prop · FW03135 · 1973-12-31 00:00:00 — Utredningen har under sitt fortsatta arbete funnit att deöverväganden och slutsatser som den framförde i sitt första delbetänkande iallt väsentligt har kunnat ligga till grund även för den andra etappen avutredningsarbetet. Sina utgångspunkter sammanfattar utredningen på följandesätt. Militära effektivitetskrav skall tillmätas stor betydelse.Det nya förbandet bör redan från början fungera väl som militärutbildningsenhet. Förslagets återverkningar på fredsorganisalionen bör igörligaste mån begränsas till sådana som under alla förhållanden skulle bliaktuella på grund av ralionaUseringsbehov inom försvaret och behov av mark för den civila delen av samhället. Arbetsmiljön för anställda och värnpliktiga bör utformastillfredsställande. För att säkerställa behovet av anställd personal bördessutom särskild vikt läggas vid bostäder, skolor, sysselsättningsmöjligheterför de anställdas familjemedlemmar, goda kommunikationer samt låga kostnaderför resor för de anställda och deras famUjer. För attinte skapa obalans isamhällsstruktureni bör förbandels grundulbildningskontingenlbegränsas. Särskilda åtgärder måste slutligen vidtas för att samordnaförbandets etablering och samhällsulbyggnaden i . Underlag för utredningsarbetet har lämnats av mUitära ochcivila myndigheter, främst överbefälhavaren, chefen för armén,fortifikations-förvaltningen, i och Arvidsjaurskommun. Överväganden Val av förbandstyp Utredningen har bl. a. med anledning av arméchefenstidigare redovisade synpunkter på jagar- och skylteutbildning vid det nyaförbandet anmodat honom all utreda, om annan förbandstyp skulle vara lämpligareän de nyssnämnda. I det framlagda underlaget har arméchefen utöverhuvudalternativet jägarförband studerat förutsättningarna för att förlägga ett trängförbandeller ett ingenjörförband till . Allernalivelmed ett trängförband innebär enligt arméchefen att trängregemenle (T3) flyttas från till som Livregementets grenadjärer(1 3) i måsle läggas ned. Enligt alternativet med ett ingenjörförbandförflyttas Bodens ingenjörkär (3) lill . Av de studerade treförbandstyperna anser chefen för armén att trängförbandsalternalivel är detminst ogynnsamma. Utredningenhar vid sina överväganden bedömt att varken trängför-bands- eller ingenjörförbandsalternativelär lämpligt av arbetsmarknads-och lokaliseringspolitiska skäl. Endast allernalivelmed inriktning på utbildning av jagar-, gränsjägar- och fältjägarförband samtspaningsförband bör därför enligt utredningens mening komma i fråga. Somframgår av redogörelsen i det föregående anser utredningen all starka skältalar för all förbandets storlek bör begränsas till en utbildningskapacitet avomkring 500 värnpliktiga under grundutbildning. Utredningen anser emellertidatt även en förbandsstorlek om ca 650 värnpliktiga kan godtas. Om utbildningskontingenlen vid del nya förbandet uppgår tillca 650 man bedömer utredningen det möjligt att utbilda personalför en fältslark fältjägarbataljon som omfattar 649 man och vartannat årpersonal som motsvarar nuvarande utbildningskapacitet vid K 4 iUmeå. Utredningen har därvid utgått från att utbildningsbehovetför jägar-och fältjäearförband t. v. kominer att vara oförändrat. från utbildningen vid arméns jägarskola i ocharméns fallskärmsjägarskola i tillgodoses detta behov f. n. vid K 4,där omkring 330 värnpliktiga grundutbildas i jägartjänsl och vidJämtlands fältjägarregemente (I 5) i där omkring 350 värnpliktiga perår grundutbildas för tjänst i fältjägarförband. Grundulbildningskontingen-lenvid det nya förbandet skulle sålunda omfatta de nuvarande grundul-bildningskontingenlernaför fälljägar- och jägarförband vid 1 5 och K 4. Med den skisserade utbildningsrytmen och slorieken avutbildnings-kontingenten kan enligt utredningen grundutbildning i fältslark fälljägar-bataljongenomföras. Dessutom blir det möjligt att tillgodose kravet att de värnpliktigavid grundutbildningens slut förs över lill krigsorganisationen i fällstarkaförband, i detla fall hel fälljägarbataljon och hela jägarkompanier. Utredningen beräknar att följande personal vid angivenutbildningsinriktning kommer att behövas för det nya förbandets verksamhet. Härtill kommer behov av civil personal på deltid förlokalvård samt för marketenteri och fritidslokaler. Antalet arbetstillfällenför civil personal beräknas lill sammanlagt ca 80. Om den utbildning som bedrivs vid K 4 skall genomförasi , bör förbandets namn och traditioner enligt utredningen föras övertill del nya förbandet. Om förbandet i får den utformning somutredningen förordat mäste I 5 och det återstående förbandet i , I 20,tillföras vardera minst 330350 värnpliktiga som annars skulle ha utbildats vidannat förband. Delta kan ske antingen genom att utbildningskontingenten minskasvid flera andra förband eller genoin att kontingenten förs över från endast ettannat förband, vai-vid detta dras in. Befälsbehovel och organisationen vid I 5och I 20 mäste också ses över. Utredningen anser att det inle är rationellt altminska nuvarande ulbildningskonlingenter vid förbanden. Det bedöms därförlämpligare att lill 1 5 och I 20 föra över utbildningskontingenlen frän ettförband som dras in. Utredningen har vid sina överväganden strävat efter attpassa in ell nytt förband i i en långsiktig plan förfredsorganisationen. Emellertid saknas enligt utredningen f. n. ettfullständigt underlag för detta. Utredningen har därför inle funnit det möjligtalt närmare studera mer än begränsade fredsorganisatoriska följdverkningar. alt det vid de forisatta studierna av arméns framtidaorganisation går att på ett godtagbart sätl kompensera återverkningarna av attförbandet sätts upp, även om detla inte ligger helt i linje med en rationellutbildningsorganisation. Som framgår av redogörelsen i det föregående anserutredningen att en viktig och kanske avgörande förutsättning för det nyaförbandels lokalisering är att en fullgod rekrytering av den fast anställdapersonalen kan säkerställas. En individuellt inriktad undersökning av personalproblemenbör enUgt utredningen göras i samband med rekrytering till , så snartbeslut har fallats om alt sätta upp det nya förbandet och klarhet vunnits omvilken personal som är aktuell för och intresserad av att flytta dit. Enligt utredningens mening bör det finnas godaförutsättningar att rekrytera civil personal inom regionen. Under den tidförbandet projekteras och byggs upp bör del vara möjligt alt tidigt börjautbilda den civila personal som behövs både vid förbandet och vid övrigutbyggnad av samhället. Ätgärder bör enligt utredningen också vidtas för attsäkerställa att de nya arbetstillfällena i inom både den mUitäraoch den civila samhällssektorn erbjuds anhöriga lill den mUitära personal somkommer att flytta till . Utredningen har mol bakgrund av den rådande bristen påfrämst plutonsofficerare inom armén även undersökt om del finns andra rekryleringsvägarän den normala som kan ge ell extra tillskott av denna befälskategori.Utgångspunkten för undersökningen har varit att underlätta förbandetsförankring i bygden och att bevara kvaliteten på plulonsofficerarna.Utredningen konstaterar att befolkningsunderlaget i rekryleringsbar ålder inomden aktuella regionen ger förutsättningar för en relativt god rekrytering.Intresse för befälsyrket hos regionens manliga ungdom bör enligt utredningenskapas genom ell effektivt rekryterings-och informationsarbete. Flera alternativ för att utbilda instruktörsaspiranter harstuderats. a. har möjligheterna alt genomföra viss del av utbildningen iArvidsjaur undersökts. Detta skulle enligt utredningen höja rekryleringseffektenoch ge viss stimulans åt arbetsmarknaden med god förankring rnellanförband och bygd. Utredningen ser det inle möjligt att nu föreslå hurutbildningen bör genomföras eller hur stor del av utbildningstiden som kananvändas för utbildning i . Utredningen anser dock alt det är välmotiverat att redan innan förbandet har satts upp pä försök utbilda lokaltrekryterade instruktörsaspiranter i , även om detta inle ger någradirekta kostnadsbesparingar. Förutsättningarna för att därvid lägga en militärutbildningskontingent till någon av internatskolorna i bedömerutredningen som goda. Utredningen betonar starkt vikten av att kostnaderna förresor till och från minskas väsentligt. Helst bör detta ske genomgenerella Skulle emellertid sådana åtgärder inte kunnagenomföras innan det nya förbandet skall böga fungera, bör möjligheterna att gede anställda och deras familjer fria eller starkt rabatterade resor lill Mellan-ochSydsverige närmare undersökas. Delta bör ske i samband med alt man ytterligarestuderar hur t. ex. permiltenttrafiken bör ordnas. Utredningen föreslär attdessa studier utvidgas till all omfatta även möjligheterna att låta deanställdas och de värnpliktigas närmaste anhöriga få utnyttja sådana billigaremöjligheter alt besöka . För att stimulera rekrytering och underlätta omplaceringav anställda och uttagning av värnpliktiga till bedömer utredningenatt det är nödvändigt all lämna en omfattande information om arbets- ochboendemiljön där. Utredningen understryker i detta sammanhang vikten av attinformationen sätts in tidigt samt att den riktar sig till såväl anställda somvärnpliktiga och lill befolkningen i med omnejd. I enlighet med de tidigare redovisade direktiven harutredningen undersökt förutsättningarna all tillfälligt förlägga vinterulbildningav skolor och kurser lill det nya förbandet i inland. Det underlagutredningen har fått av arméchefen visar enligt utredningens uppfattning attdet kan vara lämpligt alt genomföra viss sådan utbildning. Beläggningen skulledock bli ojämn och huvudparten av utbildningen förlagd till tidenjanuariapril. Sammanfattningsvis anser utredningen all möjligheterna attförlägga viss kursverksamhet lill det nya förbandet bör utredas ytterligaresedan beslut har fattats om förbandslyp m. m. Därvid bör man även undersökamöjligheterna att lill förbandet förlägga vinterulbildning av elever vid vissaskolor som får denna utbildning inom Bergslagens och Nedre Norrlandsmilitärområden. Först därefter bör slutlig ställning tas till behovet av etteventuellt befälshotell vid förbandet. Utredningen har sell över behovet av utbildningsmaterielmot bakgrund av den föreslagna utformningen av förbandet. På grundval av dennaberäknar utredningen att förbandet behöver särskild utbildningsmateriel såsomterrängbilar, bandvagnar, snöskotrar samt viss vapenutrustning för överslagsmässigt8 milj. kr. Möjligheterna att minska dessa kostnader genom att låna viss utbildningsmaterielfrån mobiliseringsförråd eller förråd av ersättningsmateriel bör emellertidenligt utredningen noga undersökas. Kasernetablissement och övnings- och skjutfält in. Utredningen anser alt del nya förbandels kasernområde börligga sydväst om samhälle i nära anslutning till detla och invidvägen Arvidsjaur-Stenträsk (). Övnings- och skjutfällel bör liggai omedelbar anslutning lill kasernområdel och söder om detta. Utredningen anser inte all den bör lämna någoldetaljförslag till hur kasernetablissemenlel bör vara utformat men lämnar någraallmänna synpunkter i denna fråga. Kasernetablisseinentet bör enligtutredningen i alla avseenden bjuda de anställda en god arbetsmiljö som äranpassad efter de särskilda förhållandena i . Det bör bjudagod utbildnings- och frilidsmUjö för de värnpliktiga och även i andra avseendenvara lämpligt som militär utbildningsanslalt. Etablissementet bör med hänsyntill klimatförhållandena hållas så samlat som möjligt. Särskild omsorg börägnas ål alt utforma förläggningsutrymmena. Utredningen har särskilt undersökt och beräknatkostnaderna för att skapa en god arbets- och frilidsmUjö för anställda ochvärnpliktiga. Undersökningen har främst gällt vilka förbättringar i förhållandelill fastställda normer som kan bidra till ökad trivsel. Hänsyn har därvidtagits till att är en relativt liten ort långt från andra tätorterav betydelse och från många av de värnpliktigas hem. De krav som klimatet ställersamt de ölägenheter som orsakas av mörkret har särskiltbeaktats. Det är enligt utredningens uppfattning svårt all angelägenhelsgraderaåtgärderna eftersom de berör vilt skilda objekt. Det framstår emellertid fråntrivselsynpunkt som väsentligt att det finns en simhall i anslutning lillgymnastikhallen där det även bör finnas en bastu för minst en pluton. Filmsalenbör anläggas så att den även kan användas som samlingssal. Matsalen för devärnpliktiga bör utformas sä att köbildning begränsas. Del är vidare enligtutredningen nödvändigt alt skjutbanorna förses med belysning, vindskydd ochvärmeanordningar. Antalet övnings- och vårdhallar bör överstiga normalbehovet.Därjämte bör stort utrymme beräknas för fritidslokalerna som bör ges en både lämpligoch tilltalande inredning. Dessa bör om möjligt förläggas så att även ortensungdom, institutioner m. fl. kan utnytja dem. Oavsett vilken typ av förband som kan komina att förläggaslill , anser utredningen att övnings- och skjutfältet bör vara större(ca 4 900 ha) är enligt gällande normer. Detta är nödvändigt för att åstadkommaen god bas för samövningar. Förband ur Bodens garnison, som har brist på övningsmark,fär därigenom också möjlighet all bedriva främst stridsskjutningsövningar iArvidsjaur. Vägnätet i är enligt utredningensbedömning rikt förgrenat och av relativt god standard. De primära vägarna mellan och närliggande större orter är i huvudsakgoda. Vägstandar-den kommer dessutom alt höjas ytterligare under 1970-lalel.Utredningen anser att vägarna utanför tätorten inte behöverförbättras ytterligare med hänsyn till förbandets behov. Inom tätorten krävs däremot enligt utredningenviss om-och nybyggnad av vägar, bl. a. för att åstadkomma anslutningsvägarmellan förbandet och tätorten. Kostnaderna för dessa arbeten uppskattas till ca2 milj. kr. Enligt utredningens mening bör en flygplats anläggas inärheten av , även om investeringskostnaderna blir höga. Enpreliminär utredning visar all en flygplats med 2 000 m banlängd kan byggasnordost om på ett reseavstånd av . Frågan om flygplatsensläge liksom flygoperativa och andra därmed sammanhängande frågor måsleemellertid utredas ytterligare. Med utgångspunkt i att de värnpliktiga vid förbandet medjämna mellanrum skall ges tillfälle all besöka sina hemorter bedöms ca 300 värnpUktigajämte vissl befäl komma all utnyttja flygplatsen för resor till och frånMellansverige (fredagsöndag). Resorna beräknas i huvudsak skemed chartrade jetplan av typ DC 9 eller motsvarande flygplan. Samordning av miUtära och civila anordningar m. m. Utredningen framhåller att slora ansträngningar måstegöras för all vid lokalisering av ell nytt förband tillgodoseberättigade krav på de olika samhällsfunktionerna inom orten, även omkostnaderna skulle överstiga vad som är normall i mer tätbefolkade delar avlandet. Arvidsjaurhar enligt utredningens uppfattning ett serviceutbud som i förhållande lillläge, innevånarantal och ytvidd är omfattande och varierande och som i alltväsentligt tillgodoser de krav som bör kunna ställas. I fråga om fuUständiggymnasieskola, flygförbindelser och arbetstillfällen för de anställdasfamiljemedlemmar uppfylls emellertid inte kraven f. n. uppfattning är del viktigt att klarlägga hur miljön i detalj börutformas för att den skall bidra till en god anda vid förbandet och för att denskall vara trivsam för fast anställda, värnpliktiga och ortens befolkning.Personalorganisationer och kommunala myndigheter bör därvid tidigt medverka.Utredningen framhåller vidare att stor vikt måste läggas vid alt arbets- och boendemiljöni blir lämpligt planerad och all planerna genomförs samordnat ocheffektivt. Det bör också enligt utredningens uppfattning ligga istatsmakternas, länets och kommunens intresse att skapa föredömligaförhållanden vid utbyggnaden av , efiersom hög lokaliserings- och arbelsmarknadseffektfår anses vara det yttersta syfiet med förbandsetableringen och utbyggnaden avorten i övrigt. Den erforderliga samordningen bör säkerstäUas genom ettsärskilt organ, t. ex. en samarbelsdelegalion. 1 saml Nr 135 Utredningen pekar på betydelsen av att mUitära och civilaintressen även i andra hänseenden kan samordnas på lokaliseringsorten.Utredningen bedömer att viss samordning är möjlig bl. a. i fråga omutbildningslokaler saml hälso- och sjukvård. Kostnadsuppskattningar har gjortsför att belysa de ekonomiska konsekvenserna av en sådan samordning. Det hardärvid visat sig att vissa besparingar sannolikt kommer att kunna göras. Med hänsyn till utredningens förslag om alt samordna olikaobjekt och utnyttja befintlig civil kapacitet i olika avseenden kanutredningens personalberäkningar för förbandet komma att ändras något. a. sjuk- och tandvårdspersonal och viss verkstadspersonal.Utredningen påpekar emellertid i detta sammanhang att minskningen av antalet civilanställdavid förbandet sannolikt kommer att motsvaras av personalökning vid civUafunktioner i orten. Organisation av det nya förbandet m. m. Ett nytt förband, förlagt till , bör enligtutredningen inrättas för en grundutbUdningskontingent om ca 650 värnpliktiga. Denna kontingent bör omfatta nuvarande grundulbildningskontingenlför fältjägarförband vid 1 5 i och jägarförband vid K 4 i . I 5och det återstående förbandet i , I 20, bör som ersätining tillförasvartdera minst 330-350 värnpliktiga som utbildas vid annat förband. Delnya förbandet bör enligt utredningen överta benämning och förbandstraditionerfrån K 4. Del av utbildningen till fast anställd plulonsofficer börenligt utredningen pä försök börja genomföras redan innan förbandet sätts upp.Rekryteringsåtgärder bör planläggas och påbörjas så snart beslut har fattals omdel nya förbandet. Utredningen föreslår att ett civilt flygfält anläggs inärheten av . Utredningen föreslår också att kursverksamheten vidförbandet utreds ytterligare samt all samordningen av förbandsetablering ochutbyggnad av tätorten i övrigt säkerställs genom ell särskilt organ,t. ex. en samarbelsdelegalion. Utredningen beräknar alt de totala kostnaderna för attsätta upp förbandet överslagsmässigt kommer all uppgå till följande belopp(milj. kr., pris- och löneläge ). Markförvärv och iordningsslällande av övnings- ochskjutfält 7,5 Byggnader, inventarier m. m. Särskilda åtgärder för god arbets- och fritidsmiljö 7,0 Anslutningsvägar från samhället tUl förbandet 2,0 Härtill kan eventuellt komma befälsholell för 4 mUj. UnderhåUs- och driftkostnader (utom kapitalkostnader) Utredningen erinrar om att huvuddelen av de redovisadedriftkostnaderna för förbandet redan nu bestrids från arméns anslag och alltsåinle är merutgifter. Kostnaderna för att lokalt rekrytera och ulbUda plulonsofficerarehar inte beaktats vid beräkningarna. Investerings- och övriga engångskostnader som har sambandmed att förbandet sätts upp bör enligt utredningen bestridas av medel utanförutgiftsramen för del militära försvaret. Utredningen finner del svårt att lämna ett detaljeratförslag lill tidsplan för all bygga upp det nya förbandet. Utredningen haremellertid undersökt vilka minimitider som behövs för all genomföra deviktigaste åtgärderna. Dessa har passats in i ett exempel på tidsplan, somtorde få fogas till statsrådsprotokollet som bilaga. Exemplet förutsatte enligtutredningen beslul av vårriksdag. Om beslul fattas vid senaretidpunkt, måste tidsplanen givetvis ändras. En stor del av remissinstanserna biträder eller lämnarutredningens förslag i huvudsak utan erinran. i länhänvisar till den svåra arbetsmarknadssituationen och framhåller' särskilt allArvidsjaur i länsprogram 70 har betecknats som regionalt tillväxtcentrum.Länsstyrelsen betonar all ett fredsförband skulle skapa ell bety- dande tillskott av arbetstillfällen i området också underuppbyggnadsskedet. Enligt måste emellertid den av utredningenangivna tidsplanen kortas ned så att förbandet kan inrättas innan utflyttningenfrån kommunen gått för långt. Samma uppfattning har anförts av Arvidsjaurskommun. Kommunen finner i övrigt att en satsning av denna storleksordningkommer att verka stimulerande på näringslivet i orten. Man kan således redangenom förhoppningarna om ell förband märka en mera progressiv attityd och enviss optimism inom näringslivet. finner all Uknandesynpunkter kan anläggas på hela regionen. lokaliseringsutredning pekarpå alt den indirekta sysselsättningsökningen torde bU större än den direkta. m. fl. kommuner är positiva till att del nyaförbandet förläggs lill men påpekar all denna lokaliseringinte får leda lill näringspolitisk urholkning eller försämringar i serviceninom den egna kommunen. SF stöder också utredningens förslag underförutsättning att detta leder lill en nettoökning av antalet arbetstUlfäUen iNorrland. Militärbefälhavaren för Övre militärområdeframhåller alt förbandets lokalisering till har både strategisk och beredskaps-mässigbetydelse. Överbefälhavaren och chefen för armén är starkt kritiskamot utredningens förslag. De anser visserligen att det även av mUitära skäl ärnödvändigt alt motverka utflyttning och att försvaret därför på ett rationelltoch lönsamt sätt bör stödja näringslivet. Del finns dock enligt deras meninginga militära skäl för alt förlägga ett nytt förband i eller pånågon annan ort i . Tillsammans med försvarels rationaliseringsinstitutpåpekar de att alternativa lokaliseringspoliliska åtgärder, såväl militära somcivila, inte är tillräckligt utredda. Om den militära verksamheten skall utökasbör detla ske genom all befintligautbUdningsförband byggs ul och förbättras.Detta bör ske efter hand och inom ramen för analyser av hela krigsmaktensfredsorganisation och med hänsyn tagen till tänkbara följdverkningar. Om ettnytt fredsförband likväl skall inrättas, bör delta ligga öster om älv.Skulle förbandet förläggas väster om älven, anser överbefälhavaren att Arvidsjaurär den minst olämpliga förläggningsorlen. Chefen för armén anser attorationella lösningar får komma i fråga endast när det gäller nödvändigamobiliserings- och beredskapsåtgärder. Han kan vidare inte finna några belägg iutredningen för alt expansionslaklen i det aktuella området skulle stimulerasav ell nytt förband. Arméchefen anser del föga framsynt all inrätta ett förbandi som till en kostnad av minst 128,3 milj, kr. skapar 60 heltids-och 20 deltidstjänster men som medför behov av arbeten åt ca 80medlemmar i de anställdas familjer. finner del från naturvårdssynpunklmindre lämpligt all förlägga ett mililärförband till . anser att de berörda samebyarna inte under utredningens gång harfått lämna sina synpunkter på ett tillfredsställande sätl. anförvidare att ölägenheterna med etableringen av förbandet är så slora att helaföretagel bör sällas i fråga. Såväl överbefälhavaren som chefen för armén anser att delav arméchefen framlagda alternativet all flytta T 3 till ärlämpligast från organisationssynpunkt. Överbefälhavaren finner dock i likhetmed utredningen att detta skuUe medföra stora olägenheter för personalen. Hanförordar därför alt K 4 i stället flyttas till . EnUgl arméchefensmening är emellertid detta olämpligt från utbUdnings-, mobiliserings- och beredskapssynpunkl.Han anser sig inle ha anledning alt frångå sin uppfattning att trängförbandsalternalivelär det minst ogynnsamma. De personalproblem som skulle uppstå vid T 3 i sambandmed flyttningen uppträder enligt arméchefen vid varje omlokaliserat förband.Han vidhåller också sin uppfattning att del näst bästa alternativet är allflytta 3 i till . Militärbefälhavaren för anser inle denna lösning möjlig ulan föreslår i stället ettkombinerat K 4/trängförband. I 20 och T 3 skulle därvid som kompensationtillföras värnpliktiga frän . Militärbefälhavaren för Nedre militärområdeframhåller att en flyttning av fältjägarutbildningen från tillArvidsjaur är olämplig såväl ur utbUdningssynvinkel som av operativa skäl, Sarnövningmed infanteri och artilleri försvåras som de i produceradeenheterna inte tillsammans kan bilda krigsförband. Militärbefälhavarenframhåller vidare all de sociala problemen vid I 5 kommer att öka, eftersom fleravärnpliktiga än f. n. enligt utredningsförslaget kommer alt rekryteras frånandra militärområden med långa hemresor som följd.