prop · FW03170 · 1973-12-31 00:00:00 — [2]1. Kraftstationer m.m. På riksstaten för /74 har under dennarubrik anvisats ett investeringsanslag av 1 318 milj. kr. Isin anslagsframställning för /75 redogör statens vattenfallsverkför kostnadsutvedtiingen inom sitt verksamhetsområde under denna rubrikanvisats ett investeringsanslag av 1 318 mUj. Degenomsnittliga prisstegringama inom landet har varit 6 å8 %. Löne- och personalkostnader har som en följd av avtalsenliga löne- ochförmånsförbättringar stigit väsentligt mer . Denna allmännautveckling har lett till att vattenfallsverkets kostnader för såväl drift- sominvesteringsverksamhet ökat kraftigt. Ökningen har varit större än vad som harvarit möjligt att möta med rationaliseringar. Priserna på vissa komponenter ochutrustning till kraftanläggnmgar har också stigit kraftigare än vad som svararmot den genomsnittliga prisuppgången. Byggnadskostnadsindexför värmekraftanläggningar belyser utvecklingen . Detta index;som har tagits fram genom sammanvägningav index för olika materialgrupper, mekanisk och elektrisk utrustning samt löper,har under tiden januari 1971januari 1973 stigit från 187,6 till 219,1, vilketsvarar mot en årlig ökning . Mycket talar för att den hittUlskonstaterade årliga procentueUa kostnadsökningen kommer att bli ytterligarenågot större beroende på den sannolika prisutvecklingen förjärn- och stålvaror och arbetskostnader. Vattenfallsverketsinvesteringsram för /74 uppgår tUl 1 287 milj. kr. inkl. medelför sädana arbeten som enligt Kungl, Maj:ts beslut igångsatts avsysselsättningsskäl. Verkets medelsbehov för innevarande budgetår beräknas nu tUl1 375,1 milj, kr,, vilket överstiger den fastställda investeringsramen med 88milj. Störredelen av det ökade medelsbehovet 68 milj. kr. beror på löne- ochprisstegringar, som inte har kunnat kompenseras genom teknisk utveckling ochrationalisering och på kontraktsenliga tillägg enligt indexklausuler. Ökningenmotsvarar av det tidigare prisläge anmälda medelsbehovet förmotsvarande investeringsobjekt. avser förskottsbetalningar i samband med upphandling av urananrikningstjänster.Förenta staternas tiUkännagav genomgripandeändringar av de s. k. kriterier som reglerar villkoren för försäljning avanrikningstjänster. Anrikningskontrakt för ett kärnkraftaggregat skall ifortsättningen tecknas före första leverans av det anrikadeuranet, dvs. minst nio och ett halvt är före aggregralet tages i drift. Vidareskall erläggas en förskottslikvid uppgående till ca 15 mUj. och fördelad påtre är med första delbetalning när kontraktet undertecknas. Föraggregat som är under byggnad eller beställning och som har behov av anrikaturan gäller vissa övergångsbestämmelser.Tillämpningen av dessa bestämmelser innebär att anrikningskontrakt för dettredje och fjärde aggregatet i och det första aggregatet i Forsmarkmåste tecknas och att anrikningskonlrakt för detandra aggregatet i Forsmark måste tecknas . Förskotlslikvi-dernaför anrikningstjänster avseende de båda aggregaten i , vilkafinansieras över verkets investeringsanslag, kräver ett extra me-delstiUskottav 10 mUj. under /74. Anrikningstjänsterför senare utbyggnader kan förmodligen också erhållas från och möjUgenäven från en framtida europeisk anrikningsanläggning. Det har emellertid ännuinte varit möjligt att klarlägga föratsättningama för upphandling avanrikningstjänster från annat håll än Förenta statema. För att en visshandlingsfrihet skall kunna bibehållas vad beträffar idrifltagningen avkärnkraftaggregat är det därför angeläget attbeslut fattas om upphandling av anrikningstjänster för en del ännu intebeslutade aggregat. Denna handlingsfrihet bör omfatta ett tredje aggregat i Fdrsmarksamt ytterligare två aggregat för drifttagning t. o. m. . Iöverensstämmelse med de amerikanska upphandlingsvillkoren måsteanrikningskontrakt för dessa aggregat tecknas att förskottslikviderom 10 milj. kr. blir erforderliga redan under /74. I det fallplanerade kärnkraftutbyggnader flyttas fram till en senare tidpunkt gällerdessa förskott även för den senardagda utbyggnaden. Om utbyggnaden däremot intekommer till stånd, sker ingen återbetalning av erlagda förskott. Beslut om förskottslikviderbinder dock inte statsmakterna vad gäller senare ställningstaganden tilleventuella kärnkraftutbyggnader. I sin anslagsframställning för /75 harstatens vattenfallsverk anmält behov av medel på tiUäggsstat till riksstalenför /74, Verket hänvisar därvid dels tiU de pris- och lönestegringarsom har inträffat sedan föregående beräkningstillfälle, dels lill ändradevillkor för upphandling av urananrikningstjänster i , enligt vUkaköparen bl. a. måste erlägga viss förskottslikvid för anrikningskontraktetsundertecknande. Enligt vatlenfallsverkets beräkningar har meddsbehovet förinnevarande budgetår ökat till sammanlagt 1 375,1 milj, kr., vilket överstigerden av Kungl. Maj:t medgivna investeringsramen med 88 milj. kr. Av den totalaökningen beror 68 milj. kr. på fördyringar av det pågåendeinvesteringsprogrammet och 20 milj. kr. på förskottsbetalningar på grund averforderlig upphandling under detta budgetår av anrikningstjänster i Förentastaterna. Jag har såvitt gäller fördyringen med 68 milj. kr. av dettidigare beslutade investeringsprogrammet inte något att erinra mot valtenfallsver-ketsberäkning och förordar att de medel som behövs för att kompenserakostnadsökningen ställs till verkets förfogande under /74. De stora gasdiffusionsanläggningarna i Förenta staternahar svarat för större delen av världens försörjning med anrikat urantill kärnkraftreaktorer. Leveranskontrakt har också kunnat tecknas pä förköparen förmånliga villkor, som inneburit frihet för köparen att anpassaleveranserna till sina faktiska behov. Med etl ständigt stigande behov av anrikat uran i världenkommer emellertid kapaciteten hos de amerikanska anläggningama snart all bli otiUräcklig.I syfte bl. a. att säkerställa den långsiktiga planeringen och finansieringenav nya anrikningsanläggningar har numeraskärpt viUkoren för försäljning av anrik-ningstjänsler. Reaktorägaren måste ifortsättningen förbinda sig att för enlidsperiod av omkring göra inköp av på förhand fixerade kvantiteteranrikningstjänster. Vidare måste kontrakt tecknas före leveransav anrikat uran tiU den första bränslesatsen samt en viss del av kostnadenbetalas i förskott närmast efter kontraktets ingående. Med hänsyntUl att det tar efter leverans av anrikat uran till den förstabränslesatsen innan reaktorn kan tas i kommersiell drift, måste reaktorägaresom vill försäkra sig om anrikningstjänster frän görabindande åtaganden före idrifltagningen av ett nytt kärnkraftaggregat. Denya villkoren innebär för vattenfallsverkets del att anrikningskontrakt för deunder byggnad varande tredje och fjärde aggregaten i måste tecknassenast . I samband därmed skall verket betala 10 milj. kr.motsvarande en tredjedel av den föreskrivna förskottslikviden. Omhandlingsfriheten beträffande idrifltagningen av nya kärnkraftaggregat underförsta delen av skall kunna bibehållas är det enligt verket i den nurådande situationen också nödvändigt att teckna kontrakt om leverans avanrikat uran lill två ännu inte beslutade aggregat redan under innevarandebudgetår. Härför krävs ytterligare 10 milj. kr. /74 behöver anrikningskonlrakt tecknas också för de bådakärnkraftaggregat i Forsmark som f. n. byggs av Forsmarks kraftgrupp AB, ivilket staten genom vattenfallsverket äger av aktierna. Jagdelar vattenfallsverkets uppfattning att upphandUng av anrikat uran måste skepå ett sådant sätt att handlingsfriheten på kärnkraftområdet bevaras. Den nyasituation som har uppkommit på marknaden för anrikningstjänster nödvändiggöråtaganden även i fråga om två reaktorer som ännu inte är beslutade eller fastplanerade. Jag vill understryka, att vad jag nu har sagt inte innebär någotställningstagande i fråga om utbyggnaden av dessa båda reaktorer. Emellertidbör enligt min mening upphandlingen av anrikningstjänster till samtliga avverket angivna reaktorer ske genom det bildade bolaget , i vilket staten genom vattenfallsverket ingår somdelägare. Jag återkommer till denna fräga i det följande. Jag avser därvid attförorda åtgärder, som syftar till att göra möjligt för kärnbränslebolaget attgenomföra bl. a. ifrågavarande upphandlingar. Vid bifall härtill bortfallerbehovet av särskilda medel från investeringsanslaget till kraftstationer m. m.för förskottsbetalningar. I enligt härmed har jag också räknat ner vattenfaUsverketsbehov under innevarande budgetår av medel för kapitaltillskott till med 7 mUj. av totalt 10 milj. kr. som har beräknats för förskottslikvideri samband med tecknandet av anrikningskonlrakt för bolagets båda aggregat. Investeringsanslageltill kraftstationer m. m. bör i enlighet med vad jag här har anfört räknas upp med sammanlagt (68 000 0007000 000) 61 milj. kr. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. att tUl Kraftstationer m. m. på tilläggsstat I lillriksstaten för /74 anvisa ett investeringsanslag av 61 000 000kr. [3] Statlig säkerhet för Svensk kärnbränsleförsörjning AB.Våren 1972 faststäUde statsmakterna (prop. 1972; 57, NU 1972; 39, rskr 1972:200) allmänna riktiinjer för verksamheten på kärnbränsleförsörjningens område.I samband därmed godkändes etl konsortialavtal mellan statens valtenfallsverk.Sydsvenska kraft AB och Oskarshamnsverkels kraft-grupp AB om bildande av ettaktiebolag med uppgift att främja landets försörjning med kärnbränsle. Avtaletgäller för tiden den 1 juU 1972 och förlängs automatisktmed femårsperioder såvida inte uppsägning sker före avtalstidens utgång.Aktiekapitalet i bolaget f. n. är fördelat på vattenfallsverketoch på var och en av de övriga kontrahenterna. Ordförande i bolagetsstyrelse utses av Kungl, Maj:t. Bolaget kärnbränsleförsörjning AB inledde sin verksamhet . I skrivelse hemställer Svensk kämbränsleför-sörjningAB om en statiig säkerhet till etl belopp av 250 milj, kr, för bolagetsåtaganden i samband med upphandlingar av kärnbränsle. Bolaget framhåller inledningsvis att den pågåendeutbyggnaden av kärnkraft i baseras på leveranser av anrikat uran frånFörenta staterna. Enligt det svensk-amerikanska atomsamarbelsavtalet ålar sigFörenta staterna att fram lill tillhandahålla anrikningstjänsler för deelva svenska kraftreaktorer som beräknas vara i drift omkring , Inomramen för avtalet har anrikningskontrakt träffats för sex reaktorer. För kontraktering av anrikningstjänsler tUl reaktorerefter nämnda elva erfordras en ändring av regeringsavtalet med . Avtalet kommer i den nya lydelsen till skillnad från vadsom nu gäller inte attinnebära förhandsgaranti om leveranskontrakt. Nya kontrakt väntas således kunnaträffas endast i män av tillgäng till kapacitet. Enligt uppgift beräknas dennuvarande amerikanska anrikningskapadtelen inkl, vissakapacitetshöj ande iitgärder komma att bli fulltecknad . Vidare har de kommersiella villkoren för kontrakteringav anriknuigstjänster ändrats. Bolaget framhåller att kraftindustrin i västvärldenhärigenom ställts infören ny situation. SärskUt den långa beställningstiden, som innebär attanrikningskontrakt måste träffas innan beslut fattas om uppförandet av enreaktor, och bindningen till fasta kvantiteter innebär betydande planeringsproblem.Inom såväl amerikansk som västeuropeisk och japansk kraftindustri har mandiskuterat olika arrangemang av pool-typ som skuUe kunna ge deltagarna vissamöjligheter alt anpassa sin upphandling av anrikningstjänster till ändradebehov. Inombolaget har övervägts möjliga åtgärder för svensk kraftindustris del.Övervägandena har lett fram till slutsatsen att bolaget bör undersökamöjligheterna att för delägarnas gemensamma räkning anskaffa en kvantitetanrikat uran som reservlager för landets kraftsystem ,Kvantiteten bör motsvara en första härd till en stor kraftreaklor. Enligtbolagets uppfattning skulle ett sådant lager motverka de för kraftförelagennegativa effekterna av den nya situationen i och allmänt ökahandlingsfriheten på kärnbränsleförsörjningens område. Med hänsyn tillmarknadsutvecklingen bör kontrakt om ifrågavarande leveranser slutas . Anskaffningav ett reservlager avses komma att finansieras genom upplåning. Bolagetslöpande kostnader för lagringen (räntekostnader, förvaring m, m,) avses kommaatt täckas genom bidrag från delägarna. Sovjetunionenär f. n. den enda alternativa leverantören av anrikningstjänsler. 1970 årssvensk-sovjetiska atomsamarbelsavtal möjliggör legoanrikning för svensk räkningvid sovjetiska anläggningar. Förhandlingar äger rum meUan bolaget ochvederbörande sovjetiska exportorga-nisalion om leverans av viss kvantitetanrikningsarbete. Den aktuella upphandlingen är i storleksordningen 125 milj.kr., inkl. kostnaden för naturligt uran. Somnämnts avser bolaget att finansiera anskaffningen av det anrikade materialetgenom upplåning. Eftersom bolaget har begränsade egna tillgångar behöversärskild säkerhet ställas. Med hänsyn till all en upphandling av denna naturtjänar etl aUmänt intresse anser bolaget del vara rimligt att säkerhet ställsav staten. Den säkerhet som behövs är av två slag: dels borgen för lån sombolaget tar upp för att finansiera inköp av naturligt uran ochanrikningstjänster, dels säkerhet för att bolaget fullgör sinabetalningsförpliktelser mot leverantören. Ävenandra slag av upphandlingar för en eller flera delägares räkning kan komma attvisa sig lämpUga. Den statiiga säkerheten bör enligt bolagets uppfattning gevisst utrymme även för sådana engagemang. Med hänsyn härtill föreslås beloppetför säkerheten till 250 milj. kr. Medhänsyn till att en statlig säkerhet för lån som bolaget tar upp för attfinansiera upphandlingarna kan komma att behöva tas i anspråk under lång tidhar det ansetts rimligt att delägarnas förpliktelser såvitt avser täckandet avkostnader för lånen skall gälla utan att begränsas av konsortialavtaletsgiltighetstid. En förbindelse om delägarnas ansvar i nämnda hänseende bifogas bolagets framställning. Enligt förbindelsenåtar sig de icke-statliga delägarna i bolaget gentemot staten att tillskjutamedel för täckande av bolagets kostnader för lån för vilka den statligasäkerheten gäller. Förbindelsen innehåller ett motsvarande åtagande frånstatens vattenfallsverks sida gentemot nämnda delägare med förbehåll för Kungl.Maj:ts godkännande. Medlen skaU tUlskjutas med fördelning mellan delägarna somdessa överenskommer i samband med beslut om upphandling. Vid bedömningen av den risk som ställandet av säkerhet förifrågavarande upphandlingar skulle innebära för statens del bör enligt bolagetbeaktas även värdet av det realiserbara lagret, som kan antas komma att uppgåtill samma storleksordning som anskaffningskostnaden. Svensk kärnbränsleförsörjning AB bildades meduppgift bl. a. att främja en samordnad upphandUng av kärnbränsle för svenskkraftindustri. Det förutsattes att verksamheten tiU en början skuUe inriktaspå planering och utredningar. Enligt det konsortialavtal som träffades mellandelägarna gavs bolaget möjligheter att fungera även som ett instrument för kraflförelagensupphandling, men detta bedömdes mindre aktuellt för bolagetsbildande. Under detsenaste året har marknadsförutsättningarna ändrats i vad avser upphandling avanrikningstjänster. Således har villkoren för anrikning av uran i Förenta statema,som svarat för praktiskt taget hela västvärldens behov, väsentligtskärpts. Jag har redogjort härför vid min anmälan i det föregående avfrågan om medel på tiUäggsstat för detta budgetår under investeringsanslagetKraftstationer m. m. De nya villkoren avspeglar det förhållandet allkapaciteten hos de nuvarande amerikanska anrikningsanläggningarna inom en näraframtid väntas bli fulltecknad. Mot dennabakgrund undersöker bolaget möjligheten att upphandla en kvantitet anrikat uransom ett reservlager för delägarnas gemensamma behov. Bolaget har tagit uppförhandlingar med , som f. n. är den enda alternativa leverantörenav anrikningstjänsler, om legoanrikning inom ramen årssvensk-sovjetiska atomsamarbelsavtal. Även andra leverantörer kan efter handkomma i fråga, bl. a. någon av de europeiska anläggningar som planeras.Kostnaderna för upphandlingarna avses komma att bestridas av delägarna ienlighet med konsortialavtalets bestämmelser. Enligt minmening skulle ett reservlager av anrikat uran för kraftföretagens gemensammabehov medföra betydande fördelar. Som bolaget anfört skulle lagringen bl. a. iviss mån motverka de för kraftindustrin negativa effekterna av de ändradeanrikningsvillkoren i . Den skulle även underlätta en önskvärdspridning på flera inköpskällor.Därutöver bör beaktas värdet av ett lager vid störningar i tillförseln. Jagvill dock understryka att den tilltänkta lagringen i första hand ärkommersiellt motiverad. Motbakgrund av den nya situationen på anrikningsområdet finner jag det naturligt attSvensk kärnbränsleförsörjning AB används som instrument även för annanupphandling än den som avser nämnda reservlager. Vid min anmälan i detföregående av frågan om medel under anslaget Kraftstationer m. m. var jagsåledes inte beredd alt tillstyrka att medel anvisades till statensvattenfallsverk avseende förskottsbetalningar för anrikningskontrakt tillvissa kraflreaktorer. Upphandlingen av anrikningstjänster för dessa reaktorerbör i stället ske genom bolaget. Härigenom ökar bolagels möjligheter att svaraför planering och samordning på lång sikt av landels försörjning medkärnbränsle enligt de riktlinjer som anges av statsmakterna. Denföreslagna ordningen för upphandling av anrikningstjänsler innebär attfinansieringen av förskottsbetalningar sker genom Svensk kärnbränsleförsörjningAB. Jag vill understryka att vederbörande kraftföretag därmed inte avlastasdet slutliga betalningsansvaret för kärnbränslet. Bolagets löpande kostnaderför upphandlingar inkl. räntor och avgifter för lån kommer att täckas avkraftföretagen. Detta gäller beträffande upphandlingar för såväl delägarnasgemensamma behov som ett individuellt kraftföretags räkning. Den angivna ordningeninnebär betydande ekonomiska åtaganden för Svensk kärnbränsleförsörjning AB.Bolaget kan således komma att upphandla förutom det av bolaget föreslagnareservlagret lill ett värde av i runt tal 125 milj. kr. anrikningstjänstertill ett antal kraftreaktorer. För de återstående fem reaktorerna inomgällande svensk-amerikanska atomsamarbelsavtal nämligen ,samt 3 kan anrikningskonlrakt tecknas hos Förentastaternas , i några fall den 30juni 1974. Om denna möjlighet utnyttjas, måste enligt de nya anrikningsvillkorenförskottsbetalning erläggas för varje reaktor med ca 5 milj. kr. vidkontraktets tecknande och med ca 5 milj. kr. under vart och ett av de följandetvå åren. Dessa förskottsbetalningar kan således sammanlagt komma att uppgå tUlhögst ca 75 milj. kr. Enändring av avtalet med skulle kunna ge svensk kraftinduslrimöjligheter att teckna kontrakt med om anrikningsljänsteräven för senare reaktorer. BestäUningstiden är enligt de nya amerikanskavillkoren älta år före leverans, vUket innebär alt anrikningstjänsterna måstebeställas nära före reaktorns planerade idrifltagning. Vad beträffar detstatliga kraftsystemet räknar vattenfallsverket med att beställning avanriknings-tjänster till ett eventuellt tredje aggregat i Forsmark jämte ettaggregat på annan plats måste ske . verketskulle beställning till ytterligare ett aggregat, om upphandlingen sker iFörenta staterna, bli aktuell under /75. Jagvill framhålla att det för de sistnämnda tre reaklorema ännu inte föreliggernågra ulbyggnadsbeslut. Ansökningar hos Kungl. Maj;t om tillstånd enligtatomenergilagen har ännu inte ingells. Jag vill i sammanhanget också erinra omriksdagens ställningstagande (NU 1973: 49, rskr 1973: 184) till frågan om detlångsiktiga ulbyggnadsprogrammet för kärnkraften, innebärande bl. a, att ingabeslut om alt bygga ut kärnkraften ytterligare bör fattas förrän ett nyttallsidigt beslutsunderlag förelagts . Även om ett sådantutbyggnadsprogram således inte är fastställt måste enligt min mening åtgärdervidtas för att säkra tillgäng till anrikningstjänster. Endast om såsker kan den svenska handlingsfriheten beträffande utbyggnad av kärnkraftbevaras. Denav mig föreslagna ordningen för upphandling av anrikningstjänsler enligtvilken Svensk kärnbränsleförsörjning AB i princip svarar för tecknandet av nyakontrakt torde vara särskilt lämpUg i en situation där planeringen av olikaskäl måste baseras på osäkra förutsättningar. Således kan förskjutningar itidsprogrammet eller mellan olika projekt lättare hanteras. Jag vill särskiltunderstryka att bolagets åtaganden i fråga om upphandling av kärnbränsle intekommer att binda statsmakternas ställningstagande till frågor om fortsattutbyggnad av kärnkraft. Föralt Svensk kärnbränsleförsörjning AB skall kunna genomföra upphandlingar på kärnbränsleomrädeti enlighet med vad jag förordat krävs alt bolaget kan ställa säkerhet för sinaåtaganden gentemot såväl längivare som leverantörer. Bolaget har hemställt omen statlig säkerhet av 250 milj. kr. i första hand för att medge upptagande avlån för finansiering av ett för kraftinduslrin gemensamt lager med anrikaturan. Beloppet har beräknats bl. a. med hänsyn till alt säkerheten vid vissaupphandlingar kan komma att behöva tas i anspråk för såväl belalningsgaranlilill leverantör som borgen till långivare. Till framställningen har fogats enförbindelse från delägarna alt tillskjuta medel för täckande av bolagetskostnader för län för vilka ifrågavarande säkerhet gäller. Bolagetsberäkningar av behovet av säkerhet är jag beredd att godta. Ramen böremellertid utöver vad bolaget angett utvidgas med hänsyn till vad jag nyssförordat beträffande medel till förskottsbetalningar för anrikningstjänstertill vissa kraftreaktorer. Ramen för säkerheten bör därför sättas till 300milj, kr. Jag förordar alt Kungl, Maj:t föreslår att bemyndigafullmäktige i riksgäldskonloret att ställa ifrågavarande säkerhet. Del börankomma på Kungl, Maj:t att meddela erforderliga föreskrifter rörandesäkerheten. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj;t föreslår attbemyndiga fullmäktige i riksgäldskonloret att ställa säkerhet med högst . för Svensk kärnbränsleförsörjnings AB åtaganden i samband medupphandlingar av kärnbränsle. [4]11. Lån till Aktiebolaget . Något anslag för detta ändamål finnsinte upptaget i riksstaten för /74. Under denna anslagsrabrikhar tidigare anvisats sammanlagt 126,5 milj. kr. till AB Atomenergi. Medlen harbolaget använt för investeringar i byggnader och andra anläggningar, framförallt i Studsvik. Iskrivelse har AB Atomenergi hemställt om ett anslag av . ur fonden för läneunderstöd för att täcka kostnader för inköp avanrikat uran och därvid anfört i huvudsak följande. För driften av bolagetsmaterialprovningsreaktor R2 i Studsvik erfordras anrikat uran. Sedan år 1960har uran till reaktorn kunnat hyras av den amerikanska atomenergikommissionen.I mars 1973 meddelade dock kommissionen, att den inte kunde tillhandahållanukleärt material för uthyrning efter annat än under enkortare övergångsperiod. Efter förhandlingar med beslötbolaget mot denna bakgrund att lösa in det anrikade uranet i R2-reak-torn.Bolaget lämnade därvid över en viss kvantitet naturligt uran till kommissionenoch betalade för anrikning av detta uran. Bolaget kunde uppnå goda ekonomiska viUkorvid uppgörelsen genom alt affären genomfördes i sin helhet före den 15 augusti1973, då priserna på anrikningstjänster steg från 32 $ per separationsenhet tiU36 $ per enhet för långtidskonlrakt och 38,50 $ per enhet för enstakaleveranser. Efteröverläggningar mellan AB Atomenergi och den har parterna varit överens om att bolaget skulleförvärva det nukleära material som används i materialprovningsreaktorn i att täcka kostnaderna för förvärvet har bolaget hemställt om ett anslag av5 . ur fonden för läneunderstöd. Jaghar inget att erinra mot bolagets förslag och hemställer, att Kungl. atttill Lån till Aktiebolaget på tiUäggsstat I till riksstaten /74 anvisa ett investeringsanslag av . FONDEN FÖR STATENS AKTIER [5]2. Förvärv av aktier i bruk. Något anslag för detta ändamål finnsinte upptaget i riksstaten för innevarande budgetär.