prop · FW0373 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående riktlinjer för den offentliga upphandlingen; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, bereda tillfälle att avge yttrande över vadföredragande departementschefen anfört. G,E, STRÄNG Ipropositionen redovisas riktlinjer för den statliga upphandlingen på grundvalav upphandlingskomraitténs förslag i betänkandet (SOU 1971: 88) Offentligupphandling. Kravet på affärsraässighet skall liksora vara dengrundläggande principen för den statliga upphandUngen. Olika åtgärder behandlasvilka syftar tUl att inora raraen för denna princip ge raindre och medelstoraföretag samt företag i de nordligaste länen bättre förutsättningar att kunnakonkurrera om statliga beställningar. Vidare berörs upphandlingens betydelsesora ett instrument i stabilise-ringspolltiken och som ett medel att främja dentekniska och industriella utvecklingen. I propositionen diskuteras också sådanafall där en avvägning kan behöva ske mellan principen om affärsmässighet ochde krav sora ställs raed hänsyn tUl av samhället uppställda mål på centralaoraråden såsora försvarspolitik och försörjningsberedskap. Beträffandeden kommunala upphandlingen bör en anpassning ske till de riktlinjer och reglersom avses gälla för den statliga upphandlingen. En sådan anpassning föreslåsske på frivillig väg på grandval av en överenskoraraelse som träffats medSvenska komraunförbundet och . Ätgärder redovisasvilka syftar till att åstadkomraa en ökad saraordning inom den offentligaupphandUngen. 1 1973.1 saml Nr 73 Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , rainistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefenför finansdeparteraentet, statsrådet , anraäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga ora riktlinfer för den offentliga upphandlingenoch anför. Medstöd av Kungl. Maj:ls berayndigande tillkallade jagsakkunniga raed uppdrag att utreda frågor rörande statlig upphandling m. ra. Desakkunniga, sora tog naranet upphandlingskoraraitténi, har redovisat sittuppdrag i betänkandet (SOU 1971: 88) Offentlig upphandling. I betänkandetföreslås bl. a. nya föreskrifier som avses gälla saratliga statligarayndigheters upphandling. Föreskrifternahar utforraals så alt de skall fräraja konkurrensen raellan anbudsgivarna ochtillgodose deras krav på en objektiv behandling särat garantera rättssäkerhet iupphandlingen. Ytterst syftar föreskriftema tiU att staten skall få såfördelaktig upphandling sora raöjligt. Reglerna föreslås få en konstruktionsora innebär att de grundläggande principerna för upphandlingsförfarandet tasin i en av Kungl. Maj:t utfärdad kungörelse, sora korapletteras inedanvisningar utfärdade på myndighetsnivå. Komraittén föreslår att anvisningarnautfärdas av . Föreskrifternaavser att reglera det förfarande sora norraalt skall till-lämpas vid statligmyndighets upphandlmg. Om myndighet finner anledning att aktualisera avstegfrån synsättet att betrakta upphandlingen sora en affärstransaktion, t. ex. närbeställning läggs ut i syfte att fräraja sysselsättningen, skall fråganunderställas Kungl. Maj:ts prövning, om inte särskilda föreskrifter finnsutfärdade. 1Ledamöter vid uppdragets slutförande: generaldirektören ,ordförande, riksdagsledamoten , dåvarande departementssekreterarenBo-Gunnar , överintendenten , departementssekreterarenBengt K. Å. , fastighetsdirektören , f. d. riksdagsledamotenBo Skärman och planeringsdirektören . 1973: 73 3 Kommitténhar efter överläggningar med och träffat en överenskoraraelse med förbunden i syfte att fåtill stånd enhetliga regler för hela den offentliga upphandlingen. Komraitténföreslår åtgärder för att fräraja saraordningen inom den offentligaupphandlingen. Vidare behandlar kommittén användningen av offentligabeställningar som sysselsättnings- och regionalpolitiskt raedel särat i syfteatt främja den industriella utvecklingen. Tillbetänkandet har fogats särskilda yttranden av ledamoten och expertenWiberg såvitt avser regler för hänskjutande av upphandlingsärende till Kungl,Maj:t. lifterreraiss har yttranden över betänkandet avgetts av , ,styrelsen för internationell utveckling (SIDA), överbefälhavaren (),fortifikationsförvallningen, (), postverket,, (), statens vägverk, luftfartsverket,statskontoret, (), ,generaltuUstyrelsen, och högskolor,koramerskollegium, näringsfrihetsorabudsraannen (NO), överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF), (), länsstyrelserna iSkaraborgs, , , och ,förenade fabriksverken (FFV), domänverket, , styrelsenför teknisk utveckling (STU), budgetulredningen, dataindustriutredningen,fullmäktige i . i (LO), (), (), . , Koraraunaktiebolaget (KAB),(), Landstingens inköpscentral (), StiftelsenIndustriellt utvecklingscenlrara i (lUC), Svensk industriförening.Svenska byggnadsentreprenörföreningen. Svenska företagares riksförbund.Svenska konsulterande ingenjörers förening (SKIF), ,allraänna exportförening, , , hantverks-och industriorganisation (SHIO) säratSveriges industriförbund. Komraerskollegiurahar bifogat yttranden av vissa handelskararaare och i Järatiandslän yttrande av länets företagarförening. hantverks- ochindustriorganisation har bifogat yttranden av iSverige och . Detankoraraer på Kungl. Maj:t att besluta ora regler för de statligamyndigheternas upphandUng. 1973: 73 4 2 Gällande bestämmelser m. m. Grundläggandeprinciper och handlingsregler för de statiiga myndigheternas upphandling finnsintagna upphandlingskungörelse (ändrad : 642).Kungörelsen gäller vid upphandling av varor särat av byggnads- ochanläggningsarbeten ävensom vid försäljning av staten tillhörig lös egendom.Upphandling av tjänster omfattas inte av besläraraelserna. Ofta tiUärapas dessadock analogt vid sådan upphandling. Kungörelsenreglerar statliga myndigheters upphandling. ÖEF är dock undantagen frånkungörelsen enligt sin instruktion. AMS får vidare enligt sin instruktionträffa uppgörelse utan hinder av kungörelsens bestäraraelser, "ora det ärfördelaktigt för ändaraålet". Den upphandling sora sker genora statligabolag orafattas inte av besläraraelserna. Centralabestäramelser i kungörelsen är bl. a. reglema om infordrande, öppnande samtprövning och antagande av anbud. Upphandlingskall enligt kungörelsen alllid ske på grandval av infordrade anbud. Anbud kaninfordras genom annonsering, genora särskUda skrivelser eller under hand.Affärsverken och vissa andra rayndigheter med större upphandling får härvidanlita det sätt för anbudsinfordran, sora de raed hänsyn till orasländighelernafinner lämpligt. För övriga myndigheter gäUer att de får användaunderhandsförfarandet endast i vissa angivna fall. Det föreskrivs särskilt attäven anbud som avgivits av anbudsgivare sora inte tillfrågats skall upptas tUlprövning. Ifråga om prövning och antagande av anbud stadgas att det anbud skall antas, somraed beaktande av saratiiga omständigheter är att anse som förmånligast förstaten. Med uttrycket "samtliga oraständigheter" avses endastaffärsraässigl betingade förhållanden. Beslut om upphandling på andra änaffärsmässiga gmnder får alltså inte fattas av rayndighet ulan raåste fattasav Kungl. Maj:t, om inte särskUda föreskrifier finns utfärdade. kompletteras genom regler i ett flertal andra författningar.Sålunda har Kungl. Maj:t utfärdat bl. a. vissa föreskrifter omupphandling av försvarsmateriel. Enligt föreskrifterna får försvarets centralamyndigheter i vissa fall tillärapa förhandlingsförfarande vid sin upphandling.Föreskriftema ger också exerapel på ohka typer av pris- och kostnadskontraktsärat anger grunder för beräkning av kostnader och vinst och för revision. Deger också vägledning i frågor sora sararaanhänger raed ägande- och nyttjanderätttUl konstruktioner, uppfinningar och patent samt med royalties. Denkoraraunala upphandlingen regleras inte genora författningsbestäraraelser. Detstår varje kommun fritt att själv utforraa sin upphandlingspraxis på sättkoraraunen finner lämpligt. 1973: 73 5 haremellertid utfärdat rekomraendationer i förra av ett regleraente (s. k.normalförslag). /70 hade mindre än en fjärdedel avpriraärkomraunerna särat 17 landsting antagit norraalf örslaget. Flertalet avde större komraunerna har dock antagit förslaget. Normalförslaget anslutersig i huvudsak till den statiiga upphandlingskungörelsen. Det gäller alltsåför upphandling av varor samt av byggnads- och anläggningsarbeten raen inte avtjänster. De centrala besläramelserna om infordrande, öppnande samt prövningoch antagande av anbud Överensstämmer i allt väsentiigt med vad som gäller enligtupphandlingskungörelsen. Regleraentet innehåller dock i raotsats lill kungörelseninga bestäraraelser av typ leveransviUkor och inte heller några bestäramelsersom riktar sig direkt till leverantörerna. Norraalförslaget gäUer Inte vidupphandling från förelag sora ägs av flera korarauner eller sararaanslulning avkorarauner. Vidare kan enligt förslaget komraun fastställa en beloppsgräns,under vilken upphandling får ske utan tUlärapning av besläraraelserna. Vid lämnande avstatsbidrag kan föreskrivas sora villkor att konunun vid upphandling skalltillämpa den statliga upphandUngskungörelsen. Detla har skett i fråga omstatsbidragen till viss väg- och gatuhållning (SFS 1960: 374). Den statliga upphandlingenuppgick /69 till ca 7 000 railj. Härav utgjordeupphandlingen av varor 4 600 milj. kr., av tjänster 1100 milj. kr. och avbyggnads- och anläggningsarbeten 1 300 railj. Upphandlingen varkoncentrerad till ett förhållandevis litet antal rayndigheter. Sålunda svaradeåtta rayndigheter för inte av det totala beloppet avupphandlingen. FMV svarade ensamt för orakring . Primärkommunernas ochlandstingens upphandling uppgick tiU drygt 12 000 milj. kr. Däravsvarade varor och tjänster för 7 000 raUj. och byggnads- ochanläggningsarbeten för 5 000 raUj. Av priraär-koraraunernas samlade inköpsvarade de tre största konununerna , och Malraö för raer än30 %. En förhåUandevis stor andel, , föll på korarauner raedinvånarantal understigande 30 000 invånare. Landstingens upphandling uppgicktiU närraare 3 000 railj. 3 Principer för upphandlingen Engrundläggande princip för den statliga upphandlingen är att dennaskall bedrivas affärsmässigt. Principen bygger enligt upphandlingskommiltén påantagandet alt det sora är raest förraånligt i det enskilda upphandlingsfalletäven är mest fördelaktigt från 1973: 73 6 Härigenom uppnås en optimal resursfördelning. Föraffärsmässigheten är konkurrens väsentlig. Konkurrensen i upphandlingen kommerenligt korarailtén till uttryck bl. a. genora att leve-rantörema på grundval avett specificerat anbudsunderlag får "tävla" ora upphandlingen, varviddet förmånligaste anbudet skall antas. Komraittén framhåller vidare betydelsenav att beställaren uppträder på sådant sätt att han raed full kraft kan hävdastatens intressen och därraed göra fördelaktiga upphandlingar. Detta kanexerapelvis uppnås genora att rayndighetema saraverkar i sin upphandUng. Vidarekan enligt koramittén tidpunkten för upphandlingen vara av betydelse. Sålundakan t. ex. fördelar ur prissynpunkt uppnås om beställningen anpassas med hänsyntill säsong- eller konjunkturfluktuationer inora olika branscher. Detta kan skegenora att myndigheten i sin beställningsplanering tar hänsyn tUl industrinsaktuella kapacitetsutnyttjande, sysselsättningsläge och ordertillgång. En högteknisk och ekonomisk korapetens hos den upphandlande personalen är enligtkorarailtén också av betydelse. Kommitténanser det inte raöjligt att ange aUa de oraständigheter sora inverkar påbedöraningen av vad sora i olika upphandlingssituationer bör inbegripas iaffärsmässigheten. En sararaanvägning av de faktorer sora är av betydelse vid prövningav anbud raåste ske med hänsyn till omständigheterna i varje enskilt fall.Korarailtén frarahåller särskUt att det erbjudna priset inte i och för sig äravgörande för ora ett anbud skall antas eller inte. Andra väsentliga faktoreratt beakta vid bedöraningen är t. ex. kvalitet och utförande, raöjligheten attfå god service, fraratida driftkostnader och anbudsgivarens förraåga attfullgöra sina åtaganden. Principenora affärsmässighet bör således enligt korarailtén vara vägledande i denstatliga upphandlingen. I vissa fall kan eraellertid enligt korarailténsynsättet att betrakta den statliga upphandlingen enbart som enaffärstransaktion komma i konflikt med andra av stalsraakterna uppdragnariktlinjer för samhällsverksaraheten. a. kan sysselsättnlngspo-litiska skäleller behovet att främja den inheraska industrins utveckling på teknisktavancerade oraråden ge anledning till andra bedöraningar. Vidare kan enligtkommittén regionalpolitiska hänsyn behöva tas vid prövningen av vissa enskildaupphandlingsärenden när dessa skulle få stor regionalpolitisk betydelse.Komraitléns synpunkter på dessa frågor redovisas närmare i det följande. Iandra fall kan enligt koramittén särskilda omständigheter behöva beaktas vidupphandling för att tillgodose försörjningsberedskapens särskilda krav.BestäUningar kan härvid inte sällan behöva läggas ut vid inheraska företag föratt trygga produktionen inora landet sora en beredskap i händelse av krigeller avspärrning. Vidare framhåller kommittén att det inom raraen förförsvars- och säkerhetspolitiken kan vara påkal- Prop.1973: 73 7 latatt göra en vidare bedöraning vid upphandling och beakta behovet av inhemskkapacitet. Anledningen härtUl kan vara att inte göra alltför beroendeav försvarsmateriel från utländska leverantörer. Även andra fall kan enligtkorarailtén föreligga då statliga beställningar inte enbart bör ses somaffärstransaktioner. Komraittén näraner att det exempelvis frånsarahällsekonoraiska synpunkter kan vara fördelaktigt att beställning sker hosvisst företag, ora produktionen därigenora kan fortsättas och storasarahäUeliga investeringar kan bevaras. Sararaanfattningsvisunderstryker korarailtén att affärsraässigheten bör vara en grundläggandeprincip vid den statliga upphandlingen även i fortsättningen. I vissa fallmåste dock enligt koraraUlén en avvägning göras mellan kravet påaffärsmässighet och andra mål och principer i syfte att uppnå det resultat somtotalt sett är raest förraånligt för sarahället. Sådana avvägningar bör enligtkorarailtén sora närraare redovisas i det följande göras av Kungl. Vid sidan av principen oraaffärsraässighet är offentlighet och rättssäkerhet centrala principer inoraupphandlingsorarådet. Den i svensk förvaltning tillärapade offentlighetsprincipengäller även vid statlig och koraraunal upphandling. På detta oraråde gäUerenligt den s. k. sekretesslagen (SFS 1937: 249) sora huvudregel atthandlingarna blir offentliga när avtal slutits men av naturiiga skäl intedessförinnan. Förlängd sekretess något som i praktiken förekoramer mycketsparsarat är endast medgiven i sådana fall då ett heralighåUande ärnödvändigt för att upphandlingen skall kunna ske under fullt affärsraässigaforraer eUer ora offentiighet skulle leda till aUvarligt raen för det allraännaeller för enskildas berättigade ekonoraiska intressen. Dennaoffentlighetsprincip, som har lång hävd i svensk förvaltning och sora raedundanlag för torde sakna motsvarighet intemationellt, har enligtkommittén medfört att den offentUga upphandlingen i vårt land sker under storöppenhet. Det tävlingsraoraent sora ligger i an-budssysteraet förstärks genoraatt raan i efterhand kan bedöraa skälen för upphandlingsbeslulet. Ytterligareen orasländighet sora raan enligt korarailtén bör ha i minnet är den svenskaförvaltningens uppbyggnad raed fristående centrala ämbetsverk, vars verksamheti huvudsak regleras genora offentligt utfärdade instruktioner. I många andraländer är motsvarande verksfunktioner inbyggda i ministerier. Principenom allmänna handlingars offentlighet är enligt korarailtén vid upphandling avstor betydelse för anbudsgivarna från rättssäkerhetssynpunkt. Den offentligaupphandlingen tar i anspråk allraänna raedel av stor orafattning. Korarailténanser att myndigheterna vid upphandlingen liksom bör sörja för attstatens intressen blir tillgodosedda raen de har även att ta hänsyn tillanbudsgivarnas krav på rättssäkerhet och objektiv behandling. 1973: 73 8 Samtligaremissinstanser tillstyrker eller lämnar utan erinran koraraitténs förslag attaffärsraässighet särat offentiighet och rättssäkerhet även i fortsättningenskall vara grundläggande principer vid den offentliga upphandlingen. Ävenkoraraitténs uppfattning alt avsteg från dessa principer i vissa fall ärraotiverade läranas utan erinran. RRVanser på basis av sina erfarenheter från granskning av forraerna för destatliga rayndigheternas upphandling att den grundläggande principen oraaffärsraässighet varit till gagn för staten och raedverkat till en fördelaktigoch effektiv upphandling. Enligt RRV bör därför, såsom kommittén föreslagit,denna princip vara vägledande även i fortsättningen. Vid sidan härav börliksora principerna ora offentiighet, rättssäkerhet och objektivitetvara centrala för upphandlingsverksamheten. Synsättet att betrakta denstatliga upphandlingen enbart som en affärstransaktion kan eraellertid koraraai konflikt med andra av statsmakterna uppdragna riktlinjer försarahällsverksamheten, t. ex. för sysselsättningspolitiken. Vid sådanamålkonflikter måste enligt RRV en avvägning göras mellan de olika målen isyfte att uppnå det resultat som totalt sett är mest förmånligt för samhället.RRV frarahåller alt intemationella åtaganden på upphandlingsorarådethärvid kan utgöra en gräns för handlingsfriheten i sådana fall. NOfinner det särskilt tillfredsställande alt de grundläggande principerna på ettbetydligt raer framträdande och otvetydigt sätt än i gällandeupphandlingskungörelse koraraer till ullryck i förslaget till nyaupphandlingsregler. Budgetutredningennäraner att affärsraässighetsprincipen kan råka i konflikt med andrasamhäUsintressen, t. ex. vid upphandling i regionalpolitiskt,sysselsättningspolitiskt eller utvecklingspolitiskt syfte. I dessa fall börenligt budgetutredningens raening frågan hänskjutas lill regeringensavgörande. fäster särskilt uppmärksamheten på sådanasysselsättningspolitiska och regionalpolitiska situationer, som är av kortsiktigkonjunktureU karaktär och framhåller betydelsen av att avsteg frånaffärsmässighetsprincipen i sådana fall kan göras även fraradeles. Vissasynpunkter på tolkningen av begreppet affärsraässighet fraraförs av ÖB ochFMV. Enligt ÖB:s uppfattning har korarailtén använt formuleringar sora innebären alltför snäv tolkning av detta begrepp. ÖB framhåller bl. a. alt det inomraraen för de instruktionsenliga raålen för krigsraaktens upphandlandemyndigheter bör få ankoraraa på rayndigheten att beakta behovet av inhemskproduktionskapacitet. I sådana fall skall enligt ÖB ärende således inle behövahänskjutas till Kungl. ÄvenFMV anser alt principen om affärsraässighet raåste ges en vidare tolkning.Enligt FMV:s raening bör man vid tolkningen utgå från 1973: 73 9 verketshuvuduppgifter och de direktiv och anvisningar som utfärdas av ÖB ochförsvarsgrenscheferna. FMV frarahåller sålunda att verket vid bedömningen avett upphandlingsärende måste ta sådana hänsyn, sora bestäras av försvaretsbehov. Vid val av anbudsglvarkrets och prövning av anbud anser sig FMV ha rättatt beakta olika aspekter av beredskap utan att ärendet hänskjuts till Kungl.Maj:t. Verket kan annars försättas i en situation där varje förhållande vidsidan av ett rent varuköp skall underställas Kungl. Utvecklingoch produktion av ett raaterielsyslem sträcker sig över ochengagerar ett antal förelag som därefter kan behövas för raodifiering avraaterialen, tillverkning av reservdelar och för underhåUsarbeten m. ra. Detraåste enligt verket falla inora den anskaffande rayndighetensbefogenhetsora-råde alt inväga härraed sararaanhängande aspekter inom ramen fören affärsmässig prövning. industriförbunduppehåller sig bl. a. vid den kommunala upphandlingen. Enligt förbundet finnsvid en vid tolkning av principen om affärsraässighet risk för att skattehänsyneller lokala sysselsättnings-problera kan koraraa att inverka påpriraärkomraunernas upphandling. Förbundet anser att invägning av sådana faktorerinle är i överenssläraraelse raed upphandlingskungörelsens anda. Förbundetsäger sig dock ha förståelse för att den offentliga upphandlingen raåste syftatUl att stat och koraraun får så fördelaktig upphandlmg som raöjligt ochinsläraraer i koraraitténs bedöraning att detta ur sarahällsekonoraisksynvinkel är riktigt , under förutsättning att upphandlingen sker ikonkurrens mellan olika leverantörer på lika villkor. I fråga ora avsteg frånaffärsraässigheten frarahåller förbundet att risker kan vara förenade raed attsådana avsteg görs i opreciserade situationer. Ett sådant förfarande kan, anserförbundet, inte väntas inge förtroende för att den offentliga upphandlingenskall koraraa att ske under forraer sora garanterar opartiskhet och rättssäkerhet.Inställningen hos företagen att den offentliga upphandlingen utgör en sund ochattraktiv marknad torde enligt förbundet ge långt större sarahällsekonoraiskaeffekter än sumraan av de kortsiktiga vinsterna av avsteg frånhuvudprincipen, SJberör särskilt offentlighetsprincipen och frarahåller att inora det privatanäringslivet tillärapas en raycket stor restriktivitet när det gäller att lämnaut uppgifter ora innehållet i slutna affärsuppgörelser. SJ understrykerbetydelsen av alt SJ får ökad likställighet raed konkurrerande företag ochsåledes ges frihet att lärana ut slutna köpavtal endast i de fall detta ej kanbefaras ogynnsarat påverka koraraande affärsuppgörelser. Den objektivahandläggnmgen borde enligt SJ:s mening kunna garanteras på annat sätt,exempelvis genom raöjlighet att anraäla upphandlingsärendet till ett opartisktorgan förslagsvis NO för granskning. 1973: 73 10 4 Prövning hos Kungl. Maj:t av upphandlingsärenden 4.1 Kommittén Soranämnts i det föregående anser komraittén att en avvägning i vissa fall måstegöras mellan affärsmässigheten och andra av statsmakterna angivna principerför samhällsverksaraheten. Detta kan leda till problera vid tillärapningen avupphandlingsreglerna i enskilda fall. Förviss upphandling finns handläggnlngsrutiner eller utfärdade föreskrifter orasamråd med annan myndighet eller om hänskjutande av vissa ärenden till Kungl.Maj:t. I dessa senare faU har Kungl. Maj:t givetvis möjlighet alt beakta ävenandra än rent affärsraässiga oraständigheter. Korarailtén föreslår inte någonändring av dessa föreskrifter. En begränsad utbyggnad av ett sådant regelsystemkan enligt komraittén i och för sig tänkas. Härutöver anser korarailtén attrayndigheterna även utan att föreskrifter härora utfärdats i vissa fall skallhänskjuta upp-handUngsärende tUl Kungl. Myndigheternaskall normalt endast handla inom ramen för sina instruktioner och andrautfärdade föreskrifier. Tillärapningen av reglerna för upphandling kanemellertid i ett visst ärende leda till konflikt raed andra av stalsraaktemauppställda raål för samhällsverksamheten, exempelvis raålen försysselsättningspolitiken. I sådana fall då rayndighetens instruktionsenligahandlande skulle leda tiil uppenbara raålkonflikter med betydande konsekvenserraåste det enligt koramittén även om särskilda föreskrifter härom inteutfärdats ankomma på verksledningen inora den upphandlande rayndigheten attanraäla ärendet för Kungl. Maj:t för en saralad bedöraning. Som exempel påsådana fall som avses nämner korarailtén större upphandlingar av TEKO-produktereller upphandling av viss avancerad teknisk raateriel, exerapelvisdataraaskiner, i ett läge när berörda branscher inora landet har betydandesysselsättningssvårigheter eller då beställningen kan får stor utvecklingseffekt.TUl ledning för den upphandlande personalen bör rayndigheterna utfärda internariktlinjer sora anger när ärenden bör understäUas verksledningen. Isärskilt yttrande till betänkandet understryker ledaraoten behovet avmer preciserade handläggningsregler vid fall av undantag frånupphandlingskungörelsen.