prop · FW03175 · 1973-12-31 00:00:00 — Hade dendöde hemvist i fördragsslutande stat, vars lag tillägger efterlevande makerätt alt sitta i oskiftat bo med bröstarvinge, skall den lagen vinnatillämpning, ändå att den döde var medborgare i annan fördragsslutande stat.Där den döde icke hade hemvist i förstnämnda stat, äge dockbröstarvinge alt, genast eller , påkalla bodelning,såvitt dylik rätt enligt lagen i den dödes hemland tillkommer honom. Sådanrätt äge ej rum, när efterlevande maken vid äktenskapets ingående varmedborgare i den stat, där den döde hade hemvist. Bestemmelserne i artiklerne 2 og 3 om adgangen til athensidde i uskiftet bo med livsarvinger finder tUsvarende anvendelse på adgangentil at hensidde i uskiftet bo med adoptivbarn eller dets livsarvinger. Ved deling af aegtefaellers bo efter den enes eUer beg-gesd0d forholdes der, for så vidt ikke andet f0lger af artikel 1, stk. 3, efter deregler, som i artiklerne 3 og 6 i konventionen af 6. februar 1931 er givet omaegtefaellers formueforhold. Mitä 2 ja3 artiklassa määrälään oikeudesta elää yhdessä rintaperUlisten kanssa pesääjakamatta, on vastaavasti sovdlettava oikeuteen elää jakamattomassa pesässäyhdessä otlolapsen tai sen jälkdäisen kanssa, Tässä sopimuksessa tar-koilelussa omaisuuden osi-luksessaon, mikäli 1 arlik-lan 3 kappaleesta ei muuta johdu, noudatettava, mitähelmikuun 6 päivänä 1931 tehdyn sopimuksen 3 ja 6 artiklassa on määrättypuo-lisoiden varallisuussuhleista. Vad iartiklarna 2 och 3 stadgas om rätt att sitta i oskiftat bo med bröstarvinge skalläga motsvarande tiU-lämpning i fråga om rätt alt sitta i oskiftat bo med adoptivbarneller dess avkomling, Vid awittring som i denna konvention avses skall, såvittannat ej följer av artikel 1 tredje stycket, iakttagas vad i artiklarna 3 och6 av konventionen är stadgat i fråga om makars förmögenhetsförhållanden. Testamente,der er opretlet af en arvelader, som ved sin d0d var slatsborger i en afstaterne og bosat i en af dem, skal i henseende til formen anses for gyldigt,hvis testamentet opfylder de formkrav, som er foreskrevet i loven på det sted,hvor testamentet er opretlet, eller hvor testator var bosat en-len vedoprelldsen eller ved sin d0d, eller i loven i en stat, hvor lestalor var slatsborgerenten ved oprettelsen eller ved sin d0d. For så vidt testamentet angår fastejen-dom, skal det tillige anses for gyldigt i henseende til formen, hvistestamentet opfylder de formkrav, som er foreskrevet i loven på det sted, hvorejendommen ligger. Reglerne i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse ved aendringeller tilbagekaldelse af testamentet. TUbagekal-delse skal også anses for gyldigi henseende till for- Testamentti,jonka on tehnyt henkUö, joka kuollessaan oii sopimusvaltion kansalainen ja jollaoii kotipaikka sopimusvaltiossa, katsolaan muodoltaan päteväksi, jos testamenttimuotonsa osalta läyttää sen paikkakunnan lain määräykset, jolla testamentti tehliintai jolla teslamentintekijäUä oii kotipaikka testamentin tehdessään tai kuollessaan,taikka sdlaisen valtion lain määräykset, jonka kansalainen lestamentintekijä oiitestamentin tehdessään tal kuol-lessan. MUloin testamentti koskee kiinteätä omaisuutta,se katsotaan muodoltaan päleväksi myös, jos testamentti muotonsa osalla läyttääsen paikkakunnan lain määräykset, missa omaisuus sijaitsee, Mitä 1 kappaleessa on sanoltu, soveUelaan vastaavasti m.yöstestamentin muultami-seen tai peruuttamiseen, Pe-ruultaminen katsotaan muodoltaanpäteväksi myös, jos Testamente efter den som vid sin död var medborgare ifördragsslutande stat och hade hemvist i sådan stat skall anses gUligt tillformen, om testamentet i fråga om formen uppfyller vad som föreskrives i lagenpå ort där testamentet upprättades eller teslator vid upprättandet eller vidsin död hade hemvist eller i lagen i stat där testalor vid upprättandet ellervid sin död var medborgare. Såvitt testamente avser fast egendom skall delockså anses giltigt lill formen, om testamentet i fråga om formen uppfyllervad som föreskrives i lagen på den ort där egendomen finnes. Första stycket har motsvarande tillämpning i fråga omändring eller återkallelse av testamente, Återkallelse skall också anses gUtig lillformen, om återkaUelsen i 5, grein. ÅkvEcöin i2, og 3, gr, um heimUdina tU setu i öskiplu biii meö lifserfingjum gilda ä hliöslaeÖanhäll um heimUdina til setu i oskiptu bui meö kjörbörnum eÖa niöjum lieirra. Bestemmelsenei artiklene 2 og 3 om rett til å sitte i uskiftet bo med livsarvinger får tilsvarendeanvendelse på retten til å sitte i uskiftet bo med adoptivbarn elleradoptivbarns livsarvinger. Vad iartiklarna 2 och 3 stadgas om rätt att sitta i oskiftat bo med bröstarvingeskall äga motsvarande till-lämpning i fråga om rätt att sitta i oskiftat bo medadoptivbarn eller dess avkomling. 7. grein. Viö skiptiå félagsbiii hjöna viö låt annars eöa beggja lieirra, skal, ef ekki leiÖir annaöaf åkvaeÖi 3. mälsgr. 1. gr., fariö eftir JDeim reglum, sem sellar eru um fjårmålhjona i 3. og 6. gr, i samningnum frä 6. februar 1931, 8. grein. arfleiöanda,sem viÖ låt sill var rikisborgari i einhverju samningsrikjanna og biisettur i einhverjuJieirra, skal, aö lvi er formsatriÖin snertir, ålitast gild, ef arfleiösluskräinfulln£egir formkröfum, sem geröar eru i lögum å leim staÖ, Jiar sem arfleiösluskräinvar gerö eöa Jjar sem arfleiöandi åtti heimilisfang viÖ gerö hennar eöa viÖlät sitt, eöa 1 Jjvi riki, Jjar sem arfleiöandi ätti rikisfesti viö gerö hennareÖa viÖ lät sitt. Ef i arfleiösluskrä er fjallaÖ um fasteign, skal arfleiösluskräin,aö Jjvi er formsatriÖin snertir, einnig ålitast gild, ef hiin fullnsgir formkröfum,sem geröar eru i lögum ä Jieim staÖ, Jjar sem eignin er, ÄkvEeÖi 1,mälsgreinar gUda meö sama haetti viö breytingu eÖa afturköllun arfleiÖsluskrår,Afturköllun skal, aö \)\i er formsatriÖin snertir, einnig ålitast Ved deling av ektefellers bo etter den ene eller begge ektefellersd0d skal, for så vidt ikke annet f0lger av artikkd 1 tredje ledd, iakttas detsom er bestemt om ektefellers formueforhold i artiklene 3 og 6 i konvensjonenav 6 februar 1931, Testamentetter en arve-later som ved sin d0d var slatsborger i en av statene og varbosatt i en av dem, skal med hensyn til formen anses for gyldig når det lilfredsstillerfromkravene i loven på det sted der testamentet ble opprettel eUer der testalorhadde sin bopel enten ved opprettdsen eller ved sin d0d, eller i en stat som lestalorvar slatsborger av enten ved opprettdsen eller ved sin d0d. For så vidttestamentet angår fast eien-dom, skal det med hensyn tU formen også anses gyldignår det tilfredsstUler form-kravene i loven på det sted der eiendomen ligger. Reglene i f0rste ledd får tilsvarende anvendelse ved endringeller tUbakekall av testament, TUbakekall skal med hensyn til formen også ansesgyldig når det fyller Vidbodelning som i denna konvention avses skall, såvitt annat ej följer av artikel1 tredje stycket, iakttagas vad i artiklama 3 och 6 av konventionen den 6 februari1931 är stadgat i fråga om makars förmögen-hetsförhåUanden, Testamenteefter den som vid sin död var medborgare i fördragsslutande stat och hadehemvist i sådan stat skall anses giltigt tiU formen, om testamentet i frågaom formen uppfyller vad som föreskrives i lagen på ort där testamentet upprättadeseller lestalor vid upprättandet eller vid sin död hade hemvist eller i lagen istat där testalor vid upprättandet eller vid sin död var medborgare. Såvitttestamente avser fast egendom skall det också anses gUtigt tUl formen, om leslamenteti fråga om formen uppfyller vad som föreskrivs i lagen på den ort där egendomenfinnes. Första stycket har motsvarande tillämpning i fråga omändring eller återkallelse av testamente, Återkallelse skall också ansesgiltig till formen, om återkaUelsen men, hvis lilbagekaldelsener i overensstemmelse med en lov, efter hvilken det testamente, der tilbagekaldes,var gyldigt i henseende til formen efter reglerne i stk, 1. Havde testalor efter loven i en ikke kontraherende stat domicili denne stat, kan dette domicil påberåbes i stedet for bopffil i tilfaelde, somomfattes af stk, 12, Opstår der i 0vrigt efter stk, 13 sp0rgsmål om at anvendeloven i en ikke kontraherende stat, skal de almindelige regler, som gaelder heromi hver kontraherende stat, anvendes. pemutlamdnen muotonsa osalta läyttää sdlaisen lain määräykset,jonka mukaan testamentti, joka on peruu-tettu, oii 1 kappaleen nojalla muodoltaanpätevä. testamentintekijällä oii muun kuin sopimusvaltion lainmukaan domisiili (domieile) tässä valtiossa, voidaan tähän domisiiliin ve-dota kotipaikanasemesta 1 tai 2 kappaleessa taikoite-tuissa lapauksissa, Milloin 1,2 tai 3 kappaleen mukaan muutoin on kysymys muun kuin sopimusvaltion lain sovdtamisesta,on noudatettava tästä kussakin sopimusvaltiossa voimassa olevia yleisiä sääntöjä. fråga om formen uppfyller vad som föreskrives i lag enligtvilken det återkallade testamentet på grund av vad som sägs i första stycketvar giltigt lill formen. Hade testator enligt lagen i icke fördragsslutande stat domicili den staten, får detta domicil åberopas i stället för hemvist i fall somavses i första eller andra stycket. Uppstår i övrigt enligt första, andra eller tredje stycketfråga om tillämpning av lagen i icke fördragslutande stat, tillämpas de allmännaregler som härom gälla i varje fördragsslutande stat. Bestemmelseri finsk eller svensk lov om, at et testamente efter lestators d0d skal indleverestil retten inden en vis lid (testamentsbe-vakning), får også anvendelse på eltestamente efter en slatsborger i en anden af staterne, såfremt han ved d0dsfaldetvar bosat i eller , Det samme gaelder bestemmelser i finskeller svensk lov om, at en arving, som vU angribe et testamentes gyldighed,skal rejse sag inden en vis tid, efter at testamentet er for-kyndt for ham (teslamentsklander). Bestemmelser i norsk lov om, at ret på grundlag aftestamente og indvendinger mod gyldigheden af el testamente skal g0res gaeldendeinden visse frister, får også anvendelse på et testamente efter en slatsborgeri en an- sopimusvaltionkan-salaisella kuollessaan oii kotipaikka Suomessa tai Ruot-sissa, on testamentinvalvon-taan ja moittimiseen sovdlettava siellä voimassaolevaa lakia. Norjan lain säännöksiä, joiden mukaan testamenttiinperusluva oikeus on saatel-tava voimaan ja väitteet testamentin pätevyytlä vastaanon lehtävä tieltyjen määrä-aikojen kuluessa, soveUelaan myös loisen sopimusvaltion Hademedborgare i fördragsslutande stat vid sin död hemvist i ellerSverige, skall där gällande lag vinna tillämpning i fråga om bevakning ochklander av testamente. Bestämmelser i norsk lag om att rätt på grund av testamenteoch invändningar mot gUtigheten av testamente skall göras gällande inom vissafrister tillämpas också i fråga om testamente efter medborgare i annan för- gild, ef hiin fullnaegir formkröfum i lögum, er arfleiösluskrä,sem afturkölluÖ er, var gUd samkvaemt Jjeim, eftir äkvaeöum 1, mälsgreinar, aöJ)vi er formsatriÖin snertir, Nii hefur arfleiöandiätt heimilisfesti (domicil) i riki ööru en samningsriki, samkvaemt lögum Jjessrikis, og må Jjä skirskota til Jiess i StaÖ busetu, i J)eim efnum, sem 1, og 2,målsgrein taka til. Ef til Jdcss kemur aö ööru leyti samkvaemt 1.,2,, eöa 3, målsgrein, aö afstööu jjurfi aö taka tU , hvort beita skuli lögumannars rikis en einhvers samningsrikjanna, skal beita almennum reglum, sem um jiaÖefni gUda i hverju samningsriki, 11. grein. Äkvasöi i finnskumeöa saenskum lögum um, aö arfleiösluskrä skuli, eftir lät arfleiöanda, afhenttil réttar-ins innan åkveöins tima (teslamentsbevakning), gUda einnig um arfleiösluskräeftir rikisborgara i einhverju hinna samningsrikjanna, ef arfleiöandi var biisetturi Finnlandi eöa SviJjjoÖ viÖ lät sitt, gUdir um ä-kvaeÖi i finnskum eÖa saeenskumlögum um, aÖ erfingi, sem vill mölmcda gildi arfleiÖsluskrår, skuli hefja mälssokninnan äkveÖins tima frå Jjvi aÖ arfleiösluskräin haföi veriö birt honum (teslamentsklander). ÄkvaeÖi i norskumlögum um, aö beita skuli innan tiltekins tima rétli samkvaemt arfleiösluskrä eÖamötbårum gegn arfleiösluskrä, eiga einnig viÖ um arfleiösluskrä eftir rikisborgara 1 eUihverju hinna kravene i lovgivning hvor-elter det tilbakekalte testamentetter reglene i f0rste ledd var gyldig med hensyn til formen. testator etter loven i en ikkekontraherende stat domisili denne stal, kan dette påropes istedenfor bopel i de tilfelle som omfattes avf0rste og annet ledd. Oppstår det for 0vrig etter f0rste, annet eller tredjeledd sp0rsmål om å anvende loven i en ikke-kontraheren-de stat, får de alminneligeregler som gjelder på dette område i hver kontraherende stat anvendelse. Bestemmelseri finsk eller svensk lov om at et testament etter lestators d0d skal innleverestU retten innen en viss lid (teslamentsbevakning), får også anvendelse påtestament etter en slatsborger i en annen av statene såframt han ved dddsfalletvar bosatt i eller , Det samme gjelder bestemmelser i finskeller svensk lov om at en arving som vil angripe et testaments gyldighet, må reisesak innen etter at testamentet er forkynl for ham (teslamentsklander). Bestemmelser i norsk lov om at retten etter et testament oginnvendinger mot gyldigheten av et testament skal gj0res gjeldende innen vissefrister, får også anvendelse på et testament etter en slatsborger i en annen i fråga omformen uppfyller vad som föreskrives i lag enligt vilken det återkallade testamentetpå grund av vad som sägs i första stycket var giltigt till formen. Hade teslator enligt lagen i icke fördragsslutande stat domicili den staten, får delta domicil åberopas i stället för hemvist i fall somavses i första eller andra stycket. Uppstår i övrigt enligt första, andra eller tredje stycketfråga om tillämpning av lagen i icke fördragssiutande stat, tillämpas de allmännaregler som härom gälla i varje fördragsslutande stat. Hade medborgare i fördragsslutande stat vid sin dödhemvist i eller , skall där gällande lag vinna tUlämpning i frågaom bevakning och av testamente. Bestämmelser i norsk lag om att rätt på gmnd av testamenteoch invändningar mot giltigheten av testamente skall göras gällande inom vissafrister tiUämpas också i fråga om testamente efter medborgare i annan för- den af staterne, såfremt han ved d0dsfaldet var bosat iNorge. Om anerkenddseog fuldbyrdelse af afg0relser og förlig om ret til arv eller legat, en efterlevendeaegtefaelles rettigheder, d0dsbo-skifle og ansvar for en arve-laders gaeld gaelderloven i den stat, hvori anerkenddse eller fuldbyrdelse skal ske. kansalaisen tekemään testamenttiin, jos hänellä kuollessaanoii kotipaikka Nor-jassa, Sdlaisen tuomiontai so-vinnon tunnustamisessa tai täytänlöönpanossa, joka koskee perintöön tai testamenttiinperustuvaa oikeutta, eloonjääneen puolison oikeutta, pesänselvitystä tai kuolemanjohdosta toimi-lettua jakoa taikka vastuula vainajan velasta, on noudatettavasen valtion lakia, missa tunnustamista tai täy-tänlöönpanoa pyydetään. dragsslutande stal, om han vid sin död hade hemvist i , I fråga omerkännande och verkställighet av dom eller förlikning om rätt på grund av arveller testamente, efterlevande makes rätt, boutredning eller skifte i anledningav dödsfall eller ansvarighet för den dödes gäld gäller lagen i den stat därerkännande eller verkställig het begäres. De kontraherende stater kan tiltraede denne overenskomstved at: a) undertegne udenforbehold om ratifikation b) undertegne med forbeholdom ratifikation i förbindelse med efterf0lgende ratifikation, Ralifikalionsdokumenter-ne skal deponeres i det danske udenrigsminislerium, Overenskomsten trseder i kraft den 1, januar eller den 1,juli, efter at overenskomsten er tiltrådt af saml-lige kontraherende stater, Bestemmelsen i artikel 28 i den hidtidige affattdse gaelderdog, indtU konventionen af 16. marts 1932 mellem , , ,og om anerkenddse og fuldbyrdelse af domme er ophsevet og erstattetaf andre regler om emnet. Er arveladeren d0d f0r overenskomstens ikrafttrae- Sopimusvaltiot voivat yh-tyä tähän sopimukseen a) allekirjoitlamallasen, tekemältä ratifiointia koskevaa ehtoa, tai b) allekirjoitlamallasen ratifiointia koskevin ehdoin sekä sen jälkeen ratifioi-malla sen, Ratifioimisasiakirjat on tallelettava Tanskan ulko-asiainministeriöön, Sopimus tulee voimaan sen tammi- tai heinäkuun 1 päivänä, jokalähinnä seu-raa sen jälkeen, kun kaikki sopimusvaltiot oval siihen yhtyneel, Sopimuksen 28 artikla on kuitenkin aikaisemmassa muodossaanvoimassa, kun-nes Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kesken tuomioidentunnustamisesta ja täytänlöönpanosla 16 päivänä maaliskuuta tehty sopimuson kumottu ja korvattu asiasta annetuilla uusiUa säännöksiUä, perittävä on kuollut ennen sopimuksen voimaan- De fördragsslutande sta terna kan tillträda dennaöverenskommelse genom a) undertecknandeutan förbehåll för ratifikation eller b) undertecknandemed förbehåll för ratifikation i förening med efterföljande ratifikation. Ratifikationshandlingarna skall deponeras i danska utrikesministeriet. Överenskommelsen träder i kraft eller den 1 juU,som infaller näst efter det att överenskommelsen tUlträtts av alla de fördragsslutandestatema. Artikel 28 i dess äldre lydelse skall dock gälla tilldess konventionen mellan , , , ochSverige om erkännande och verkstäUighet av domar upphävts och ersatts med nyaregler i ämnet. Har arvlåtaren avlidit innan överenskommelsen trätt samningsrikjanna, ef hann viölåt sitt var biisettur i Noregi. av statene, såframt hanved d0dsfaUet var bosatt i . dragsslutande stat, om hanvid sin död hade hemvist i . 28. grein. Ur viöurkenningu og fullnustudöma og sälta um rélt tU arfs eÖa dänargjafar, um réttindi eftirlifandi maka, umskipti dånarbiis og um abyrgö å skuldum arfleiöanda gilda lög t)ess rikis, J)arsem viöurkenn-ingar eÖa fullnustu er leit-aÖ, i den stat der anerkjenndseeller fullbyrding skal skje, gjelder ved anerkjenndse og fullbyrding av avgj0relserog forlik om rett til arv eller legat, om en gjenlevende ektefeUes rettigheter,om d0dsboskifte og om ansvar for en arvelaters gjeld. I fråga om erkännande och verkstälUghetav don eller förlikning om rätt p. grund av arv eller testamente, efterlevandemakes rätt, boutredning eller skifte i anledning av dödsfall eller ansvarighetför den dödes gäld gäller lagen i den stat där erkännande eller verkställighetbegäres. Samningsrikin geta gengiöaö Jiessu samkomulagi meö J)vi: a) aö undirrila JjaÖ än fyrirvara umfullgildingu, eöa b) aö undirrila ]jaÖ meö fyrirvaraum fullgildingu åsamt eftirfarandi fuUgUdingu. FuUgildingarskjölin skulusett til vörzlu i danska utan-rikisråÖuneytinu. Samkomulagiö gengur i gildi1, janiiar eöa 1. juli naeslan eftir aÖ samningsrikin hafa öll gengiö aö sam-komulaginu. Äkvaeöini 28, grein gänga 130 ])å fyrst i gildi, jiegar samningurinn frå 16, marz 1932 mUliIslands, Danmerkur, Finnlands, Noregs og SviJjjöÖar, um viöurkenningu döma ogfull-naeggju J)eirra hefur veriÖ felldur ur gildi og nyjar reglur um J)aÖ efnikomiö i hans StaÖ. De kontraherende staterkan slutle seg til denne overenskomst ved a) undertegning uten forbehold omratifikasjon, eller b) undertegning med forbehold om ratifikasjonsammen med etterf0lgende ratifikasjon. Ratif ikasj onsdokumenteneskal deponeres i det danske . Overenskomsten trer ikraft den 1 januar eller som faller nest etter at alle de kontraherendestater har slultet seg til overenskomsten, Bestemmelsen i artikkel 28slik den tidligere l0d skal dog gjelde til konvensjonen mellom ,, , og om anerkjenndse og fullbyrding av dommerer opphevd og er-stalet med nye regler om emnet. Defördragsslutande staterna kan tillträda denna överenskommelse genom a) undertecknande utan förbehållför ratifikation eller b) undertecknande med förbehållför ratifikation i förening med efterföljande ratifikation. Ratifikationshandlingarnaskall deponeras i danska utrikesministeriet. Överenskommelsen träder ikraft eller , som infaUer näst efter det attöverenskommelsen tillträtts av alla de fördragsslutande statema. Artikel 28 i dess äldre lydelseskall dock gälla till dess konventionen mellan , ,, ocb om erkännande och verkställighet av domar upphävtsoch ersatts med nya regler i ämnet. Hafi arfleiöandi låtiztåÖur en samkomulagiö hef- Er arvdateren d0d f0roverenskomsten er trådt i Har arvlåtaren avlidit innanöverenskommelsen trätt den, gaelderartikel 4 og artiklerne 1, 2, 5, 7, 8 og 11 i den hidtidige affattdse fortsat.Artikel 28 i den hidtidige affattdse gaelder for så vidt angår afgördser, derer truffet, og förlig, der er indgået, inden konventionen af 16. marts 1932 meUemDanmark, , , og om anerken-delse og fuldbyrdelseaf domme er ophaevet og erstattet af andre regler om emnet. Del danske justitsministerium kan efter forhandling medde 0vrige kontraherende staters justils-ministerier bestemme, at konventionenaf 19. med senere aend-rmger skal gaelde for Gr0n-land. Forkonventionens anvendelse for Faer0erne og Gr0nland kan det danske justitsministeriumefter iagt-lagelse af samme frem-gangsmåde fastsffille sådanne afvigdser, somde saerlige fcer0ske eller gr0nland-ske forhold måtte tUsige, Til bekraefldse heraf har undertegnede befuldmaegligede underlegnetdenne overenskomst. tuloa, sovelletaan4 arliklaa sekä 1, 2, 5, 7, 8 ja 11 ar-tiklaa niiden aikaisemmassa muodossa, Arliklaa28 on sovdlettava aikaisemmassa muodossaan sikäli kuin on kysymys tuomioista, jotkaon annetlu, tai sovinnoista, jolka on tehty ennen kuin Suomen, Islannin, Norjan,Ruotsin ja Tanskan kesken tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta 16 päivänämaaliskuuta tehty sopimus on kumottu ja korvattu asiasta annetuilla uusillasäänöksiUä, Tanskan oikeusminisle-riövol, neuvotdtuaan mui-den sopimusvaltioiden oi-keusministeriöiden kanssa, määrätä,eltä 19 päivänä marraskuuta tehtyä so-pimusta siihen myöhemmin lehlyine muutoksineenon sovdlettava myös Grönlan-nissa. Sovdlettaessa sopi-musta Fär-saariUa ja Grön-lannissavol Tanskan oikeus-ministeriö mainittua menet-telyä noudattaen vahvistaa tehtäväksisdlaisia poikke-uksia, joita Fär-saarten tai Grönlannin erityiset olot voivat eddlytlää, Tämän vakuudeksioval valtuutetut allekirjoittaneet tämän sopimuksen. i kraft, gäller artikel 4 samt artiklarna 1, 2, 5, 7, 8och 11 i den äldre lydelsen. Artikel 28 i dess äldre lydelse gäller såvittangår domar som meddelats eller förlikningar som ingåtts innan konventionenden mellan , , , och omerkännande och verkställighet av domar upphävts och ersatts med nya regler i . Danska justitieministeriet kan efter förhandling med deövriga fördragsslutande staternas justitieministerier bestämma att konventionenden med senare ändringar också skall äga tillämpning på ,För konventionens lill-lämpning på och kan danska justitieministerietefter iakttagande av samma tillvägagångssätt faststäUa sådana avvikelser somde särskilda färöiska eller grönländska förhållanden må kräva. Till bekräftelse härav har undertecknade befuUmäktigadeombud undertecknat denna överenskommelse. d.......... iet eksemplar på hvert af f0lgendesprog: dansk, finsk, isländsk, norsk og svensk, for så vidt angår svensk i to tekster,en fra og en fra . Laadiltu Kööpenhaminas- sa päivänä kuuta yhtenä suomen-,islannin-, norjan-, motsin- ja tanskankieUsenä kappaleena, jossa ruotsiksi on kaksitekstiä, toinen Suomea ja toinen Ruotsia varten. Som skeddei den i i ell exemplar på finska, danska, isländska, norska ochsvenska språken, och såvitt angår svenska språket i två texter, en för Finlandoch en för . ur öölazt gildi,skal 4. grein og fyrri reglur 1., 2,, 5,, 7,, 8, og 11, greina halda gildi sinu,Fyrri reglur 28, greinar gilda aö \)vi er varÖar döma, sem uppkveönir em og sattir,sem em geröar äÖur en samningurinn frå 16. marz 1932, mUli , Danmerkur,Finnlands, Noregs og Svi}3J6Öar, um viöurkenningu döma og full-naegju lieirra,hefur veriö felldur iir gildi og nyjar reglur um jjaö efni komiö i hans staö. kraft, gjelderartikkd 4 og de lidligere regler i artiklene 1, 2, 5, 7, 8 og 11 fortsatt. De tidligereregler i artikkd 28 gjelder for så vidt angår avgj0relser som er truffet ogforlik som er inngått f0r konvensjonen mellom , ,, og om anerkjenndse og fullbyrding av dommer er opphevd ogerstattet med nye regler om emnet.