prop · FW0347 · 1973-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till de högakostnaderna och vid en avvägning mellan olika angelägna reformkrav anser jagdet inte möjligt att i delta sammanhang ta upp frågan om en förlängning av ersättningsliden.En viss flexibilitet i till- Prop.1973: 47 43 lämpningen av sexmånadersgränsen för intagning på daghembör i någon mån kunna överbrygga de problem vid uttag av ersättning före barnetsfödelse som kommittén pekat på. Förslaget att fadern skall kunna uppbäraersättning om han stannar hemma från arbelet i samband med att modem vidförlossning vistas på sjukhus är enligt min mening mindre moiiverat vid förstabarnels födelse men däremot av betydelse då del finns äldre bam i familjen sombehöver las om hand i sambänd med förlossningen. Denna rätt bör därför knytas lillbehovet all la hand om äldre barn och infogas i rätten till sjukpenning vidvård av sjukt barn. Jag återkommer till den frågan i del följande. föreslagit bör föräldrapenningen utgå till modern före bametsfödelse, föratsatt att hon inle förvärvsarbetar och tidigast fr. o, m, den sextiondedagen före förlossningen. Del är samma regel som gäller för lilläggssjukpenningvid barnsbörd. För liden efter barnets födelse bör i enlighet med kommitténsförslag föräldrarna ges rätt att själva avgöra vem av dem som skall stannahemma hos barnet och uppbära föräldrapenning. Avsikten är all föräldrapenningenskall utgå till den av föräldrarna som sköter den huvudsakliga delen av vårdenoch tillsynen av barnet. Den bör inle kunna utgå till båda föräldrarnasamtidigt, efiersom del bör vara tillräckligt all endera av föräldrarna tarvård om bamet, Föräldrama bör emellertid kunna avlösa varandra i vården sammadag och då få halv föräldrapenning vardera. Föräldrapenning bör kunna utgålängst t, o. m. den etthundraåttionde dagen efler barnets födelse. Har barnetunder en del av på grund av sjukdom inte kunnat vårdas av föräldrarnaskall denna tidsgräns kuima förskjutas med , dock längst tillden tvåhundrafyrtionde dagen efter födelsen, Den nuvarande tilläggssjukpenningen vid barnsbörd utgårbara när modern inte förvärvsarbetar. har övervägtatt låta föräldrapenning upp till garantinivån utgå utan krav på att någon avföräldrarna skall vara hemma från förvärvsarbete. Kommittén har emeUertidstannat för alt föräldrapenning skall utgå endast för tid då förälder inteförvärvsarbetar. Vid remissbehandlingen har denna ståndpunkt allmänt godtagits.Jag vill för egen de! ansluta mig lill denna uppfattning. Kommitténhar vidare tagit upp frågan om det behövs någon begränsning av föräldrarnas möjligheteratt växla mellan förvärvsarbete och bortovaro från arbete. Frågan har betydelsedels för föräldrarnas anställningsskydd, dels för deras rätt lillföräldrapenning. När det gäller anställningsskyddet har kommitténföreslagit att detta utsträcks till att omfatta även fadern och med hänsyn lillkommit- tensförslag om förlängd ersättningstid att gälla . Kommitténföreslår vidare att rätten att stanna hemma med bibehållet skydd ianställningen skall gälla högst två sammanhängande perioder för varderaföräldern. Kommitténsförslag i denna del har i huvudsak godtagits vid remissbehandlingen.Utredningen rörande ökad anslällningslrygghet m, m, har senare i belänkandet(Ds In 1973: 1) Anställningsskydd och vissa anställningsfrämjande åtgärderföreslagit en generell regel om förbud mot sakligt ogrundade uppsägningar.Belänkandet remissbehandlas f, n. Vissa frågor, bl, a, huruvida nuvarandesärskilda bestämmelser om anställningsskydd skall bestå vid sidan av degenerella reglerna avser dock utredningen alt ta ställning till i ell senarebelänkande. Mot denna bakgmnd vill jag efter samråd med chefen förinrikesdepartementet förorda all det nuvarande anställningsskyddet för modernunder i samband med barns födelse utsträcks till alt omfatta ävenfadern. Detta bör ske genom ändringar i nuvarande lagstiftning i avvaktan påall ställning las till frågoma om anställningstrygghet i ett vidare sammanhang.Jag delar familjepolitiska kommitténs mening alt den lagfästa rätlen all stannahemma med bibehållet skydd i anstäUningen bör gälla högst två sammanhängandeperioder för vardera föräldern. När föräldrapenning undanlagsvis enligt vadjag anfört avses kunna utgå utöver den ellhundraåtlionde dagen efterbarnets födelse bör anställningsskyddet förlängas med . Närdet gäller rätten liU föräldrapenning har kommittén inte funnit skäl lill någonbegränsning av antalet ledighetsperioder, F, n, gäller all rätlen tilltilläggssjukpenning vid barnsbörd upphör, om kvinnan under ersättningslidenutför förvärvsarbete . Denna regel bör enligt kommitténsmening utgå. Vid remissbehandlingen har inga invändningar framförts motkommitténs förslag i denna del, Ilikhet med kommittén anser jag alt man när det gäller rätlen lill föräldrapenningbör lämna föräldrarna frihet att byta av varandra utan någon begränsning avantalet ledighets- eller förvärvsarbetsperioder. Av detta följer att den nämndaIrelliodagarsregeln såsom kommittén anfört bör utgå. Kommitténhar vidare tagit upp det fallet att båda föräldrarna går över till attförvärvsarbeta på halvtid. Inkomstbortfallet blir då i princip detsamma som omen förälder arbetar medan den andra helt slutar förvärvsarbeta. Det ärenligt kommitténs mening önskvärt att lösningen med halvtidsarbete inte ställersig mindre förmånlig i bidragshänseende än om en förälder arbetar heltid ellerom föräldrarna exempelvis arbetar vissa veckodagar vardera. Kommittén hardärför föreslagit att halv föräldrapenning skall kunna utgå i de fall då enförälder arbetar högst halvtid. Villkor för halv föräldrapenning skall enligtförslaget vara alt föräldern förvärvsarbetar högst ochgår miste om minst hälften av den inkomst han har normalt. 1973: 47 45 Förslagetatt halv föräldrapenning skall kunna utgå har fått ett positivt mottagande avremissinstanserna. Kommitténs förslag till avgränsning av begreppethalvtidsarbete har dock föranlett vissa invändningar. Jagdelar kommitténs mening att halv föräldrapenning bör kunna utgå. Villkoren förrätt till halv föräldrapenning bör enligt min mening anknytas till de reglersom gäller för halv sjukpenning, Förrätt tih föräldrapenning skall enligt kommitténs förslag i princip fordrasinskrivning hos försäkringskassa. Däremot föreslås inget krav på svensktmedborgarskap. Med hänsyn till risken för obehörigt utnyttjande av förmånernagenom tillfällig bosättning i landet har kommittén föreslagit att ett villkorför rätt till föräldrapenning skall vara att någon av föräldrarna varitinskriven hos försäkringskassa närmast före barnelsfödelse. Förslaget har i huvudsak godtagits vid remissbehandlingen. Någraremissinstanser har dock anfört betänkligheter inför denna regel främst i vadavser hemvändande utlandssvenskar. Förrätt till föräldrapenning över garantinivån avses liksom f. n. gälla särskildaregler om inskrivning hos försäknngskassa före förlossningen. Jagåterkommer till den frågan i det följande. När det gäUer föräldrapenningensgarantinivå innebär det förut redovisade förslaget en kraftig förstärkning av konlantstödetvid barns födelse jämfört med den moderskapspenning som utgår lill allabarnaföderskor. Otvivelaktigt kan därigenom frestelserna öka alt utnyttjaförmånerna genom tillfällig bosättning i landet. Av principiella skäl och medhänsyn till de konventioner som ingått med andra länder anser jag inteatt förmånligare regler i delta avseende bör gälla för hemvändande svenskar änför andra länders medborgare, I likhet med kommittén avvisar jag således tankenpå olika bosältningsvillkor för utländska och för svenska medborgare. Jagförordar därför alt ett generellt krav på sex månaders inskrivning hosförsäkringskassa skall gälla som villkor för rätt till föräldrapenning. Kravetbör enligt min mening gälla den förälder som gör anspråk på föräldrapenning.För alt undvika stötande konsekvenser i fall då någon försummat inskrivningenbör emellertid ha möjlighet att ge ut föräldrapenning såvidadet blir bevisat alt vederbörande under den angivna 180-dagarstiden vistats härunder sådana omständigheter att han eller hon skulle ha skrivits inom kassankänt till de rätta förhållandena. Vadförut sagts avser inte dem som är och på gmnd härav inte skallskrivas in i försäkringskassa. Beträffande dessa bör i fortsättningen liksomhittills gäUa att man bortser från att de till följd av åldersregeln inteblivit inskrivna. 1973: 47 46 5.2.5Villkor för föräldrapenning över garantinivån Förrätt till tilläggssjukpenning vid barnsbörd krävs f, n, att modern varitplacerad i lägst sjukpenningklass 3 under minst före förlossningeneller den beräknade tidpunkten för denna. Ett liknande krav torde få uppställasför rätt lill föräldrapenning över garanlinivån. har anfört att det nuvarande sambandet med den normalahavandeskapstiden förefaller onödigt med tanke på de möjligheter tillfamiljeplanering som står till buds. Kommittén har också framhållit att dennuvarande regeln har vissa nackdelar. Kommitténs förslag är attkvalifikationstiden sänks lill , vilket förutsätter viss ändring ipraxis beträffande kvarstående i sjukpenningklass när en kvinna avbryter sittförvärvsarbete under graviditeten. Mot kommitténs förslag idenna del har vid remissbehandlingen anförts invändningar av bl. a. försäkringsdomslolen,som förordar ett bibehållande av nuvarande praxis i fråga om oförändradklassplacering vid arbetsavbrott under graviditeten. Med hänsyn till de invändningarmot kommitténs förslag som framförts vid remissbehandlingen bör enligt minmening nuvarande kvalifikationslid i princip behållas. Depraktiska nackdelar med nuvarande regel som kommittén pekar på bör enligt minmening kunna begränsas genom en regel som med placering i viss sjukpenningklassjämställer att någon styrkel att han eller hon under kvahfikationsliden haftförvärvsarbete som skulle ha föranlett rätt till viss sjukpenning om kassankänt till de rätta förhållandena. Det är här alltså fråga om en parallell tUlden specialregel som förordats i föregående avsnitt för det fall alt kravet påinskrivning i försäkringskassa inte är uppfyllt. För den som är under 16 åroch därför inte placerad i sjukpenningklass gäller redan nu en sådan regel. Ioch med att klassplaceringssystemet nu överges i samband med införande avbeskattad sjukpenning bör reglema anknytas lUl den sjukpenninggrundandeinkomstens storlek. I stället för kravet på placering i lägst sjukpenningklass3 som gäller för rätt till tilläggssjukpenning bör villkoret för rätt tUlföräldrapenning över garantinivån vara att föräldern under havandeskapstidenhaft sjukpenninggrundande inkomst av den storlek att han varit försäkrad för ensjukpenning som överstiger garantinivån. Kommittén har framhållitatt övergången från en moderskapsförsäkring till en föräldraförsäkring medförvissa problem när det gäller att skapa regler som kan uppfattas som rättvisa ide enskUda fallen. Kommittén har ifrågasatt om exempelvis fadem skall kunnastanna hemma och uppbära föräldrapenning över garantinivån fastän modern, sominte heller tidigare var förvärvsarbetande, också är hemma och i realiteten ärden som vårdar barnet. I sådana fall uppnås inte syftet att fadern skall avlösamodern. Kommittén har för sin del ansett att det knappast är rimligt attsamhället ger ett stöd som medverkar lill Prop.1973: 47 47 allbåda föräldrarna är hemma föräldrapenningen täcker.Kommittén har därför föreslagit alt ena förälderns rätt till föräldrapenningöver garantinivån skall vara beroende av att även den andra föräldern ärförsäkrad för sjukpenning över den nivån. Undantag från detta krav föreslås omden andra föräldern heltidsstu-derar eller är förtidspensionär, eller när manmed hänsyn till omständigheterna inle kan begära att den andra föräldern skallvårda barnet. Någraremissinstanser har haft invändningar mot kommitténs förslag i denna del ochmenat att den föreslagna regeln innebär en försämring jämfört med vad som nugäller för kvinnor med män som är försäkrade för en sjukpenning somunderstiger garantinivån. Jagvill för egen del instämma i kommitténs bedömning att det inle är rimligt attutge föräldrapenning över garanlinivån när den andre föräldern redan är hemmaoch kan ta vård om bamet. Eftersom det i dagens läge är betydligt vanligare altmodern är hemma än att fadern är det får delta problem en helt annanstorleksordning när moderskapsförsäkringen görs om till en föräldraförsäkring.En betydande fördel med kommitténs förslag är att det löser denna fråga utanatt någon ny skillnad i reglerna mellan män och kvinnor införs, Sverigeär emellertid bundet av två intemationella konventioner där frågan om stöd isamband med bams födelse behandlas, nämligen () konvention nr 102 om minimistandard för socialtrygghet och den europeiska balken för social trygghet. Dessa konventionerantogs åren 1952 resp. 1964. Dehar utformats med tanke på en moderskapsförsäkring av mer traditionellt slagoch inte med tanke på en föräldraförsäkring. Om antar de reformersom här presenteras kommer såvitt jag vet alt bli det första landet ivärlden som inför ett slöd i samband med barns födelse som omfattar båda föräldrama.Dessa konventioner som alltså endast behandlar kvinnans rätt lill ekonomisktslöd innebär att kvinnan under ledigheten skall vara garanterad en ersättningsom täcker minst en angiven andel av hennes uteblivna inkomst. De ger inteutrymme för en regel av del slag som kommittén föreslagit. Att få tiU stånd enändring av konventionerna i detta hänseende torde vara ett arbete på lång sikt. Medhänsyn lill de åtaganden gjort genom att ratificera dessa konventioneranser jag det mte möjligt att nu genomföra den regel kommittén föreslagit.Frågan bör i stället lösas på det sättet att kravet att andra föräldern skallförvärvsarbeta e. d. endast gäller i fråga om faderns rätt till föräldrapenningutöver garantmivån. Jag förordar således att ett villkor för faderns rätt tUlföräldrapenning över garantinivån skall vara att även modem är försäkrad försjukpenning över den nivån. Undantag från dessa vUlkor bör i särskilda fallkunna medges av efter individuell prövning. 1973: 47 48 Sverigei och kommer att aktualisera frågan om en revision av dessa bådakonventioner i det avseende jag nu berört liksom i andra avseenden därutvecklingen efter del konventionerna tillskapades ger anledning till enöversyn av reglerna. Inomfamiljestödet har adoptivbarnen och i stor utsträckning även fosterbarnenjämställts med egna barn när del gäller sådana förmåner som barnbidrag,bostadstillägg, bidragsförskott och barnpension. Moderskapsförsäkringen ärdäremot endast tillämplig på den biologiska modern. Någon motsvarande rätt tUlersättning finns inte f. n. för foster-och adoptivföräldrar. har ansett det rimligt att foster- och adoptivföräldrar med små barnfår rätt till föräldrapenning från den dag de får barnet i sin vård och sålänge barnet är i den åldern all föräldrapenning kan utgå till biologiskaföräldrar. Kommitténsresonemang, som innebär alt foster- och adoptivföräldrar jämställs medbiologiska föräldrar ifråga om skydd mot inkomstbortfall dåbarnen i regel inte kan tas emot på daghem, har enhälligt godtagits avremissinstanserna. Jag vill för egen del ansluta mig till kommitténs bedömning.Med hänsyn till vad jag tidigare anfört angående förskjutning i vissa fall avden tidsgräns efter barnels födelse då föräldrapenning senast bör upphöra allutgå bör föräldrapenningen för adoptiv- och fosterföräldrar kunna utgå underhögst och längst till den tvåhundrafyrtionde dagen efler barnetsfödelse. När föräldrapenning i enlighet härmed utgår till foster- elleradoptivföräldrar kan de biologiska föräldrarna inte uppbära föräldrapenningeftersom de inte har den faktiska vårdnaden om barnet. Med fosterbarn bör somkommittén anfört förstås fosterbarn i den mening som avses i barnavårdslagen(1960: 97). Reglerna om anställningsskydd bör som familjepolitiska kommitténföreslagit ändras så att skyddet omfattar även adoptiv- och fosterföräldrar idenna situation. Kommitténhar däratöver behandlat frågan om någon form av föräldraslöd bör utgå vidadoption av barn som är över den ålder då föräldrapenning senast skall upphöraatt utgå. Kommittén har ansett att det även i dessa fall finns ett visst behovav att föräldrama är borta från arbetet . Därför har kommitténföreslagit att föräldrapenning för äldre barn skall utgåunder till vardera föräldern i anslutning till bamets ankomst tillfamiljen. Motsvarande föreslås gälla vid foslerbamsplaceringar som sker i adoptionssyfle. Tankenatt föräldrapenning i viss utsträckning skall kunna utgå även i dessa fall hargenomgående fått ett positivt mottagande vid remissbehandlingen. Fleraremissinstanser förordar emellertid en längre ersätlningstid än vad kommitténföreslagit. Jagdelar kommitténs uppfattning att en kortare tids skydd mot inkomstbortfall kanbehövas även i dessa fall för att i någon mån underiätta barnets anpassningtill den nya miljön. Eftersom det här är fråga om att tillskapa en ny stödformbör man enligt min mening åtminstone till en början hålla antaletersättningsdagar relativt lågt. Jag är därför inte beredd alt gå ifrånkommitténs förslag när det gäller antalet ersätlningsdagar. Jag anseremellertid all föräldrama själva bör få fördela uttaget av mellansig. Jag förordar således att föräldrapenning i dessa fall skall utgå med 20dagar sammanlagt för båda föräldrarna. 5.3Sjukpenning vid vård av sjukt bam Envanlig situation då någon av föräldrarna kan vara tvungen att avstå frånförvärvsarbete för barnens skull är när bamen blir sjuka och därför inte kantas om hand i den tillsynsform som familjen normalt anlitar. Utvecklingen mot tvåförsörjarfamiljensom det allt vanligare familjemönstret gör alt detta problem får störreomfattning och all växande krav ställs på stöd från samhällets sida i dennasituation. Befolkningsomflyttningen har gjort att familjerna inte har sammamöjligheter som förr att få hjälp av anhöriga när barnen blir sjuka. Denkommunala barnvårdarverksamheten håller på att byggas ut men kan i flertalet kommimerännu inte läcka behoven. Även efter en mycket kraftig utbyggnad av samhällets vårdarserviceför sjuka bam kommer det ändå att firmas situationer då den inte räcker till, särskUtvid infektionstoppar och i vart fall så att hjälp inte alltid kan komma redanförsta dagen. Det finns också situationer då det på gmnd av sjukdomens karaktäreller av andra orsaker är lämpligast att just en av föräldrama tar hand om bamet,åtminstone temporärt. har föreslagit att föräldrar ges rätt att i viss utsträckning uppbärasjukpenning som vid egen sjukdom om någon av dem behöver stanna hemma frånsitt arbete för att ta vård om sjukt bam . Rätten tillsjukpenning skall enligt kommitténs förslag gälla makar som bådaförvärvsarbetar och ensamstående föräldrar som förvärvsarbetar. Makar börsjälva få bestämma vem av dem som skall stanna hemma och vårda barnet. Antaletdagar bör enligt kommitténs uppfattrung till att börja med sättas relativtlågt. Ersättningsrätten bör enligt kommittén i vart fall i ett första skedebegränsas per famUj och år. Förslaget att sjukpenningskall kimna utgå vid vård av sjukt bam har hälsats med tillfredsställelse avdet stora flertalet remissinstanser. De stora löntagarorganisationerna harfunnit den föreslagna reformen angelägen. Även SAF har gett deima frågaprioritet bland kommit- 4 1973.1 saml Nr 47 Prop.1973: 47 50 tensförslag som föreningen lagt vikt vid att ett effektivt kontrollsystemskapas. Detär enligt min mening en angelägen uppgift att införa en rätt tiU sjukpenningvid vård av sjukt bam och jag förordar därför att det av kommittén framlagdaförslaget genomförs. Flera remissinstanser har i delta sammanhang understrukitvikten av att ett genomförande av förslaget inte leder till minskad utbyggnadav den kommunala barnvårdarverksamheten. Jag vill understryka att den nyarätten till sjukpenning inte innebär något alternativ till eller minskat behovav insatser från den kommunala vårdorganisationen. Möjligheten till sjukpenningär endast ett viktigt komplement i vissa situationer. En fortsatt utbyggnad avde kommunala insatserna för omvårdnad av sjuka bam är angelägen inte minst medhänsyn till kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Jagdelar kommitténs uppfattning att den nya rätten till sjukpenning i princip börbegränsas till tvåförälderfamiljer där båda makarna förvärvsarbetar och tillensamstående föräldrar som förvärvsarbetar. Rätten till sjukpenning börförutsätta att det verkligen förelegat ett behov av att föräldern stannathemma. Sjukpenning för vård av sjukt bam bör normalt inte kuima utgå om en avföräldrarna är hemmamake, inte heller om en av föräldrarna är ledig frånarbetet av annat skäl och kan ta hand om barnet. Om emellertid den hemmavarandeföräldem är sjuk eller annars förhindrad att ta hand om det sjuka barnet börden andre föräldem kunna få sjukpenning. föreslagit bör sjukperming för vård av sjukt barn kunna utgå redanfr. o. m. insjuknandedagen. Jag delar också kommitténs uppfattning att i tvåförälderfamUjermakarna själva bör få avgöra vem av dem som skall stanna hemma och vårda bamet. Kommitténsförslag att åldersgränsen bestäms till har inte mött några invändningarvid remissbehandlingen och jag ansluter mig till kommitténs förslag även idenna del. Närdet gäller ersättningstidens längd har kommittén som bakgrund tUl förslaget per familj betonat att förslaget innebär att man inför en ny stödformi anslutning tUl den allmänna försäkringen. Det finns därför anlednmg att gåfram försiktigt åtminstone innan praktiska erfarenheter vunnits av den nyastödformen. Kommittén har också anfört att kostnadsskäl talar för enbegränsning av ersättningstiden, Remissinstansemahar i flertalet fall godtagit konmiitténs förslag om antalet ersättningsdagar.I vissa fall ifrågasätts eller förordas dock att antalet dagar höjs för famUjermed flera bam. Jagvill i anslutning till kommitténs resonemang betona att den föreslagnastödformen är en principiell nyhet därigenom att ersättning skall kunna utgånär det är en aiman än den försäkrade själv som 1973: 47 51 Jag delar kommitténs uppfattning att detta förhållande liksomkostnadsskäl talar för att antalet dagar sätts relativt lågt. Av bl, a,administrativa skäl biträder jag kommitténs uppfattning alt antalet dagar börbestämmas per famUj och inte per barn. Jag ansluter mig till kommitténs förslagatt högsta antalet ersättningsdagar fastställs till tio per familj ochkalenderår. Kommitténhar framhållit att föräldrarna bör uppge till om de anmält bametssjukdomsfall för den kommunala nämnd som har hand om den sociala hemhjälpen.Vid remissbehandlingen har kommunförbundet förordat en obligatoriskanmälningsplikt. Jag delar kommunförbundets uppfattning så till vida attsjukpenning för vård av sjukt bam bör utgå enbart när det är nödvändigt att enförälder stannar hemma från arbetet för att ta vård om barnet och vårdbehovetalltså inte kan tUlgodoses på annat lämpligt sätt. Därvid bör möjlighetema atterhålla social hemhjälp beaktas. Av anmälningsblanketten tillförsäkringskassan bör framgå att anmälan till den sociala hemhjälpen normaltskall göras. Det är emellertid angeläget med en smidig tillämpning. Det börankomma på att utfärda de närmare föreskrifter som skallgälla i detta avseende. har också tagit upp frågan om fadems hehov av att vara ledig medersättning visst antal dagar i samband med att modern vid förlossning vistas påsjukhus. Som jag tidigare förutskickat bör enligt min mening detta behov kunnatillgodoses inom ramen för den föreslagna rätten tiU sjukpenning för vård avsjukt barn. Kommitténhar i denna fråga anfört att det kan finnas ett praktiskt behov av att fadernkan ta ledigt i samband med ett bams födelse för att ta hand omäldre bam. Förslaget är emellertid inte begränsat till de fall då det fuinsäldre syskon. Kommittén har också som motiv anfört att fadern skall kunna varamed vid förlossningen och kunna ta hand om familjen under den aUra första tidendärefter.