prop · FW03160 · 1973-12-31 00:00:00 — dåinträffa att en del föreningsmedlemmar inte är skyldiga att bidra tillkostnaderna för samtiiga verksamhetsgrenar. Dessa medlemmar bör då naturligeninte få vara med och fatta beslut i sädana frågor som enbart rörverksamhetsgren lUl vilken de inte har bidragsskyldighet. Emellertid är attmärka att ett beslut i sådan fråga genom sina konsekvenser för andraverksamhetsgrenar indirekt kan beröra alla föreningsmedlemmar. Med hänsynhärtill bör ingen medlem vara utesluten från att delta och yttra sig vidbehandlingen av frågan. Rätt att begära omröstning bör dock givetvis baratUlkomma medlem som har rösträtt i frågan. Första stycket i förevarandeparagraf har utformats i enlighet med dessa överväganden. I överensstämmelse medprincipen alt bara den som ekonomiskt bidrar tUl en viss verksamhet skall fåutöva bestämmanderätt över verksamheten har i andra stycket tagits upp enbestämmelse om att varje föreningsmedlem måste ha fullgjort sinbidragsskyldighet till föreningens verksamhet, innan han får utöva sinrösträtt på föreningsstämma. Detta skall gälla oavsett orsaken tillunderlåtenheten. Däremot skall underlåtenheten inte medföra att medlemmenfråntas möjUgheten att närvara och yttra sig på stämman och på så sätt påverkabeslutets innehåll. Han går inte heller miste om sin rätt enligt 53 § alt föratalan mot föreningsstämmobeslut. Den nu ifrågavarande bestämmelsen får mestses som ett påtryckningsmedel på medlemmama att fullgöra sin bidragsskyldighet. Itredje stycket fastslås att föreningsmedlem eller annan inte får delta ibehandlingen av angelägenheter där han har ett väsentiigt intresse som stridermot föreningens. Bestämmelsen korresponderar med 36 § och synes inte behövamotiveras närmare. EnUgtfjärde stycket får rättighetshavare i ddägarfastighet närvara och yttra sig vidbehandlingen av frågor som rör hans rätt. Bestämmelsen är likalydande med 12 §sista stycket. Vad som anförts i motiveringen tUl nämnda bestämmelse ägertillämpning också såvitt avser föreningsförvallning. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om omröstning och beslut på föreningsstämma. Promemorieförslaget.Som anförts i avsnitten 3.4.4 och 3.4.5.4 bör enligt promemorian somdispositiv regel för omröstning på föreningsstämma gälla att varje medlemskall ha en röst. Detta har fastslagits i paragrafens första stycke. Isamma stycke i promemorieförslaget föreskrivs att medlem har rätt att låta sigrepresenteras på stämman av ombud. Ombud får dock inte företräda mer än enmedlem. Sistnämnda bestämmelse har, uttalas det i promemorian,tiUkommit för att hindra att någon skaffar sig etl avgörande inflytande påstämman genom att samla in fullmakter från medlemmar som själva saknarintresse för föreningens angelägheter. Något krav på att ombudet själv ärmedlem eller har rösträtt har inte uppställts. Som huvudregel förbeslutsfattandet anges i första stycket i promemorieförslaget att den meningsom fått de flesta rösterna segrar samt att vid lika röstetal val avgörs genomlottning men i andra frågor ordföranden har utslagsröst. Promemorieförslagets andrastycke innehåller bestämmelser om undantag från föreskrifterna i förstastycket. Sistnämnda bestämmelser skall sålunda inte gälla om annat föreskrivs iförvaltningslagen eller i stadgama, I lagen finns bestämmelser om kvalificeradmajoritet i 51 och 52 §§, Den vanligaste avvikande bestämmelsen i stadgar tordeenligt promemorian komma att bli att omröstning skaU ske efter andelstal. Remissyttrandena.Hovrätten över och anför att begreppet medlem på samma sätt somi 17 § används på ett oklart sätt i förevarande paragraf. Föredraganden.Med anledning av vad jag i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.5.4 och 3.5.5)anfört om hur röstberäkningen bör ske har paragrafen omarbetats idepartementsförslaget. Första stycket innehållerendast bestämmelser om röstberäkning. Som huvudprincip fastslås attröstberäkningen skall ske efter huvudtalet. Vid avgörande av fråga som harekonomisk betydelse skall emellertid den modifierade anddstalsmetoden i ställettillämpas, om någon medlem begär det. Jag har i avsnitt 3.5.4 närmareutvecklat vUka frågor som måste anses ha ekonomisk betydelse. Här kan tilläggasatt fråga om godkännande av utgifts- och inkomslstat uppenbarligen är av dennaart. Andra stycket idepartementsförslaget svarar med en redaktionell jämkning, föranledd av deändrade röstberäkningsreglerna, mot första stycket andra femte punkterna i promemorieförslaget. Som anförts i avsnitt3.5.5 under rubriken organisation bör lagensbestämmelser om röstberäkning ha tvingande karaktär. Avvikelse från de i andrastycket departementsförslaget upptagna bestämmelserna bör däremot kunnaföreskrivas i stadgarna på sätt föreslås i promemorian. Paragrafens sistastycke har utformats i enlighet härmed. Ifråga om innebörden av begreppet medlem kan hänvisas till vad jag anfört vid 17§. Dennaparagraf iimehåller vissa bestämmelser om styrelsens skyldigheter i sambandmed föreningsstämma. Det kan inte anses nödvändigt att i lagen lämna någranärmare föreskrifter om förhandlingarna på föreningsstämma. Dendetaljreglering som kan behövas får i stället ske i föreningsstadgama. I meraprincipieUa avseenden bör bestämmelser dock finnas i förvaltningslagen. Enligt första stycket skall styrelsen vara skyldig att påföreningsstämma lämna de upplysningar om föreningens verksamhet som medlem begäroch som kan vara av betydelse för medlemmarna. Bestämmelsen skall tillgodosemedlemmarnas intresse av insyn i föreningens angelägenheter. Givetvis börstyrelsen dock även i andra sammanhang lämna behövlig information åtmedlemmarna. Protokoll upptagande de beslut som fattas påföreningsstämman skall enligt andra stycket föras genom styrelsens försorg. Vadprotokollet i övrigt skall innehålla får regleras i stadgama efter varjeförenings särskilda behov. Självklart bör dock av protokollet framgå vilka somvarit närvarande, vilka ärenden som behandlats och hur omröstning tillgått.Vidare bör protokollet givetvis undertecknas av den som utsetts att föra detoch justeras. Enligt vad som vidare anges i andra stycket skall styrelsensenast efter stämman hålla protokollet tillgängligt för medlemmama.Denna bestämmelse är betingad av att den som har rätt att föra talan motföreningsstämmobeslut skall kunna ta del av beslutet innan klagotidenutlöpt. Givetvis bör inte bara medlemmarna utan också andra få tUlgång tillprotokoUet, om de behöver det för att bevaka sin klanderrätt. Överlåtelse av fast egendom m. m. I denna paragraf föreskrivs att vissaföreningsstämmobeslut, som avser transaktioner med fast egendom, för singiltighet kräver kvalificerad majoritet bland de röstande. För beslut om överlåtelse av fastegendom, om ansökan om inteckning i sådan egendom eller om upplåtelse av nyttjanderätti sådan egendom än krävs enligt paragrafen att minst tvåtredjedelar av de röstande biträder det. I fråga om motiven lUl dennabestämmelse hänvisas i promemorian till vad som anförts i avsnitt 3.4.5.4 och3.4.5.6 samt vid 12 §. När egendomen slår under föreningsförvaltning ärförhållandena emellertid något annorlunda än när den förvaltas direkt avdelägarna själva, påpekas det i promemorian. Om nägon i lagrummet avsedd transaktionmed fast egendom blir aktuell för en samfällighetsförening, kan ärendetförberedas och alternativa lösningar analyseras på ett betydUgt effektivaresätt än inom ddägarförvaltningens ram. Risken för ett förhastat eller illaunderbyggt föreningsstämmobeslut är alltså väsentligt mindre.En samfällighetsförening bör därför kunna i stadgarna meddela avvikandebestämmelser om hur beslut i ifrågavarande angelägenheter skall fattas.Möjlighet härtill öppnas genom en undantagsregel i paragrafens andra stycke. Remissyttrandena.1 paragrafen bör enligt stadshypotekskassan utsägas att bestämmelsema endastavser fast egendom som ägs av delägama gemensamt respektive av föreningen. Föredraganden.Paragrafens lydelse enligt promemorieförslaget har i departementsförslagetjämkats med hänsyn till de ändrade bestämmelserna om röstberäkning i 49 §.Uppenbarligen får samfäUighetsförening inte förfoga över annan egendom än sådansom står under dess förvaltning. Någon uttrycklig föreskrift härom kan inteanses behövlig. Paragrafeninnehåller bestämmelser om omröstning i fråga om ändring av föreningensstadgar. Vidare meddelas bestämmelser om registrering av sådant beslut. Promemorieförslaget.I enlighet med de överväganden som redovisats i avsnitt 3.4.5.4 och 3.4.5.6stäUs i paragrafen upp krav på alt beslut om ändring av föreningens stadgarskall biträdas av minst två tredjedelar av de röstande på föreningsstämma. Detanses böra stå en förening fritt att i stadgarna föreskriva ännu strängarevillkor än lagens för beslut om stadgeändring, t. ex. att sådan ändring skallha antagits av två pä varandra följande föreningsstämmor. En uttryckligbestämmelse härom har tagits upp i andra punkten. Liberalare villkor förstadgeändring är däremot inte tillåtna. Beslutom stadgeändring bör enligt promemorian granskas och ges publicitet på sammasätt som nyantagna stadgar. I andra stycket har därför styrelsen ålagtsskyldighet att genast anmäla beslut om stadgeändring för registrering. Av 25 §framgår att skall kontrollera lagligheten av beslutet.Stadgeändringen bör uppenbarligen inte få tillämpas förrän den undergått denkontroll och fått den offentlighet som registreringsförfarandet innebär. Enuttrycklig bestämmelse härom finns i slutet av andra stycket. Föredraganden.Som jag anfört i avsnitt 3.5.5 under rubriken bör vid omröstning i fråga om stadgeändring huvudtalsmetodentUlämpas undantagslöst. melsehärom har i departementsförslaget tagits upp i en ny första punkt avparagrafens första stycke. Andra stycket har oförändrat överförts frånpromemorieförslaget. Denna paragraf innehållerbestämmelser om av föreningsstämmobeslut. Promemorieförslaget.Huvudbestämmelsen om klandertalan mot föreningsstämmobeslut finns iparagrafens första stycke. I fråga om motiven tUl och innebörden avbestämmelsen hänvisas i promemorian till vad som anförts i avsnitt 3.4.5.6 ochi specialmotiveringen till 15 §. Rätt att föra talan motföreningsstämmobeslut tillkommer inte bara medlem och rättighetshavare utanockså styrelseledamot. Vid 35 § har i promemorian påpekats att styrelsen skallha en kontrollerande funktion i förhållande tUl medlemmarna samt både rättighetoch skyldighet att vägra verkstäUighet av ett föreningsstämmobeslut som stridermot lagen om förvaltning av samfälligheter, annan författning eller stadgarna.Det kan emellertid, anförs det i promemorian, inträffa att tveksamhet ellerdelade meningar råder bland styrelseledamöterna om lagligheten av beslutet. Medtanke på sådana fall anses det vara av vikt att var och en av dem kan få fråganprövad av domstol. Talan enligt förstastycket skall föras hos fastighetsdomstol. Som grund för talan kan åberopas attbeslutet inte tillkommit i behörig ordning eller att det strider motförvaltningslagen eller annan författning eller mot stadgama. Blandklandergrunderna ingår inte att beslutet medför avsevärd olägenhet för medlem.Om medlem anser att sådan olägenhet uppkommer för honom, torde han enligtpromemorian kunna grunda sin talan på all beslutet strider mot bestämmelserna i19 § om beaktande av enskilda intressen. Uppenbarligenär det angeläget att frågan om ett föreningsstämmobeslut är giltigt eller inteblir avgjord så snart som möjUgt, heter det vidare i promemorian. Med hänsynhärtill har i andra stycket föreskrivits att talan som grundas på att beslutinte tUlkommit i behörig ordning eller att det kränker endast medlems ellerrättighetshavares rätt skall väckas från beslutels dag. Om ett beslut strider moträttsregler som inte kan åsidosättas ens med samtycke av samtliga medlemmar,torde det enligt promemorian vara att anse som en nullilet. Visserligen kannuUiteten åberopas utan att talan anställs, men det kan ibland vara avintresse för styrelseledamot eller föreningsmedlem att få fastställt omnullitet föreligger eller inte. Det ligger i sakens natur att någon tidsfristinte kan uppställas för väckande av sådan talan. Närett föreningsstämmobeslut upphävs eller ändras genom domstols dom, skall domenenligt bestämmelsen i fjärde stycket gälla till förmän inte bara för den somfört talan mot beslutet utan också för de andra medlemmar ellerrättighetshavare som berörs av beslutet, I promemorian anförs att detuppenbarligen ofta kan bero på tillfälligheter att talan mot ett beslut förs avviss eller vissa sakägare men inte av andra som har samma intresse av enrättelse i beslutet. Om domen inte skulle gälla för andra än dem som uppträttsom kärande inför domstolen, skulle besvärliga komplikationer kunna uppstå.Domstolens upphävande eller ändring av beslutet sägs därför böra äga genereUgUtighet. Utöver den i tredjestycket upptagna bestämmelsen om rätt för fastighetsdomstolen att förordna ominhibition innehåller lagen inga regler om förfarandet vid fastighetsdomstolen.Klandertalan skall alltså handläggas i enlighet med lagen om fastighetsdomstoloch , framhålls det i promemorian. Dessutom skall allmännaprocessrättsliga regler givetvis tillämpas. och skogsindustriernas samarbetsutskott anser det varaviktigt att den i 15 § i promemorieförslaget angivna klandergrunden"avsevärd olägenhet" tas ui även i 53 §. Lagtexten kan, sägs det,annars lätt ge den uppfattnmgen alt mot beslut vid föreningsförvaltningendast kan anföras på formella grunder. Sammaremissinstanser gör, liksom i fråga om 15 §, gällande att den föreslagnaklandertiden frän beslutets dag är för kort. Föredraganden.Paragrafen har med endast redaktioneUa jämkningar överförts frånpromemorieförslaget. I 15 § har visserligen en särskUd, materiell klandergrandangetts. Enligt departementsförslaget får sålunda delägare föra talan hosfastighetsdomstolen, om han anser att hans enskilda intressen inte i skäligomfattning beaktats i beslut vid ddägarsammanträde. Som jag anfört i avsnitt3.5.4 beror detta emellertid på att en bestämmelse om avvägning mellangemensamma och enskUda intressen Vid delägarförvaltning måste utformas som enklandergrand. Vid föreningsförvaltning är förhållandena annorlunda, eftersomme-ningsfuUa materiella bestämmelser om förvaltningens handhavande kan meddelas(18 och 19 §§). Den i promemorian föreslagna lydelsen av första stycket iförevarande paragraf, som utarbetats efter förebild av 69 § lagen om ekonomiskaföreningar och 31 § LGA, bör aUtså enligt min mening godtas. Genom denomformulering som vid departementsbehandlingen vidtagits i 15 § kommerbestämmelserna om vid delägar- och förenmgsförvaltning sakligt sett attansluta till varandra. Vadangår klandertiden kan hänvisas till vad jag anfört vid 15 §. När det gällertalan mot föreningsstämmobeslut är också att märka att protokoll frånföreningsstämma enligt uttrycklig bestämmelse i 50 § andra stycket skall håUastillgängligt senast efter stämman. Paragrafeninnehåller skadeståndsbestämmelser och en forumregel. Skyldigheten förstyrelseledamöter och andra som handhar föreningens angelägenheter att svaraför därvid vållad skada utgör som anförts i den allmänna motiveringen ett led iskyddet för enskilda intressen. De i lagen om ekonomiska föreningar intagnabestämmelserna om skadeståndsskyldighet måste i stort sett ansesändamålsenliga också såvitt avser samfällighetsföreningar. Skadeståndsansvarbör emellertid här i första hand komma i fråga för styrelseledamot och annansom kunnat företräda föreningen, dvs. firmatecknare och syssloman enligt 33 §.Även revisor och medlem i föreningen bör kunna åläggas skadeståndsskyldighet.I paragrafen slås därför fast att bestämmelsema i 6366 och 106 109 §§ lagenom ekonomiska föreningar skall äga motsvarande tillämpning i fråga om den nyssangivna personkretsen. Som skadeständsberät-tigade anges här liksom i lagen omekonomiska föreningar inte bara medlem och tredje man utan också självaföreningen. Målom skadestånd enligt denna paragraf har otvivelaktigt starka beröringspunktermed mål om klandertalan enligt 53 §. Genom en tilläggsbestämmelse harfastighetsdomstolen därför getts exklusiv behörighet att pröva även mål avförstnämnda slag. Föreningarför förvaltning av flera samfälligheter Dennaparagraf innehåller särskilda bestämmelser om bildande av sådansamfällighetsförening som skall förvalta mer än en samfällighet. Promemorieförslaget.Till grund för bestämmelserna i denna paragraf ligger de överväganden somredovisats i avsnitt 3.4.5.8. Enligt första stycket skall 2024 §§ tUlämpasäven vid bUdande av samfällighetsf örennig som skall förvalla flera samfälligheter.Om samfälligheternas ddägarkretsar till alla delar överensstämmer med varandraanses i promemorian några särbestämmelser i fråga om föreningsbildningen intebehövliga. Detta innebär bl. a. att gemensam samfällighetsförening skall bUdasså snart nägon delägare begär det eller fastighetsbildningsmyndigheten isamband med förrättning enligt FBL eller anläggningslagen finner det vara avväsentlig betydelse från allmän synpunkt att sådan förening bildas. När det gäller nybUdningav förening för gemensam förvaltning av två eller flera samfälligheter, vUkasddägarkretsar inte är helt och hållet identiska är, uttalas det i promemorian,vissa avvikelser från regleringen i 2024 §§ ofrånkomliga med hänsyn till derisker av ekonomisk eller annan art som kan vara förenade med ensammanslagning. Ugaundantagsbestämmelserna har tagits upp i paragrafens andra stycke. Enligt dessafår föreningsbildningen ske bara om den. begärs av minst en delägare i varjesamfäUighet. Gemensamt sammanträde skall hållas med delägarna i alla berördasamfälligheter. Inom varje ddägarkrets skall särskUd omröstning äga rum överyrkandet att bilda gemensam förening. Endast om samtliga ddägarkretsarbifaller yrkandet, skall gemensam förening bildas. När sammanträde förbildande av gemensam förening hålls i samband med förrättning enligt FBL elleranläggningslagen, skall delägama alltså kunna motsätta sig yrkandet även omfastighetsbildningsmyndigheten finner det vara av väsentlig betydelse från allmänsynpunkt att gemensam förening bildas, framhåUs det i promemorian. Om yrkandetinte bifalls vid samtliga omröstningar, skall frågan om bildande av gemensamförening vara förfallen. På begäran av delägare skall dock vid sammanträdetbehandlas fråga om bUdande av annan förening enligt denna paragraf ellerenligt 22 §. Om från början behandlats fråga om bildande av förening för tresamfäUigheter, kan således under de i 55 § angivna föratsättningama enförening för två av samfällighetema i stället bUdas. Om inte heller en sådanföreningsbUdning sker, skall särskild samfällighetsförening för någon av deberörda samfällighetema alltid bildas så snart delägare i samfälligheten begärdet eller, när sammanträdet hålls i samband med förrättning, fastighetsbildningsmyndighetenfinner det vara av väsentlig betydelse frän aUmän synpunkt. Omdelägarna i två eller flera samfälligheter beslutat bilda gemensam förening,skall styrelse utses och stadgar antas vid sammanträdet. Omröstning i dessafrågor skall ske gemensamt bland delägarna i alla de samfälUgheter som skallingå i föreningen. Avvad som tidigare anförts framgår att 2024 §§ skall tillämpas också vidbildande av gemensam förening. Detta betyder enligt promemorian bl. a. attdelägare har rätt att vid fastighetsdomstol klandra beslut om bildande avgemensam förening på såväl formella som materiella grunder. Remissyttrandena.Hänvisningen i andra stycket sista punkten bör enligt avse 20 § istället för 22 §, eftersom sistnämnda paragraf inte reglerar själva bildandetav samfällighetsförening utan bara de huvudfrågor som skall behandlas vid detkonstituerande sammanträdet. Föredraganden.Enligt andra stycket andra punkten i förevarande paragraf skall särskildomröstning ske inom varje ddägarkrets i frågan om gemensam förening skallbildas. Som påpekas i promemorian kan en sammanslagning vara förenad med riskerav ekonomisk art. I enlighet med de överväganden som jag redovisat i avsnitt3.5.4 och 3.5.5 bör därför ifrågavarande omröstning kunna ske enligt denmodifierade an- delstalsmetoden.Detta kräver dock en särskild bestämmelse om röstberäkningen som har tagits ini departementsförslaget. I övrigt har ingaändringar gjorts i promemorieförslaget. Vid konstituerande sammanträde skalldelägarna enligt vad som fastslås i 22 § utse styrelse och anta stadgar.Styrelseval och anlagande av stadgar utgör alltså de konstitutiva elementen iföreningsbildningen. Innan dessa frågor avgjorts, är föreningen inte bildad.Den av gjorda anmärkningen mot hänvisningen till 22 § i andrastycket sista punkten synes därför inte befogad. I detta sammanhang börnågot närmare beröras hur omröstning vid föreningsstämma skall tillgå sedanförening har bildats för förvaltning av flera samfälligheter inom vilkaddaktighetsförhåUandena inte är en-helliga. I den allmänna motiveringen har jaganfört att en tillämpning av anddstalsmetoden vid avgörande av fräga som berörmer än en av samfällighetema förutsätter att andelstalen i de olikasamfällighetema läggs samman. Det kan förekomma att andelstalen fastställtsefter skilda metoder inom de olika samfällighetema. har vanligentillgått sä, att varje ddägarfastighet tillagts en andel motsvarande en vissprocent i hela samfälligheten. har emellertid den s. k. hdlalsmeto-denvunnit större insteg. Denna innebär att varje delägarfastighets andel bestäms iett heltal varav alltså inte kan utläsas andelens storlek i förhållande tillhela samfälligheten utan endast i relation till varje annan delägarfastighetsandelsinnehav. Vid tUlämpning av heltalsmetoden kan ny fastighet anslutas tUlsamfälligheten utan att de tidigare fastställda andelstalen formellt behöverförändras. Skall en sammanläggning ske av andelstalen i två samfälligheter ochhar procentmetoden tillämpats beträffande en av dem eller båda, måsteuppenbarligen en omräkning göras för att varje delägares hela andel skallkunna klarläggas. Omräkningen synes lämpligen böra ske till procent enligtföljande exempel. För en fastighet som har del i samfällighetema A och B harfastighetens andel i A enligt heltalsmetoden bestämts tiU 2 och dess andel i Benligt procentmetoden tUl . Sammanlagt finns i A 20 andelar. Andelen i Auppgår alltså till . Det sammanlagda andelslalet för fastig- /10-I-12 \ heten uppgår följaktligen till I- = . Någon jämförelse mel lan samfällighetema med avseende på storlek eller liknande kan enligt min uppfattning inte komma i fråga, eftersom några i alla sammanhang godtagbara hällpunkter för en sådan jämförelse knappast kan uppställas. I det angivna exemplet bör fastighetsägaren således vid omröstning enligt anddstalsmetoden tiUerkännas av det sammanlagda röstetalet i för enuigen, oavsett hur stora eller betydelsefulla samfällighetema är i förhål lande till varandra. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om anslutning av nytt förvaltningsobjekt tillredan befintlig samfällighetsförening. Promemorieförslaget.I första stycket har tagits upp en specialregel som knyter an tillbestämmelserna i 5 §. Enligt dessa skall fastighet som bildas genom avstyckningav samfälld mark i vissa fall förvaltas som samfällighet enligt denna lag. Påsätt i promemorian förutskickats vid 5 § anges nu att samfällighetsförening somförvaltar den samfälUghet som helt eller delvis avstyckas även skall förvaltaden nybildade fastigheten. Somframhållits i avsnitt 3.4.5.8 bör den som skall hålla sammanträde för bildandeav samfällighetsförening före sammanträdet utreda möjligheterna att anslutasamfälligheten tUl redan befintlig samfällighetsförening. Om han finnerövervägande skäl tala för en sådan anslutning, skall han enligt andra stycketav denna paragraf söka inhämta den befintiiga föreningens samtycke till enanslutning. I fråga om de förhandlingar som härvid bör föras hänvisas ipromemorian till vad som anförts i nyssnämnda avsnitt.