestämmelserna i lagen (1955: 469) angående omreglering av vissa ersättningarenligt lagen (nr 235) om försäkring för olycksfall i arbete m.m., lagen (1962: 303) om förhöjning av vissa ersättningar i anledning avyrkesskada m. m. och lagen (1967: 919) om värdesäkring av yrkeskadelivräntor m.m., 3. förvaltningskostnader, samt 4. erforderlig fondering. Medförvaltningskostnader avses omkostnaderna för försäkringsrådets ochriksförsäkringsverkets verksamhet beträffande obligatorisk yrkesskadeförsäkring.Kungl. Maj:t fastställer med hur stor del av försäkringsavgifternasom skall anses svara mot förvaltningskostnader. Beslut om den procentsatssom skall tillämpas samt om förvaltningskoslnadsandelen för sammaår skall fattas senast . skall vartfemte år lägga fram förslag till procentsats och förvaltningskostnadsandel förnästföljande , i den mån beslut härom inte redan fattats. För åren19721974 har avgiftsuttaget bestämts tUl varav 1/20 skall anses svaramol förvaltningskostnader (1971: 281). Dehär beskrivna finansieringsreglerna gäUer fr, o. m, , Enligtbeslut av riksdag (prop. 1971: 22, SfU 1971: 17, rskr 1971: 108) harde tidigare enligt kapitaltäckningssystem beräknade och riskgraderadeförsäkringsavgifterna för den obligatoriska försäkringen ersatts med enhetligaavgifter beräknade enligt ell modifierat fördelningssystem. Avgiften för åren19721974 motsvarar den genomsnittliga avgift som gällde före omläggningen avfinansieringssystemet. Avgiften överstiger den nivå som under eninledningsperiod skulle er- Prop.1973: 48 8 fordrats inom ett strikt tillämpat fördelningssystem.Detla motiverades vid riksdagsbeslut med att försäkringens fonderdärmed kunde bibehållas och bidra till att begränsa behovet avavgiftsuppräkningar . I sina prognoser för ATP-systemels ekonomi harriksförsäkringsverket i första hand visat verkningarna av ett oförändratavgiftsuttag av fr. o. m. fram tUl . Beräkningarna harutförts under alternativa anlaganden om nominell inkomstökning, ökning avkonsumentprisindex och nyplaceringsränta. Följande antaganden har använts. NomineU inkomstökning O 5 6 7 8 9 Ökning av konsumentprisindex O 2 3 4 5 Nyplaceringsränta 4 5 6 7 7,5 8 Vid bedömningen av behovet av avgiftsuttag för åren19751979 har för sin del ansett en ekonomisk utvecklingmed en årlig nominell inkomstökning på , en årlig ökning av konsumentprisindexpå och en nyplaceringsränta på som sannolik. Beträffande befolkningsutvecklingen har verket utgått fråndet antal personer som vid utgången av fanns i den allmänna försäkringensregister. Detta antal har skrivits fram med ledning av statistiskacentralbyråns befolkningsprojeklion Be 1971: 6, Den framräknade demografiskaprognosen visar god överensstämmelse med den prognos som användes vid 1967 årsberäkningar. Den yrkesverksamma befolkningen beräknas vara i stort settoförändrad tUl antalet , medan antalet ATP-pensionärerökar från drygt 700 000 till ca 1 miljon. beräknas antalet i aktiv ålder öka med ca 200 000 ochATP-pensionärerna med ytterligare ca 500 000 lill närmare 1,5 mUjoner. erinrar om att statsmakterna vidtilläggspensioneringens införande förutsatte att finansieringen skulle skeenligt ett modifierat fördelningssystem, innebärande att avgifterna skallberäknas inte endast till att täcka de löpande utgifterna utan dessutom till enviss fondbildning. Fondens storlek regleras inte i lagen. Däremot harstatsmakterna gjort uttalanden härom såväl vid lagstiftningens införande som isamband med beslut om avgiftsuttaget. Det av sjukpenningutredningen i SOU 1972: 60 framlagdaförslaget till beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m. m. innebärbl. a. att sjukpenning och vissa andra kontantförmåner blir pensions- 1973: 48 9 grundande för ATP. Ändras lagstiftningen i enlighet härmed,uppstår ökade anspråk på tilläggspensioneringen, vilket dock först in på1980-talet torde föranleda merkostnader som svarar mot ett ökat avgiftsuttagmed . På lång sikt ökar dessa merkostnader. Riksförsäkringsverkethar ingen erinran mot utredningens förslag att först i ett senare skede täckakostnadema för reformen genom erforderlig höjning av ATP-avgiften. har vid sina beräkningar utgått frånden lagstiftning som gällde vid ingång. Dessutom har verket redovisaten modifierad prognos på grundval av det sedermera fastställda avgiftsuttagetpå för . Allmänna pensionsfondens storlek beräknas av verket tUl ca56 miljarder kr. vid utgången av och till ca . Under antagande av ett avgiftsuttag fr. o. m. samtmed tidigare nämnda antaganden om årlig inkomstökning,levnadskoslnadsutveckling och nyplaceringsränta beräknar verket att fondenkommer att utvecklas på följande sätt (milj. > Vid utgången av resp. år. ' Årets fond i förhållande till årets pensionsutgifler. har på grandval av sina omfattandeberäkningar funnit ett avgiftsuttag på för den följande femårsperiodenvara godtagbart från försäkringens synpunkt. Räknat på den totala lönesummantorde detta i genomsnitt motsvara . Verket föreslår således att uttaget av avgifter till denallmänna till-läggspensioneringen för åren 19751979 fastställs tUl . har gjort olika beräkningar medtiUämpning av följande alternativa antaganden om den framtida utvecklingen avden nominella genomsnittliga inkomstökningen , konsumentprisindex samtnyplaceringsränta. Nominell inkomstökning 5 6 7 8 Ökning av konsumentprisindex 3 4 5 Nyplaceringsränta 4 5 6 7 7,5 8 1973: 48 10 Beträffandeutvecklingen inom det försäkrade personbeståndet har verket utgått frånstatistiska centralbyråns befolkningsprojektion Be 1971: 6. Avgiftsunderlagethar vidare antagits komma att förändras i den omfattning som föranleds av deantagna inkomständringarna. Beräkningarav nytillkommande skadefall har genomförts med tUl-lämpning av skadefrekvenseroch svårhetstal som överensstämmer med motsvarande genomsnittliga värden förskadeåren 19651970. För livräntor har kostnadsspridningen mellan skadeår ochutbetalningsår beaktats. Socialförsäkringsbolagenskall efter avtal med före utgången av överförasina försäkringsbestånd på verket. Hos bolagen kvarståendeersättningsskyldigheter, som kommer att övertas av verket, uppskattas vidingången av ha motsvarat ett kapitalvärde av storleksordningen 500mUj. Vidövergången lUl fördelningsmetodik fr. o. m. uppgick tUl-gångarna iverkets yrkesskadeförsäkringsfond för obligatorisk försäkring till ca 1 045milj. Härtill kom fordringar på grund av skadestånd, utestående avgifterm. m. på tillhopa ca 70 milj. kr. Medräknas de tidigare nämnda 500 milj. kr.uppgick den /72 aktuella fondbildningen för obligatoriskyrkesskadeförsäkring tUl drygt 1 600 milj. kr. Motsvarande årskostnaderutgjorde ca 240 milj. kr. Verketanför att det fr. o. m. inte längre föreligger något direkt krav på attfondbildningen inom yrkesskadeförsäkringen skall vara av en viss bestämdstorleksordning. Den fondbUdning som beräknades föreligga vid övergången tillnuvarande avgiftssystem motsvarar dåvarande kapitalvärdet av försäkringensersättningsförpliktelser med undantag för uppräknings- ochvärdesäkringstillägg. Det för inledningsperioden 19721974 fastställdaenhetliga avgiftsuttaget av motsvarar den genomsnittligabruttoavgiftsnivån i det tUlämpade riskgraderade avgiftssystemet.Detta innebär att man med tillämpning av nuvarande avgiftsuttag tills vidarekan föratsätta att fondbildningen inom försäkringen kommer att utveckla sig påi stort sett samma sätt som om det föratvarande avgiftssystemet hadebibehållits oförändrat. Vidbedömningen av avgiftsbehovet för perioden 19751979 har verket i första handutgått från antagandet att den nominella inkomsten ökar , varav 4 %motsvaras av samtidig konsumentprisstegring. I fråga om förräntningenförutsätter verket att nyplacering av fondmedel bör kunna ske efter enräntefot på . Utifråndessa förutsättningar samt ett oförändrat avgiftsuttag på beräknasförsäkringens utgifter och inkomster samt fondbehållningen vid utgången avresp. år tUl följande belopp (milj. Ettoförändrat avgiftsuttag på beräknas under dessa föratsättningar medförabalans mellan avgiftsinkomster och utgifter i fördelningssystemet.Ränteinkomsterna medför viss fondökning. Fondstyrkan blir i det närmasteoförändrad . För tiden närmast därefter skulleett fortsatt bibehållande av avgiftsuttaget på samma nivå medföra en vissförbättring av fondställningen. Verketföreslår på grundval härav, att den i 39 § lagen om yrkesskadeförsäkringavsedda procentsatsen för uttag av försäkringsavgift för åren 19751979bibehålls vid 0,30 och att av försäkringsavgiften liksom f. n. en tjugondedelskall anses svara mot förvaltningskostnader. Riksförsäkringsverketsförslag om ett avgiftsuttag på tillstyrks avförsäkringsinspekiionen, LRF, LO, TCO och . Svenska kommunförbundet.Svenska landstingsförbundet, SAF och HAO föreslår att avgiftsuttaget bibehållspå nuvarande nivå . SHIO föreslår att avgiften sänks, dock ulan att angetiU vUken nivå. Försäkringsinspektionenbegränsar sig till en bedömning av avgiftsfrågan ur försäkringssystemetssynpunkt. Inspektionen framhåller att man vid prognos på inte böranvända en så hög nyplaceringsränta som och att det kan finnas skäl attmera se på fondutvecklingen vid antagande om ränta. Även realinkomstantagandetanser inspektionen vara en osäker faktor i prognosen. Vid ett antagande om ennyplaceringsränta om kommer fonden räknat penningvärde att nåett maximum omkring och därefter avta. Detla betyder att det kan finnasrisk för att avgiftsuttaget kan behöva ökas. Så kan också bli faUet avandra skäl. Inspektionentillstyrker förslag om ett avgiftsuttag om underperioden 19751979, men framhåller att om denna avgiftsnivå skulle bibehållasäven i fortsättningen skulle detta kunna leda tiil att avgiftsuttaget på siktkan behöva höjas. sintur innebära att tidpunkten för en enligt tidigare uttalanden avseddstabUisering av avgiftsuttaget på viss nivå kan förskjutas ytterligare framåt itiden. LO framhåller att detkollektiva sparandet som ägt rum inom ramen för ATP-systemet harutgjort en väsentlig föratsättning för finansieringen av utbyggnaden inomnäringslivet, bostadssektorn och den offentliga sektorn och att även ifortsättningen en omfattande och växande kapitalbildning torde vara nödvändigför att förverkliga en fortsatt utbyggnad av näringsliv och samhälle. Det ärnödvändigt att AP-fonden också i fortsättningen får en sådan tillväxt att den utöver sin funktion som buffert inom pensionssystemet dels möjliggör dennödvändiga kapitalbildningen, dels medger styrning och planmässighet enligt deriktlinjer som LO skisserat i samband med frågan om näringslivets försörjningmed riskvilligt kapital från AP-fonden. LO framhåller att även omfondbehållningen kan synas hög enligt verkets förslag, är trendenfallande beträffande fondstyrkan, vartill kommer att fondens storlek äruttryckt nominellt. Förändringar på förmånssidan kan också komma att ställaväsentligt ökade anspråk på fonden och försvaga fondstyrkan. LOtillstyrker verkets förslag tUl avgiftsuttag för perioden 1979. Omavgiftsuttaget för fastställs till bör dock avgiften för år1975 enligt LO sättas till . SAF framhåller att detavgörande för tryggheten i pensionssystemet är ett expansivt näringsliv ochinte en kraftig fonduppbyggnad, vilken kan leda till så stora kostnadsökningarför näringslivet att de verkar dämpande på företagens livskraft och därmed på möjligheternaatt trygga pensionsutfästelserna. Syftet med fonden i ett fördelningssystembör uteslutande vara att tjäna som buffert vid övergående påfrestningar påpensionssystemets ekonomi lill följd av exempelvis demografiska förändringaroch konjunkturvariationer. Det föreslagna avgiftsuttaget på skulle enligtSAF kunna sänkas tiU 7 a utan alt de framtida pensionsutfästelsernaäventyras. SAF anser att fondenssamhällsekonomiska betydelse bör noggrant utredas i saraband med fastställandeav avgiftsuttag. Fondens nuvarande omfattning förstärker behovet av att ensamhällsekonomisk analys kommer till stånd i syfte att klarlägga ATP-fondenseffekter på samhällsekonomin. Man bör klarlägga avvägningen mellan skUdaformer av sparande och kapitalbildning med olika effekter på resursfördelningeni samhället. I avvaktan på att en sådan utredning kommer lill stånd föreslårSAF alt nuvarande avgiftsuttag på bibehåUs. SHIO anser det varamöjligt att genomföra en radikal sänkning av avgiftsuttaget. Organisationenframhåller att det med utgångspunkt från fördelningsprincipen inte ärnödvändigt att bygga upp en fond av sådana dimensioner somriksförsäkringsverket föreslår. Prop.1973: 48 13 sänkstill skulle pensionsfonden växa med ca . fram tUl1985 och vid ett avgiftsuttag på skulle ingen av-gLftshöjning behövagenomföras under detta sekel. OrganisationenvUl ha en total översyn av arbetsgivaravgifterna inkl. den allmännaarbetsgivaravgiften varvid bör undersökas vilka möjligheter till samordningoch sänkning av det sammanlagda avgiftsuttaget som finns. framhåller att löneandelen av kommunernas utgifter är hög ochatt de sammantagna arbetsgivareavgifterna, som efler hand ökat i storlek ochantal, därför belastar kommunerna förhållandevis hårt. Under de närmaste årenkommer kommunerna dessutom att ha begränsade ekonomiska resurser. det angeläget att avgiftsuttaget för tiden t. o. m. år 1979bibehålls vid . anför liknande synpunkter utifrånlandstingens situation. Riksförsäkringsverketsförslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av samtliga remissinstanser utomSHIO, som föreslår ett avgiftsuttag på 0,26 alternativt . SAF anger vissaförutsättningar för sin tUlslyr-kan. LOframhåller i samband med sin tillstyrkan, att yrkesskadeförsäkringsfondenockså bör kunna användas till förebyggande åtgärder inom arbetslivet ochsärskilt inom yrkesmedicinen. a. viss utbildning av personal förföretagshälsovård samt grandforskning inom arbetsvetenskaperna bör enligt LOkunna finansieras ur avkastningen av yrkesskadeförsäkringsfonden. SAFframhåller att det med nuvarande finansieringssystem i princip inle behövsnågon fondbildning inom yrkesskadeförsäkringen. Den nuvarande fonden ansesvara mer än tUlräcklig som buffertfond. Ett oförändrat avgiftsuttag på 0,30 %leder lill en omotiverad ökning av fondstyrkan. Avgiftsuttaget skulledärför utan att försäkringens ekonomi äventyras kunna bestämmas tUl en någotlägre procentsats än föreslagna 0,30. SAFkan acceptera oförändrat avgiftsuttag under förutsättning att en policyfastställs för fondens framtida användning. I varje fall den del av inkomsternasom inle går åt för att täcka utgifterna och bevara fondens nuvarande realvärdebör användas för förebyggande åtgärder inom ar-belsmiljöområdet, lämpligengenom att tillföras arbetarskyddsfonden. Den av arbetsmiljöutredningenföreslagna höjningen av den särskUda arbetarskyddsavgiften med 0,02procentenheter skulle då bli obehövlig.