prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — I avbidan på att erfarenheter vinns av hur ell syslem medbeskattad sjukpenning faller ut i tillämpningen föreligger därför enligt utredningeninte anledning alt på det berörda området gå in med lagstiftningsåtgärder.Utredningen förutsätter all försäkringsinspekiionen utfärdar sådanarekommendationer alt de uppställda begränsningarna iakttas vid meddelande av komplelleringsförsäkringar. Delanförda lar sikte på kompletterande sjukersättning i allmänhet. I vissa typerav fall föreligger särskilda omständigheter. Utredningen syftar här på fall därersättning för inkomstförlust ulgår enligt gällande regler om skadestånd. Dessainnebär i princip att den som uppsåtligen eller genom vårdslöshet vållarpersonskada är skyldig all lill den skadelidande utge full ersättning för den föriustdenne lidit. Skadeståndet skall alltså läcka inkomslborlfallel helt och hållet.Skadestånd kan också i vissa fall Prop,1973:46 78 utgå oberoende av vållande. Del kan jämkas med hänsyn tillden skadelidandes eget medvållande lill skadan. Vid beräkningen av skadeståndsbeloppetavräknas bl. a. förmåner från den allmänna försäkringen ochyrkesskadeförsäkringen (20 kap. 7 § AFL och 51 § YFL). Skadeslåndsrältsligaregler blir ofta aktuella vid olycksfall i arbetet men också i mänga andrasammanhang, t. ex. vid Irafikskador. Till de nu nämnda reglerna ansluter och kommer i framtidenatt ansluta vissa särskilda försäkringsanordningar, t. ex. de på arbetsmarknadenförekommande trygghetsförsäkringarna. Dessa anordningar baserar sig på avtalsom i princip innebär all arbetsgivaren åtar sig ell utvidgat skadeståndsansvartill förmån för arbetstagaren, dvs. skadestånd kan utgå oavsett om vållande kanläggas arbetsgivaren tUl last. Ersättningen enligt Irygghelsförsäkringen ulgårsålunda i princip enligt skadeståndsreglerna, vilket bl. a. innebär att fullersättning för inkomstbortfallet skall utgå. Utredningen erinrar om all ersättning i form av skadestånd- liksom ersällningen från en anordning av Irygghetsförsäkringens typ ärskattepliktig när den utgår för all läcka inkomstbortfall. Emellertid beaktas vidprövning av skadeståndsanspråk inle att annan utgående ersättning, t.ex. sjukpenning kan vara skattefri. Detta kan f. n. leda till att denförsäkrade överkompenseras, dvs. hans totala ersättning överstiger den verkligainkomstförlusten. Utredningen framhåller all beskattningen av sjukpenningenlöser det nuvarande problemet med överkompensation i här berörda fall. Någonsärskild reglering för att eliminera risken för överkompensation erfordrasdärför inle. Utredningen diskuterar även frågan om den självriskprinciputredningen har hävdat skall gälla även i här avsedda fall och finner att detinte kan bli fråga om all göra gällande någon sådan princip ulan all det i skadeslåndsfallenfår anses riktigt med full ersättning för inkomslborlfallel. Ett annat specialproblem som utredningen lar upp gällerfall då den skadelidande skyddas av egen sjuk- eller olycksfallsförsäkring medkaraktär av s. k. summaförsäkring, dvs. försäkringen lämnar ersättning med påförhand bestämt belopp vid inträffat försäkringsfall ulan hänsyn till skadans omfaltningi del konkreta fallet. Denna försäkringsform medför f. n. alt ersällningen överhuvud laget inle beaktas när skadestånd eller annan ersättning skall bestämmas.Utredningen anser att man här, i vart fall t. v., får acceptera visskompensation över 100-procenlnivån. Problemet med överkompensation i dessa fallövervägs f. n. inom skadeståndskommitlén och resultatet härav bör enligt utredningensmening avvaktas innan behovet av särskild reglering inom detta begränsadeområde blir föremål för prövning. 3,2,6 Pensionsgrundande inkomst för tilläggspension Om förmånerna vid sjukdom och arbetslöshet m. m. görsskattepliktiga öppnas möjlighet att på ett enkelt sätt göra dempensionsgrundande för tilläggspension. Utredningen föreslår alt samtligaförmåner som avses bli skallepliktiga hänförs lill pensionsgrundande inkomstför tilläggspension. Prop, 1973,46 79 Förutom sjukpenning enligt AFL och YFL saml närslåendeersättningssystem är dessa förmåner förutsatt alt KSA-ulredningens förslagföljs kontant arbetsmarknadsstöd, statligt omställningsbidrag, dagpenningfrån arbetslöshetsförsäkringen saml utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildningi form av grundbidrag, hyresbidrag pä hemorten och barntillägg. Vidare föreslårutredningen alt om föräldrapenning och sjukpenning vid vård av sjukt barninförs, även dessa förmåner skall vara pensionsgrundande. Som en följd häravanses alt de nuvarande bestämmelserna i 15 kap. 2 § AFL om förmånligarepensionsberäkning vid sjukdom och arbetslöshet förvissa äldre försäkrade kanutgå. De pensiongrundande inkomster som enligt förslaget skulle tiUkommauppskattar utredningen komma att utgöra av de sammanlagda framlidapensionsgrundande inkomsterna för år. Om hela det tillkommande beloppet avpensionsgrundande inkomster skulle slå igenom på förmånssidan påverkadesväsentligt finansieringen av tilläggspensioneringen. Femton- och trellioårsreglernasamt specialreglerna i 15 kap. 2 § AFL motverkar emellertid redan nu alt defrån den försäkrades synpunkt sämre åren drar ned pensionsförmånerna. Medhänsyn härtill finner utredningen anledning anta alt ökningen av utgåendeförmåner kommer all bli mera begränsad än det i del föregående angivnaprocenttalet kunde synas ge vid handen. utbetalades sjukpenning lill 2,5 milj. försäkradeför ca 5,3 milj. sjukfall i ca 9 milj. poster. Vid beskattning måste kassornaregistrera de utbetalda sjukpenningbeloppen för varje försäkrad och ackumulerauppgifterna så all kontrolluppgifter avseende utbetald sjukpenningkan tillställas skallemyndigheterna och de försäkrade nästföljandeår. Utredningen har funnit alt del med den omfattningsjukpenningutbetalningarna har torde få anses alltför betungande att i ettmanuellt system klara denna arbetsuppgift. Utredningen har samrått med som f. n.arbetar med utformningen av ell nytt administrativt system för den allmännapensioneringen. Det nya systemet, som kommer att börja tillämpas ,innebär bl. a. ökad användning av avancerad ADB-teknik. En ny ADB-anläggningför administrationen av den allmänna försäkringen är under uppbyggnad iSundsvall. Vidare bedriver försöksverksamhet inomsjukförsäkringen för att automatisera en betydande del av nuvarande manuelltförda register, bl. a. försäkringsregislrel. Även aviseringsförfarandel mellanden allmänna försäkringens register och i första hand folkbokföringens och uppbördsväsendelsregister avses bli automatiserat. Både central-och lokalkontor avses bliutrustade med bildskärmsterminaler, i regel med därtill kopplade skrivare. ADB-anläggningenförutsätts då vara försedd med s. k. direktålkomslminne, vilket innebär alllokalkontoren genom bildskärmsterminaler kan få uppgifter direkt från detcentrala Prop,1973:46 80 Enligt en preliminär tidsplan beräknasgenomförandet kunna ske successivt 1977. Det anses dock varamöjligt all påskynda utbyggnaden av ADB-syslemet för sjukförsäkringen. 1 ell färdigutvecklat ADB-system för sjukförsäkringen börenligt utredningen flertalet av försäkringskassornas arbetsuppgifter med skatteavdragkunna utföras utan all den hanteringen av skatteavdragen i kassornabehöver bli så omfattande. I ADB-anläggningen förutsätts sjukförsäkringensförsäkringsregister lagras för hela landet. Terminaler anslutna lill datornskall finnas vid varje . Uppgifter om de försäkrades preliminärskatle-förhållandenöverförs datatekniskl från skattemyndigheterna till försäkringsregislrel.Beslut om jämkning eller existensminimum måste dock den försäkrade självmeddela till , varefter kassan via terminal överför dessauppgifter lill det centrala registret. 1 det automatiserade systemet kommer sjukanmälningar attvia terminalen matas in i datorn. Blankett till den försäkran som behövs förutbetalningen av sjukpenning tillställs därefter den försäkrade direkt fråndataanläggningen. Före utsändandet anger datorn på blankellen med ledning avregistrerade uppgifter dels den sjukpenning som skall utges, dels detpreliminära A-skalleavdrag som skall göras, båda beloppen angivna per dag. När sjukperioden varat eller vid friskanmälandessförinnan skall den försäkrade lämna in denna försäkran ifylld tilllokalkontoret. När sjukpenning utbetalas, innehålls A-skatt med del belopp perdag som angivits på denna försäkran. Den försäkrade behöver alltså inte visaupp debetsedel på preliminär A-skatt för kassan. Genom att tillämpUgsjukpenning och tillämpligt skatteavdrag anges på den utsända blankettenerhåller den försäkrade full inblick i förfarandet och får tillfälle att anmälaeventuella felaktigheter i de regislerade uppgifterna. Efter varje utbetalning av sjukpenning inrapporterarförsäkringskassan utbetalt bruttobelopp och innehållen A-skall via terminal lilldatorn, där beloppen ackumuleras för varje försäkrad. I del slutliga ADB-syslemelkan utbetalningshandlingen skrivas ut automatiskt och tillställas denförsäkrade direkt från dataanläggningen så snart erforderliga uppgifterrapporterats in från . Skatteredovisning sker därefter underresp. uppbördsmånader genom s. k. summarisk redovisning. För försäkrad med B-skall sker utbetalning utanskatteavdrag. Del utbetalda sjukpenningbeloppet registreras dock även i deltafall i datorn för all beaktas vid framställning av kontrolluppgift. Datorn framställer vid årets utgång kontrolluppgifter, somsänds ut lill de försäkrade. Kontrolluppgift till skallemyndigheterna bliröverflödig genom att uppgift om utbetald bruttosjukpenning och innehållen Ä-skatldatatekniskl förs över lill laxeringsavin. 1 fråga om kvarstående skall uppkommer särskilda problem.Utredningen förordar alt kassorna, för all undvika en allt för betungandeadministration, befrias från att obligatoriskt innehålla sådan skall även Prop,1973:46 81 med ett fullt utbyggt ADB-system, Detta behöver inlehindra alt försäkringskassorna i särskilda fall, t, ex. vid lång sjukfrånvaro,kan göra avdrag för kvarstående skatt efter särskild anmodan av den försäkradeeller lokal skallemyndighet. Det här beskrivna ADB-syslemel för sjukpenningförsäkringenberäknas inle kunna vara i funktion förrän . Vid ett införande avskattepliktiga sjukpenningförmåner fordras därför ell provisorisktsystem i ingångsskedet. Utredningen har funnit att en nödvändig förutsättningför ett provisorium är att sjukförsäkringens försäkringsregis-ler förs in i ADB-syslemel.Därigenom skulle de arbetsuppgifter som i samband med skatteavdrag påsjukpenning oundgängligen kräver medverkan av ell ADB-system registrering avutbetald sjukpenning och innehållen skatt, skatleredovisning och framställningav kontrolluppgifter kunna ske på avsett sätl. Detta kräver att kassornascentralkontor utrustas med terminaler än planerats.Övriga arbetsmoment bör enligt utredningen övergångsvis kunna utföras manuellt. Även om,som förutsatts, försäkringsregistret förs in i ADB-syslemel och terminaler försjukförsäkringens behov installeras vid cerilralkonlo-ren, kan vid sjukanmälanutskrift av blankett för försäkran för erhållande av sjukpenning inte skeautomatiskt genom datasystemels försorg, eftersom terminaler för inmatning avsjukanmälan ej finns vid varje kontor. Denna utskrift måste liksom f. n.ombesörjas av lokalkontoren. En konsekvens av detta är att kontoren ej kanautomatiskt genom notering på blanketten få uppgift om vUket skatteavdrag somskall tillämpas. Detta avdrag kan dock för provisorietiden göras efter en schablonlabell.Tabellen skulle uppta en enda avdragskolumn, upprättad som ett genomsnitt av preliminärskatlelabellernaför hela landet. Schabloniseringen medför givelvis en särskild risk förkvarstående eller överskjutande skatt. Utredningen menar dock att denna nackdelinte bör överdrivas och erinrar om all av alla sjukfall varar högst sjudagar. I fråga om det stora flertalet sjukfall kan således antas allskatteavdrag enligt schablonlabell inte vållar några större problem. Intethindrar alt man i mera långvariga sjukfall baserar avdraget på den i detsärskilda fallet tillämpliga skattetabellen. Den som erhållit beslut omjämkning eller existensminimum får själv förete beslutet för kassan för att detskall kunna beaktas. I fråga om sjukpenning enligt YFL och närslåendeersättningssystem, som betalas ut av , bör skatteavdragregelmässigt ske enligt tillämplig skalletabell och -kolumn. Förförsäkrad som har B-skatt skall skatteavdrag ej verkställas hosförsäkringskassan. För att kassan skall få kännedom om vilka som har sådanpreliminär skatt bör den försäkrade ange detta på försäkran för erhållande avsjukpenning. 1 saml Nr 46 3.2.8 Frågor om sjuklön och arbetsgivarinträde I utredningens direktiv har framhållits som en viktiguppgift att åstadkomma regler som så lårigl möjligt förenklar administrationeni kassorna i fråga om skatteavdragen. Med hänsyn härtill har utredningen tagitupp frågorna om sjuklön och om arbetsgivarinträde beträffande arbetstagaren tiUkommandesjukpenning. Vad gäller sjuklön med arbetsgivarinträde har utredningenfunnit alt sådant arbetsgivarinträde hksom bör vara beroende av all koUektivavtaladsjuklön föreligger (frivilligt arbetsgivarinträde). Arbetsmarknadspartemasmedverkan ger en viss garanti för all denna form av sjuklön förbehålls fall dären godtagbar tillämpning kan påräknas. 1 samband med att sjukpenningen görs skattephktigoch sjukpenningbeloppen därmed höjs, skapas enligt utredningens meningförutsättningar för en utvidgad användning av sjuklön med arbetsgivarinträde. Utredningen har även övervägt möjligheterna att införa enskyldighet för arbetsgivare all obhgatoriskt och utan ålerkravsrätl motsjukförsäkringen utge sjuklön under begränsad lid när en anställd blir sjuk.Utredningen erinrar all enligt tillgängliga statistiska uppgifter av allasjukfall för försäkrade med anslällningsinkomst är avvecklade efler sju dagar.Drygt 4,8 milj. försäkrade är f. n. sjukpenningklassplacerade, och av dem är ca3,6 milj. försäkrade med enbart anslällningsinkomst. Om en obhgatorisksjuklöneperiod vid sjukdom sattes tih , kunde, framhåller utredningen,mer än hälfien av samtliga sjukfall regleras utan att sjukförsäkringen behövdeträda in. Med en skattepliktig sjukpenning skulle detta, totalt sett, innebärabetydande förenklingar. Mot den angivna bakgrunden har utredningen som ettalternativ för vidare bearbetning framfört förslag all för arbetsgivareföreskrivs skyldighet att av varje sjukperiod,inräknat insjuknandedagen, utge sjuklön vid sjukdom lill arbetstagare, somutfört arbete i anställning hos arbetsgivaren av viss varaktighet. Den som inleuppfyller kravet på anställning av viss varaktighet eller är arbetslös skulleha rätt all vid sjukdom få sjukpenning från enligt vanligaregler. Tre av utredningens experter har i särskUda yttranden framförterinringar mot övervägandena om obligatorisk sjuklön. Experterna ochLundberg har främst hävdat att systemet skulle medföra ett ökat beroende för deanställda i förhållande lill arbetsgivaren och att arbetsgivarna skulle få ettökat intresse av alt styra sin personalrekrylering på ett sådant sätt altsjukfrånvaron höUs nere. Experten har anfört alt skyldighet all utgesjuklön inle kan åläggas alla arbetsgivare oavsett verksamhetens storlek ochart. Såväl omfattningen som utformningen av en arbetsgivarbetald period ärfrågor som del bör tillkomma arbetsmarknadspartema att träffa avtal om. 3.2.9 Kostnads- och finansieringsfrågor Sjukpenningulredningen beräknar all de totala kostnadernaför sjukpenningförsäkringen med den föreslagna utformningen ökar från f. n. ca 2 850 milj. kr. till närmare 4 400 milj. kr. för år isamband med övergång till skallepliktiga förmåner, allt på grundval av 1971 årsförhållanden. I finansieringsfrågan anför utredningen att, om deberäknade kostnaderna för sjukpenningförsäkringen skulle finansieras på sammasätt som f. n., ökningen skulle komma på arbetsgivaravgifterna och deförsäkrades avgifter medan statsbidraget skulle bli oförändrat eller 320 milj.kr. Utredningen påpekar dock att ett annat sätl alt finansiera kostnaderna äratt del aUmänna, som på grund av all sjukpenningen görs skattephktig får ökadeskatteintäkter, svarar för de ökade kostnaderna. Utredningen finner detnaturligt att de i anledning av skattebeläggningen ökade skatteintäkterna iförsta hand används för all finansiera kostnadsökningen. Vad gäller sjukpenning enhgt YFL och närståendeersättningssystem anför utredningen att arbetsgivarna med nuvarandefinansieringsmetod skulle svara för kostnadsökningen inomyrkesskadeförsäkringen, medan staten skulle svara för övriga kostnader. Medhänsyn liU att utgiftsökningen förorsakas av att sjukpenningen blir skattebelagd,är det enhgt utredningen även här ett alternativ att del allmänna svarar förhela kostnadsökningen, vilken kan uppskattas bli drygt 20 milj. kr. mening bör de aktiva svara för avgifterna till ATP även i fråga omden rätt till tilläggspension som bhr följden av att sjukpenning m. fl. häravsedda förmåner görs pensionsgrundande. Arbetsgivaravgifterna liksom egenavgifternalill tihäggspensioneringen bör således avpassas så att de läcker även häravsedda pensionskostnader. På grund av att ökningen av ATP-förphklelserna tordebli begränsad, anser utredningen emellertid någol särskilt beslut avseendeavgifterna tUl ATP med anledning av förslagen t. v. inte vara påkallat. Konsekvensemai kostnadshänseende kan i stället beaktas i samband med att ATP-avgifter-nafastställs för kommande femårsperioder. Först när de nya bestämmelsernatillämpats torde man enligt utredningens uppfattning med någonsäkerhet kunna bedöma deras inverkan på kostnaderna för tilläggspensioneringen. Sjukförsäkringsavgifterna uträknas f. n. avförsäkringskassorna och debiteras av de lokala skattemyndigheterna.Sjukpenningutredningen föreslår all uträkningen av avgifterna för försäkrademed inkomsl av anställning läggs över på de lokala skattemyndigheterna, som börkunna räkna ut avgifterna med ledning av den av dem bestämda årsinkomsten avanställning. Avgiften bör fastställas till viss procent av denna årsinkomst.Utredningen framhåller att denna metod alt räkna ul sjukpenningavgiflen förförsäkrade i lägre inkomstlägen ger en lägre sammanlagd sjukförsäkringsavgiftän nuvarande beräkningsregler. 1 samma riktning verkar utredningens förslag attnuvarande avirappningsregel, vilken innebär att avgifi för sjukvårdsförmåneroch grundsjukpenning tillsammans inle får överstiga en tiondel av den lillstatlig inkomstskall beskattningsbara inkomsten, i fortsättningen skalltillämpas på hela sjukförsäkringsavgiften. Det föreslagna förfarandetförutsätter att skattemyndigheten liksom f. n. får uppgift frånförsäkringskassan om vilka som skall påföras avgift. Försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete änanställning kan enligt vad utredningen framhåller bli tillförsäkrad en sjukpenningsom i viss mån avviker frän den sjukpenning som skulle ha föranlelts av densedermera taxerade inkomsten. Av den anledningen föreslås uträkningen avavgiften för dessa försäkrade liksom f. n. ske hos kassan. Delsamma föreslåsgälla för sjukpenningförsäkrad med årsinkomst understigande . Mot tanken att beskalla sjukpenningen har inte rests någrainvändning-, ar. Tvärtom uttalas från de flesta håll tillfredsställelse överatt en beskattning nu kan genomföras. Man pekar därvid på att de ojämnheter ifråga om kompensation som nuvarande klassystem medför såväl mellan klassernasom inom dessa - elimineras liksom överkompensationsproblemet. Vidareframhålls allmänt som en fördel att en beskattning av, sjukpenningen möjliggöratt man genom taxeringen får en mera rättvisande bild av den försäkradesverkliga inkomstförhällanden, vilket är av betydelse för prövningen av rättentill inkomstprövade förmåner. Slutligen uttalas genomgående tillfredsställelseöver. alt sjukpenningen bUr pensionsgrundande inkonist. uttalar dock all skatteulredning har iuppdrag att utreda beskattningens totala marginaleffekter och i samband därmedöverväga såväl konstruktionen av statliga bidragssystem som frågan ombeskattning i stället för inkomstprövning av bidragen. Det är enligt SACOmöjligt att denna utredning därvid kommer fram till förslag som inteöverensstämmer med de konstruktioner sjukpenningulredningen nu presenterat.SACO finner dock att rent principiella skäl föreligger för én beskattning avsjukpenningen. Om del bedöms så angeläget all nu införa denna ordning alt man inlekan avvakta skatleulredningens förslag kan även enligt meningsjukpenningutredningens förslag i sina huvuddrag läggas lill grund förlagstiftning. Beträffande lidpunkten för reformens ikraftträdandeanmäler I betänkligheter av främst ekonomisknatur mot ett genomförande innan ell ADB-system är fuUt utbyggt. Enligtlänsstyrelsen förutsätter förslaget bl. a. att aviseringen från folkbokföringensoch uppbördsväsendets register blir automatiserade. Skulle ett provisorisktsyslem för beskattad sjukpenning genomförasår 1974 torde detla enligtlänsstyrelsens mening kräva någon form av centralt register inom folkbokföringoch uppbörd. Länsstvrelsen i anser att reformen inle kangenomföras förrän ADB-utruslningen hos försäkringskassorna möjhggör helt automatiseraderutiner. Även länsstyrelserna i och förordar ensådan senareläggning av reformen och åberopar särskilt den betydandetillfälliga ökning av expeditionspersonal hos försäkringskassorna som delprovisoriska systemet förutsätter och som avsevärt fördyrar genomförandet.Riksrevisionsverket är likaså kritiskt mol den föreslagna tidpunkten förikraftträdandet. Verkels uppfattning är alt utredningen inle redovisat bärandemotiv för provisorisk övergångslösning som skapar administrativa problem ochökade kostnader. Kammarrätten i förordar - bl. a. mot bakgrund av denlånga tid nuvarande syslem varit rådande att ikraftträdandet uppskjuts tilldess ett fullt fungerande administrativt syslem finns. konstaterar att det finnsmöjligheter att genomföra en beskattning av sjukpenningen redan med början den1 . Verket anser dock att utredningens förslag säkerligen skullekunna anpassas bättre lill pågående rationaliseringsarbete inom försäkringskassornaom lidpunkten för genomförandet sättes lill . Det skulledessutom ge kassorna möjlighet alt bättre förbereda reformen. finner inle anledning att ifrågasätta detprovisoriska system utredningen föreslagit i avvaktan på ett fullt utbyggt ADB-systemför sjukförsäkringen. Man' betonar dock att skattemyndigheternas kon-troUmöjlighelerinte får eftersättas eller försvåras. En hantering av det omfattandematerialet kan enligt verket medföra risker härför. Försäkringskasseförbundetanmärker att anspänningeri av kassornas resurser under provisorieliden blirbetydande men anser dock fördelarna med det föreslagna systemet så vägande trots betydande svårigheter och kostnadsökningar. måste acceptera ettgenomförande redan från ingången av . En förutsällning härför sägs dockvara att skatteavdrag får verkställas efter en enhetlig schablontabéU. Liknandesynpunkter anförs av i . 1 övrigthar utredningens förslag om ikraftträdandetidpunkl tillstyrkts eher lämnatsulan erinran. Utredningens förslag all slopa det nuvarande klassplaceringssystemetför att nä en likformig sjukersättning stöds eller lämnas utan erinran avriksförsäkringsverket, , , statskontoret,i . , , , ,. , ,och . Riksförsäkringsverketkonstaterar därvid att ett övergivande av klassplaceringssystemet inte ärnågon ovillkorlig förutsättning för beskattning av sjukpenningen men godtarförslaget att införa sjukpenning direkt knuten till sjukpenninggrundandeinkomst på de skäl utredningen redovisat. Verket anser dock att vissajusteringar bör ske beträffande skyldigheten att la hänsyn till beräknadeinkomstförändringar. Verket menar alt det vanligen föreligger stora svårigheterför den försäkrade att uppskatta sin årsinkomst av förvärvsarbete med sådannoggrannhet att inkomsten annat än tillnärmelsevis kommer att motsvara denfaktiska. Mot bakgrund härav anser verket att en årlig förfrågan till deförsäkrade mtinmässigl skaU göras av försäkringskassorna först då en inleoväsentlig förändring inträtt i försäkrads inkomstförhällanden.