prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — Avstängningstiden räknas från den dag då det förhållandesora anges i 26 § inträffat eller från den senare dag arbetsraarknadsstyrelsenbestäraraer. 28 §Bestäraraelsema i 26 § 13 om arbete får, om det är skäligt, till-lärapas ifråga om arbetsraarknadsutbUdning. Avstängningstiden är i sådana fall 28 dagar.Besläraraelsen i 27 § tredje stycket äger därvid raotsvarande tUlärapning. 29 § Med beslut omavstängning enligt 2628 §§ jämställes beslut ora avstängning från rätt tillersättning enligt 29, 30, 31 och 34 §§ lagen (1973: 000) omarbetslöshetsförsäkring. Ansökan om kontant arbetsmarknadsstöd m. m. 30 § Ansökan om kontant arbetsmarknadsstöd göres skriftligenhos länsarbetsnämnden i det län där sökanden är bosatt. Vid ansökningen skall fogas intyg av arbetsgivaren ora sökandens arbetsförhållanden särat de uppgifter i övrigt sora behövs för bedöraande av hans rätt till stöd. Arbetsgivare skall på begäran utfärda intyg sora avses iförsta stycket enligt forraulär sora fastställes av arbetsraarknadsstyrelsen. Utbetalningav kontant arbetsraarknadsstöd göres av den allraänna försäkringskassa i vilkensökanden är inskriven. Fråga ora kontant arbetsraarknadsstöd enligt 1 § 4. och 14§ andra stycket prövas av arbetsraarknadsstyrelsen. Talan mot länsarbetsnämnds, allmän försäkringskassas,arbetsmarknads-slyrelsens och riksförsäkringsverkels beslut 31 § Talan motbeslut av länsarbetsnämnd och allmän försäkringskassa enligt denna lag föresgenora besvär hos arbetsraarknadsstyrelsen respektive . 32 § Talan raotarbetsraarknadsstyrelsens och beslut angående rätt tillersättning enligt denna lag föres genora besvär hos försäkringsdorastolen, oraej annat följer av lagen (1969: 93) ora begränsning av sarahällsstöd vidarbetskonflikt. 1973: 56 29 Beslutsora avses i första stycket och sora ej innebär tillärapning av sistnäranda lagfår av arbetsraarknadsstyrelsen och underställasförsäkringsdorastolens prövning, om det för enhetiig lagtolkning ellerrättstillämpning är av synnerlig vikt att saken prövas av domstolen ellerannars särskilda skäl finns för sådan prövning. Motarbetsmarknadsstyrelsens och beslut enligt denna lag iannat fall än som avses 1 första eller andra stycket föres talan hos Konungengenom besvär. 33 §Besvär skall inges till den myndighet eller det organ sora har raeddelat beslutet. Den oraständigheten att besvären ingivils eller insänts direkt till den rayndighet sora har att pröva besvären utgör dock ej hin der för besvärens upptagande till prövning, ora de inkorarait före be svärstidens utgång. Länsarbetsnärands, allraänförsäkringskassas, arbetsraarknadsstyrelsens och beslutländer till oraedelbar efterrättelse, ora ej annat angivits i beslutet ellerbestäras av myndighet som har att pröva beslutet. 34 § Har Konungen träffatöverenskoraraelse raed annan stat om andra villkor för rätt att erhållaersättning än som föreskrives i denna lag, skall dessa villkor tillärapas. 35 § Kontant arbetsraarknadsstödfår indragas eller skäligen nedsättas, ora stödtagaren raedvelet eller av grovvårdslöshet läranar oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållandesora är av betydelse för rätten till stöd. 36 § Har någon genora oriktiguppgift eller genora underlåtenhet att fullgöra åvUande uppgifts- elleranraälningsskyldighet eller på annat sätt orsakat att kontant arbetsraarknadsstödutgått obehörigen eller raed för högt belopp eller har någon eljestoberhörigen eller raed för högt belopp uppburit sådant stöd och har hanskäligen bort inse detta, skall det som betalats ut för mycket återbetalas, omej i särskilt fall anledning föreligger att helt eller delvis eftergeåterbetalningsskyldighet. Haråterbetalningsskyldighet ålagts någon enligt första stycket, får vid senareutbetalning till skäligt belopp innehållas i avräkning på vad sorabetalats ut för mycket. 37 § Lagen (1969: 93) ombegränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt äger tillärapning på ersättningenligt denna lag. 38 § Beträffande minskning i vissafall av pension med utgiven ersättning enligt denna lag gäller föreskrifternai 17 kap. 4 § andra stycket lagen (1962: 381) om allmän försäkring. 39 § De närmare föreskrifter sorafinns erforderliga för tillärapningen av denna lag, raeddelas av Konungeneller, efter Konungens berayndi-gande, av arbetsraarknadsstyrelsen ochriksförsäkringsverket. Dennalag träder i kraft . 1973: 56 30 Lagom arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet Härigenomförordnas som följer. 1 § Arbetsgivaravgift förfinansiering av arbetslöshetsersättning enligt lagen (1973: 000) oraarbetslöshetsförsäkring och lagen (1973: 000) om kontant arbetsraarknadsstöderlägges till staten enligt denna lag. 2 § Arbetsgivare erlägger årligenarbetsgivaravgift raed belopp sora motsvarar fyra tiondels procent av sumraan avvad arbetsgivaren utgivit sora lön tUl arbetstagare i pengar eller inaturaförraåner i form av kost eUer bostad eller, i fall som avses i 3 kap. 2 §andra stycket sista punkten lagen (1962: 381) ora allraän försäkring, annanersättning för utfört arbete. Vid beräkningen avavgiften tages icke hänsyn till arbetstagarens lön eller ersättning i vad denför år räknat överstiger det vid årets ingång gäUandebasbeloppet enligt lagen (1962: 381) ora allraän försäkring. Hänsyn tages ejheller till arbetstagare, vars lön understigit ferahundra kronor.Vidare bortses vid denna beräkning från arbetstagare, som icke ärobligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954: 243) ora yrkesskadeförsäkring, oraej fall sora avses i 3 kap. 2 § andra stycket sista punkten lagen (1962: 381)ora allraän försäkring är för handen. Avgifterlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdora eller ledighet för vård avsjukt barn eller med anledning av barns födelse till den del lönen raotsvararsjukpenning eller föräldrapenning, sora arbetsgivare äger uppbära enligtbestäraraelsema i 3 kap. 16 § lagen (1962: 381) ora allraän försäkring. 3 § Med arbetsgivare avses idenna lag den sora enligt 19 kap. 1 § lagen (1962: 381) ora allraän försäkringskall erlägga avgift tUl sjukförsäkring. 4 § Avgifterna för fuiansieringav arbetslöshetsersättningen föres tUl en fond, benämnd arbetslöshetsfonden,som förvaltas enligt grunder som Konungen faststäUer. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i förordningen (1959: 552) angående uppbördav vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Härigenom förordnas, att 1 och 2 §§ förordningen (1959:552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allraän försäkring, m.m.i skall ha nedan angivna lydelse. 1 §2 Angående debitering och uppbörd av avgifter från arbetsgivare enligt lagen om allmän försäkring särat avgift för obligatorisk försäkring i enligt lagen ora yrkesskadeförsäkring ävensora avgifter enligt förord' ningen angående byggnadsforskningsavgift, lagen ora lönegarantiavgift och lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift skall gälla vad nedan stadgas. Angående debitering och upp börd av avgifter från arbetsgivare enligt lagen (1962:381) ora all män försäkring samt avgift för obligatorisk försäkring i riksför säkringsverket enligt lagen {1954: 243) ora yrkesskadeförsäk ring ävensom avgifter enligt för ordningen (1960:77) angående byggnadsforskningsavgift, lagen (1970: 742) ora lönegarantiavgift, lagen (1971:282) ora arbetar skyddsavgift samt lagen (1973:000) om arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och del kontanta arbetsmarknadsstö det skall gälla vad nedan stadgas. Avgift för frivillig försäkring i riksförsäkringsverketenligt lagen ora yrkesskadeförsäkring uppbäres i den ordning verketbestäraraer. 2 §3 I denna förordning förstås raed arbetsgivaravgift: summan av arbetsgivarens avgifterenligt 1 § första stycket; avgiftsunderlag:belopp vara avgift, som avses i 1 § första stycket, skall beräknas förarbetsgivaren; utgiftsår: det kalenderår för vUket avgiftsunderlag skallbestämmas. Såvittgäller beräkning av avgiftsunderlag för avgift tUl sjukförsäkringen och försäkringenför tilläggspension samt för lönegarantiavgift skall med lön enligt dennaförordning förstås järaväl sådan ersättning, sora enligt 3 kap. 2 § andrastycket sista punkten el- Såvittgäller beräkning av avgiftsunderlag för avgift till sjukförsäkringen ochförsäkringen för tilläggspension, för lönegarantiavgift saml förarbetsgivaravgift lill arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet skall raed lön enligt denna förord- 1 Förordningen oratryckt 1962: 396. Senaste lydelse avmbriken 1962: 396, = Senaste lydelse 1971:287. » Senaste lydelse 1970: 744. ler11 kap. 2 § andra stycket lagen ora allraän försäkring anses såsom inkorast avanställning. ningförstås järaväl sådan ersättning, sora enligt 3 kap. 2 § andra stycket sistapunkten eller 11 kap. 2 § andra stycket lagen (1962: 381) om allraän försäkrmganses såsora inkorast av anställning. Dennalag träder i kraft . Viddebitering enligt 20 § första stycket av arbetsgivares prelirainära avgift förår 1974 och 1975 skall hänsyn tagas även till avgiftsuttaget enligt lagen(1973: 000) ora arbetsgivaravgift tUl arbetslöshetsförsäkringen och detkontanta arbetsmarknadsstödet. 1973: 56 33 Utdrag av protokollet över inrikesärenden, hållet införHans Majrt Konungen i statsrådet pä . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , . Chefen för inrikesdeparteraentet, statsrådet ,anmäler efter geraensara beredning raed statsrådets övriga ledaraöter fråga orany lagstiftning om kontant stöd vid arbetslöshet och anför. 1973: 1 (bU. 13 s. 28) redovisas riktiinjerna fören reforra av det ekonoraiska stödet vid arbetslöshet. I sararaa prop. (s. 121)föreslås att , i avvaktan på särskild proposition i äranet, /74 lill Kontant stöd vid arbetslöshet beräknar ettförslagsanslag av 680 railj. Jag avser att nu ta upp frågan om den närmareutformningen av arbetslöshetsskyddet. begärde att bl. a. frågan ora en allraänarbetslöshetsförsäkring skulle utredas (raot. 1964:1: 37, 596 och 739 särat II: 51, 724, 908 och 957, 2LU 1964: 48,rskr 1964: 310). Med anledning härav tillkallade dåvarande chefen förinrikesdepartementet sakkunniga att utreda frågor om kontantstöd vid arbetslöshet. I direktiven för de sakkunniga erinrades bl. a. ora altutredningen borde vara förutsättningslös. Den borde undersöka och föreslå deforraer för kontant slöd vid arbetslöshet sora kunde befinnas lärapligast raedhänsyn till övriga arbelsraarknadspolitiska åtgärder och vissa grupperssärskilda förhållanden. De sakkunniga, sora antog benäraningen utredningen orakontant slöd vid arbetslöshet (), avläranade i september 1967delbetänkandet (SOU 1967: 62) Stödformer för arbetslösa äldre arbetstagare.Förslaget låg tUl grund 1968 vidtagna ändringar i förordningen(1956:629) om erkända arbetslöshetskassor (kassaförordningen; oratryckt1964:495, ändrad senast 1971:900), förordningen (1956: 630) ora statsbidrag tUlerkända arbetslöshetskassor (statsbidrags-förordningen; oratryckt 1968: 141,ändrad : 141) och arbets-raarknadskungörelsen (1966: 368) (SFS 1968:140, 141 och 246). 3 1973, 1 saml Nr 56 1973: 56 34 har härefter avläranatslutbetänkandet (SOU 1971: 4244) Försäkring och annat kontant slöd vidarbetslös-heii. Belänkandet innehåUer bl. a. förslag till lag oraarbetslöshetsförsäkring och lUl lag ora kontant arbelsraarknadsslöd. Förslagentorde få fogas tiU StalsrådsprotokoUel i detta ärende som bUaga. Efler remiss har yttranden över KSA-utredningensbetänkande avgelts av , (),statskontoret, (), bankinspektionen,försäkringsinspektionen, , , statensavtalsverk, (), universitetskanslersärribetet (UKÄ),lantbruksslyrelsen, komraerskollegiura, arbetsraarknadsstyrelsen (AMS),statens invandrarverk (), , sjukpenningulredningen, 1968års utbUdnings-utredning, komraittén för studiestöd åt vuxna (SVUX), centralastudie-hjälpsnäranden (CSN), (), Föreningenskogsbrukets arbetsgivare. Handelns arbetsgivarorganisation (HAO), , . iSverige (LO), (), , akaderaikers centralorganisation (),arbetares centralorganisation (SAC), (), De erkända arbetslöshels-kassornas saraorganisation(), , ,Handikapporganisationernas cen-tralkorarailté. (),(), . ,hantverks- och industriorganisation (SHIO), , . , fullraäktige i , fullraäklige iriksgälds-kontoret. , () och studentkår. Reraissinslansema har bifogat yttranden från ett stortantal rayndigheter och sammanslutningar, bl. a. från lantbruksnämnder,länsarbetsnämnder, arbetstagarorganisationer och handelskamrar. Med slöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 27 maj 1970tillkallade chefen för nuraera överdirektören uppdrag att såsora sakkunnig utreda de tekniska förutsätlningarna för altinordna bl. a. förraåner sora utgår vid arbetslöshet i beskatlningssysleraet. Idirektiven för utredningen, som antog naranet ' Betänkandet har avgetts av riksdagsledamöterna , ordförande , , ochViola , numera avdelningschefen , kassaföreståndarenKarl-Axel , numera byrådirektören , borgarrådet ,kanslirådet samt direktörsassistenten . 1utredningsarbetet har som experter deltagit byråcheferna , byrådirektören ,direktören , numera rättschefen , numeraförsäkringsdomaren samt kanslirådet Slig Wernlund. 1973: 56 35 sjukpenningutredningen,erinrades ora att utredningsraannen borde samråda raed ochbeakta resultatet av dess arbete. Utredningen avlämnade i september 1972betänkandet (SOU 1972: 60) Beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshetra. I betänkandet finns bl. a. vissa förslag tUl ändringar iKSA-utredningens förslag till lag om arbetslöshetsförsäkring och till lag omkontant arbetsraarknadsstöd. Eflerremiss har yttranden över sjukpenningutredningens betänkande avgetts avkaramarrätten i , , , statskontoret,försäkringsinspektionen, , , ,, , länsstyrelserna i , , , ochNorrbottens län, yrkesskadeförsäkringskommiltén, ,, , , , , , , ,, (), , Folksara, LRF, , ,, och hem och sarahälle. Riksdagenhar i skrivelse och raars 1972 till Kungl. Maj:t funnit dels attfrågan om en inkomstgarantiförsäkring bör bli föremål för prövning, dels attdet är lämpligt att vissa frågor om kassäersält-ning åt företagare tas upp isamband med prövningen av förslag (mot. 1967: II: 360, SU 1967:112, rskr 1967: 272 samt raot. 1972: 1378 och 1407, InU1972: 3, rskr 1972: 63). Genoraskrivelse till raig har AMS överläranat en inora styrelsenupprättad promeraoria raed förslag till ersättningsberäkning vid arbetslöshetdel av vecka inom arbetslöshetsförsäkringen. Jagtar även upp dessa frågor till behandling i förevarande sararaanhang. Påföredragning av chefen för finansdeparteraentet har Kungl. Maj:t tidigare i dagbeslutat föreslå att bl. a. de utgående ersätt-ningama vidarbetslöshet blir inkorastbeskattade. Det är mot den bakgranden som jag härtar upp frågan ora utformningen av förmånema vid arbetslöshet. Chefenför har dessutom förat anmält förslag till deändringar i besläramelserna om tilläggspension sora behövs vidtillgodoräknande sora pensionsgrundande inkorast av bl. a. dagpenning frånarbetslöshetsförsäkringen och kontant arbetsraarknadsstöd. Han har vidaretagit upp dels vissa saraordningsfrågor vid sara-raanträffande avpensionsförmåner enligt lagen om allmän försäkring och arbetslöshetsersättning,dels frågor rörande förtidspension till äldre försäkrade som föranleds av deföreslagna ändringama beträffande förmånerna vid arbetslöshet. Prop.1973: 56 36 DenfrivUliga statsunderstödda arbetslöshetsförsäkringen tillkom genom beslut av1934 års riksdag och trädde i verksamhet 1935. Försäkringen handhas avarbetslöshetskassor, organiserade av de försäkrade själva och erkända av enstatlig tillsynsmyndighet. Kassorna är i för-eningsrättsligt hänseendeorganiserade sora understödsföreningar och lyder såsora sådana under lagen(1938: 96) ora understödsföreningar (UFL). Enligt 1 § kungörelsen (1912: 304)angående tUlsyn å understödsföreningar ra. m. i dess lydelse enligtkungörelsen (1957: 224) är AMS tiUsynsrayndighet för kassorna. Den 1 juli 1972trädde en ny lag (1972: 262) om understödsföreningar i kraft. Iövergångsbestäraraelser-na föreskrivs att garala UFL fortfarande skall gälla ifråga ora erkänd arbetslöshetskassa och sådan icke erkänd arbetslöshetskassasora regi-sterats före den nya lagens ikraftträdande. ora arbetslöshetsförsäkringen återfinns i övrigt ikassaförordningen, statsbidragsförordningen, kungörelsen (1957:481, ändradsenast 1968: 142) raed tillärapningsföreskrifter till arbetslöshetskasseförordningenoch kungörelsen (1957: 482) angående handläggningen av frågor ora statsbidragtill erkända arbetslöshetskassor. Denuvarande kassorna är i allraänhet bildade av de fackliga organisationerna påolika yrkesoraråden raen är juridiskt sett fullt fristående i förhållande tilldessa. Även icke fackligt organiserade arbetstagare inora en kassasverksarahetsoraråde äger rätt till raedleraskap. Föratt en understödsförening skall kunna antas till erkänd arbetslöshetskassafordras bl. a. att stadgarna slår i överensstämraelse raedarbelslöshetskasseförordningen. Den är utforraad så att den anger vad som skallintas i stadgarna. De skall sålunda innehålla föreskrifter om raedleraskap,avgifter, villkor för rätt till arbetslöshetsersättning, ersättningens formeroch storlek, ersättningslidens längd och kassans fondbUdning. Arbetslöshetskassornasutgifter orafallar kostnaderna för försäkringsersättning (dagpenning jämtevisst barniillägg), fondering och förvaltning. Förvaltningskostnadernavarierar starkt meUan kassorna beroende på bl. a. raedlerasantal ochverksarahetens orafattning. I allraänhet har kostnaderna kunnat nedbringasgenora geraensara adrainistration raed vederbörande fackliga organisation, t.ex. geraensara personal, lokaler o. dyl. Arbetslöshetskassornasinkoraster utgörs av raedlerasavgifler, statsbidrag och räntor på fonderaderaedel, Medleraraarna i kassa är i raånga fall indelade i klasser. Indelningenär beroende på raedleraraarnas ar- 1973: 56 37 Medlemsavgifterna fastställs av AMS. De varierarstarict mellan såväl kassor som klasser. Någon utjämning kassoma emellanbeträffande avgifterna förekommer inte. Däremot är statsbidraget konstrueratså att en avgiftsutj ämnande effekt uppnås. Statsbidragettill dagpenningersättningen i arbetslöshetsförsäkringen omfattar enproportionell del, grundslatsbidraget, och en till antalet ersättningsdagarper årsmedlem knuten progressiv del, dagpenningbidraget. Statsbidraget tUlkassorna utbetalas årsvis i efterskott. När särskUda skäl föreligger, kan dockunder verksarahelsåret förskott på statsbidraget utbetalas. Ikassaförordningen (41 §) finns bestämraelser ora fondbUdning. Avgifterna ikassan skall vara så avvägda att de tillsararaans med övriga inkomsteruppfyller kravet på föreskriven fondbildning. Med hänsyn tUl riskutjämningen ärfondkravet större i en arbetslöshetskassa med litet medlemsantal än i kassaraed högre raedlerasantal. Fondens storlek bestäras dessutora avförvaltningskostnader, genorasnittligt ersättningsbelopp per ersättningsdagoch raedlera särat genomsnittiigt antal ersättningsdagar permedlem . Ävenbestämraelser för fondraedlens placering finns intagna i förordningen (42 §).De följer i stort det regleraente sora enligt lagen ora allraän försäkringgäller för de allraänna försäkringskassorna i vad avser sjukförsäkringensfonder. För arbetslöshetskassornas del gäller dock att högst en feratedel avfonden efter AMS' raedgivande får placeras i skuldförbmdelser raed säkerheti fastighetsinteckningar. UFL:sbestämraelser gäller för arbetslöshetskassorna i den raån kassorna inteuttryckligen undantagits från bestämraelsernas tUläraplighet. Med hänsyn tillde i kassaförordningen intagna bestämraelserna om miniraigräns förraedlemsantalet (3 §), försäkrmgsår (7 §), medleraskap (914 §§), avgifter ochuttaxering (1617 §§), fondbildning (41 42 §§), styrelse m. m. (4344 §§) ochom återkallande av antagande (4550 §§) är eraellertid UFL:s betydelse förarbetslöshetskassorna i praktiken endast knuten till en rad föreningsrättsligabestämmelser av raera allmän natur. Hit hör regler ora styrelse, firmateckning,revision, föreningssammanträde, stadgeändring samt likvidation och upplösning. EnligtUFL skall varje förening sora har till uppgift alt bereda understöd vidarbetslöshet vara registrerad sora understödsförening. Ett viktigt undanlagfinns dock i 90 § UFL. I denna paragraf anges, att "fackförening, fackförbundeller annan liknande förening för vårdande av yrkesangelägenheter" inte ärunderkastad reglerna i UFL av den anledningen att föreningen meddelar understödvid arbetslöshet. Medett enda undantag är aUa registrerade understödsföreningar sora berederunderstöd vid arbetslöshet antagna som erkända 1973: 56 38 arbetslöshetskassor.Den enda förening sora inte är erkänd har enligt uppgift från AMS nuraera ihuvudsak upphört att driva verksarahet. Formellt har raan eraellertid aUtjäratanledning att räkna raed tre olika slag av föreningar som bereder understöd vidarbetslöshet, näraligen (1) erkända arbetslöshetskassor, (2)understödsföreningar sora inte har ställningen av erkänd arbetslöshetskassasärat (3) fackliga organisationer som inte är underkastade bestämmelserna iUFL. Detfinns ett flertal grandläggande och betydelsefulla skillnader mellan deerkända arbetslöshetskassorna och övriga understödsföreningar. Verksarahetensändaraål, organisation och finansiering utgör tydliga exempel på sådanaolikheter. Medan pensionskassor och begravningskassor i princip baserar helasin verksarahet på raedlerasavgifler utgår betydande statsbidrag till deerkända arbetslöshetskassorna. AMS har ett sanktionsraedel raot de erkändaarbetslöshetskassorna sora försäkringsinspektionen saknar. Den kan förklaraatt kassan inte skall ha något statsbidrag. Slutligen föreligger även denprincipiella skillnaden, att de under försäkringsinspektionens tillsyn lydandeföreningarna skall bidraga tUl kostnaderna för tiUsynsverksamheten (67 § UFL),raedan AMS' raotsvarande utgifter betalas av statsraedel. Erkändarbetslöshetskassa i det följande kaUad arbetslöshetskassa är öppen föralla löntagare inora kassans verksarahetsoraråde. Saratliga kassor ärorganiserade sora rikskassor och är i allmänhet avsedda för anställda inoravissa avgränsade yrkesoraråden. Undantagsvis kan även företagare tillhöraarbetslöshetsförsäkringen. Kassaförordningen(9 §) tar upp vissa omständigheter som obligatoriskt skall utgöra hinder motmedleraskap. Dessutora kan kassa i vissa angivna fall (10 §) vägra medlemskapeller utesluta medlera ur kassan. Ingenfår saratidigt vara raedlera i raer än en arbetslöshetskassa. Detta regleras iförordningen genora bestäraraelse ora att sora villkor för inträde i kassagäller att raan inte är raedlera i annan kassa. Den sora inte har uppnått vissi stadgarna angiven ålder är även utesluten från rätt att bli raedlem. hänger samraan med att understöd från kassa endast kan utgå tillden sora fyllt . Blandde obligatoriska villkoren för rätt till medlemskap tas även upp kravet på attvederbörande skall vara löntagare. Den som icke mot avlönmg används till arbeteför annan räkning har nämligen inte rätt att vinna inträde i kassa. Enlöntagare har eraellertid rätt att i viss utsträckning arbeta sora självständigföretagare. Det fraragår raotsätt-ningsvis av föreskriften att den sora underde senaste tolv raånaderna har varit enbartföretagare inte får kvarstå sora medlem i kassa. Densora arbetar uteslutande för sin raakes räkning får inte bli raedlera i erkändarbetslöshetskassa. Även i detta fall finns ett tidsmått angivet så tUl vidaatt den som uteslutande utfört sådant arbete under 1973: 56 39 merän under senast förflutna tolv raånaderna inte får kvarstå ikassan. Har arbete för raake utförts har vederbörande rättatt vinna inträde eller kvarstå som medlera. AMS får beträffande viss kassaraedge undanlag från dessa bestäraraelser. Kassa har rätt att istadgarna införa bestäraraelser enligt vilka inträde kan vägras eller medlerakan uteslutas. kassans verksarahetsoraråde är begränsat, har kassan undervissa i kassaförordningen angivna förutsättningar rätt alt vägra raedleraskapeller utesluta raedlem som inte tillhör verksarahetsorarådet.