prop · FW0323 · 1973-12-31 00:00:00 — anförde I det angivna betänkandet attövervägande skäl talar för att en ordning införs som säkerställer atthyresgästen för det fall att han har förverkat sin hyresrätt på grand avbristande betalning av hyran får kännedom om vad han har att iaktta för attvara bevarad vidsui rätt till fortsatt besittning av bostaden. Utskottet framhöll att detta kanske genom att bestämmelser Införs av Innebörd att hyresgästen i samband meduppsägningen skaU underrättas om möjligheten till återvinning av hyresrätten.Frågan borde dock enligt utskottet övervägas i samband med atthyreslagstiftningen ses över. Utskottet hemställde att gav Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört. biföll vad utskottet hemställt(rskr 1973: 227). Den ifrägakomna skyldigheten för hyresvärden attunderrätta hyresgästen om vad denne har att iaktta för att bevara sin rätt ärinte någon principiell nyhet pä hyreslagsområdet. Inom bostadssektorn åläggs sålundahyresvärden genom bestämmelserna i 49 § i detta kapitel skyldighet att lämnahyresgästen avflyttningsmeddelande som skall innehålla bl. a. undertättelse omvad hyresgästen har att iaktta, om han inte vUl flytta från lägenheten.Bestämmelsema har införts i syfte att hindra att hyresgästen på grand avbristande kännedom om gällande bestämmelser gör en rättsförlust. I sitt yttrande över motionen har gjort gällande att den ifrågavarande reformen inteskulle fylla något mera påtagligt praktiskt behov, eftersom hyresvärdarna iregel inte åberopar betalningsförsummelse annat än i mera uppenbara fall, t.ex. då hyresgästen vid upprepade tillfällen dröjer med att betala hyran.Förbundet synes mena att när det har gått så långt som tUl avhysning efterförverkande av hyresrätten på grund av betalningsförsummelse hyresgästen skullevara i en så svår situation att hyresgästen saknar möjlighet att återvinnahyresrätten genom att betala inom återvinningsfristen. För egen del är jaginte övertygad om att det i förverkande-situationer alltid ligger till på dettasätt. Dessutom är det under alla förhållanden otillfredsställande, omhyresgästen inte har full kännedom om de rättigheter som han är tillförsäkradenligt hyreslagen. Som anför i sitt yttrande över motionen tordehyresgästerna påfallande ofta sakna kännedom om möjligheten att enligt 44 §återvinna hyresrätten. har pekat på atträttsförluster ibland kan inträda, särskilt när det gäller invandrare. I likhetmed lagutskottet anser jag därför att övervägande skäl talar för att hyresvärdenåläggs någon form av underrättelseskyldighet. För egen del anser jag attunderrättelseskyldigheten bör utformas så att den tidsfrist som står hyresgästentill buds enligt 44 § börjar löpa först den dag hyresgästen erhållerunderrättelse om vad han har att iaktta för att bevara sin rätt till bostaden. Under hänvisning tiU vad som har anförts förordarjag att bestämmelser införs i hyreslagen av innebörd att, om hyresgästenförverkat sin hyresrätt på grund av bristande hyresbetalnmg och hyresvärden medanledning därav uppsagt avtalet, hyresgästen inte får skiljas frän lägenhetenpå grund av dröjsmålet, om han betalar hyran i vanlig ordningtill hyresvärden eller nedsätter den hos överexekutor senast tolfte vardagenefter det att han fått underrättelse om att han kan återvinna hyresrättengenom att betala hyran på angivet sätt. Formulär till underrättelsen börfastställas av Kungl. Maj:t eller av myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer.Avviker underrättelsen frän det fastställda formuläret bör den frånkännasrättslig betydelse. Underrättelsen behöver inte lärrmas i särskild handlingutan bör kunna tas in i exempelvis uppsägningshandlingen. Till förhindrande avrättsförlust bör hyresvärden ha möjlighet att lämna underrättelsen även vidsenare tillfälle. SjälvfaUet kan hyresvärden uite med den verkan som häråsyftas lämna underrättelsen till hyresgästen före uppsägningen. Bestämmelsema i ämnet har tagits upp i förstastycket av förevarande paragraf och i ett nytt tredje stycke. Om hyresvärden Inte säger upp avtalet på grund avatt hyresrätten är förverkad genom bristande hyresbetalnmg, utan ansöker omstämning omvräknhig, gäUer sådan ansökan enligt 8 § femte stycket som uppsägning, näransökan har delgetts i behörig ordning. Det bör i dessa fall ävUa hyresvärdenatt ta in underrättelsen i ansökningen om stämning eller vräkning eller fogaden till ansökan. Närmare bestämmelser härom får meddelas av Kungl. Maj:t.Skulle det I efterhand visa sig att hyresgästen genom förbiseende eller annanorsak inte har fått del av underrättelsen genom delgivning avansökningshandlingarna, bör även i detta fall hyresvärden ha möjlighet attlämna underrättelsen vid senare tillfälle. Det har inte ansetts påkallat att införamotsvarande ordning vid arrende och bostadsrätt. I paragrafen, som inleder bestämmelsema ombesittningsskydd vid hyra av bostad, anges i vilka fall besittningsskydd inteföreligger. Enligt andra stycket är överenskommelse mellan hyresvärden ochhyresgästen att hyresrätten inte skall vara förenad med rätt till förlängnmggiltig under vissa föratsättningar. Sådan överenskommelse gäller enligt tredjepunkten i andra stycket mot hyresgästens make bara om han har godtagit den.Det förutsätts därvid att maken inte har del i hyresrätten och att han bodde ilägenheten, när överenskommelsen träffades. Ändringeni paragrafens första stycke punkt 3 är redaktionell. I ett nytt tredje stycke har föreskrivits att vadsom sägs i andra stycket tredje punkten om make äger motsvarande tUlämpning påsådan samboende som enligt lagen om ogifta samboendes gemensamma bostad harrätt att överta hyresrätten vid upplösning av samlevnaden. Beträffande bakgrunden till den föreslagnaändringen hänvisas till vad som anförs i Inledningen (avsnittet 1) och under 12kap. 33 § JB. 1973: 23 171 Bestämmelseninnebär att regeln är tUlämpUg, om samlevnaden har upptagits innanöverenskommelsen träffades. Det gäller även om omständighetema ännu vid dentidpunkten inte är sådana att övertaganderätt skulle ha förelegat, omsamlevnaden upplösts då. En förutsättning är emellertid att övertaganderätt Ioch för sig föreligger, när frågan om överenskommelsens giltighet aktualiseras. I paragrafen återfinns huvudregeln ombostadshyresgästs rätt till förlängning av avtalet och debesittnmgsskyddsbrytande grunderna. Ändringarna I paragrafen berör debesittningsskyddsbrytande grander som avser upplåtelse av bostad i anslutningtill anställning för skötsel och tillsyn av fastighet. I departementsförslaget har i en ny punkt närmastefter den nuvarande punkten 7 tagits upp särskilda bestämmelser ombesittningsskyddet vid anställning för skötsel och tillsyn av fastighet. EnUgtden nya punkten bryts besittningsskyddet, om anställningen har upphört och detinte är obilligt mot hyresgästen att också hyresförhållandet upphör. Ändringarnahar behandlats i avsnittet 13.5 i den aUmänna motiveringen. Den särskilda regeln om uppsägningstid i 12 kap. 4§ andra stycket andra punkten JB blir tillämpUg i fråga om upplåtelser somfaller In under den nya punkten 8. Enligt nämnda lagrum har hyresgästen, närhyresförhållandet beror av annan anställning än som avses i 12 kap. 46 §första stycket 7, alltid rätt till en uppsägningstid av minst en månad. Införandet av den nya punkten 8 i paragrafensförsta stycke medför en omnumrering av efterföljande punkter. 47 och47 a §§ I 47 § meddelas bestämmelser om besittningsskyddetvid hyra av bostad för det fall att lägenheten har hyrts av flera gemensamteller den också bebos av hyresgästs make som ej har del i hyresrätten. Om lägenheten har hyrts av flera gemensamt och detill följd av omständighet, som hänför sig till endast en av dem, inte hargemensam rätt till förlängning av avtalet, har enligt 47 § första stycketmedhyresgästen rätt att ensam erhålla förlängning. En förutsättning för det äratt hyresvärden skäligen kan nöjas med honom som hyresgäst. En ytterligare förutsättningär att hyresavtalet inte har förverkats. Om medhyresgästen är make till den somföranlett att hyresgästerna inte gemensamt har rätt till förlängning avavtalet, har han en vidare rätt till förlängning än annan medhyresgäst. Han harnämligen rätt till förlängning även om hyresrätten är förverkad på annan grandän dröjsmål med betalning av hyra. Ännu bättre ställd är samboende make om haninte har del i hyresrätten. Hans rätt till förlängning gäller i sådant falloberoende av om det är Prop.1973: 23 172 hyresgästeneller h)Tesvärden som har sagt upp avtalet och oberoenae av grunden föruppsägningen, om hyresvärden skäligen kan nöjas med honom som hyresgäst.Uppstår tvist mellan hyresvärden och maken om hyresrätten, skall hyresvärdenlämna maken sådant avflyttnlngsmeddelande som sägs i 12 kap. 49 § JB. Dettaföljer av föreskriften i 47 § andra stycket sista punkten att bestämmelsema ibl. 49 § om hyresgäst äger tillämpning även i fråga om hyresgästs make. Föratt en hyresgäst inte skall kunna omintetgöra den rätt att överta hyresavtalet,som en med honom samlevande part har enligt den föreslagna lagen om ogiftasamboendes gemensamma bostad, genom att inte bevara sin förlängningsrätt, börden rätt till förlängning av hyresavtal som getts make enligt förevarandeparagraf också medges den som enligt nämnda lag är berättigad att övertahyresrätten. I den nya 47 a § föreskrivs därför att bestämmelsema I 47 § ommake äger motsvarande tillämpning i fråga om den som enligt lagen om ogiftasamboendes ge-TTienQamrna KrctoH J rätt att övcrta hTcrättcn vid samlevnadensupplösning. Omhyresvärden inte önskar att hyresgästens make skall överta hyresrätten enligt47 § har han som nämnts att lämna maken avflyttningsmeddelande. Sådantmeddelande måste enligt förslaget också lämnas den som har rätt att övertalägenheten enligt lagen om ogifta samboendes gemensamma bostad för atttreveckorsfristen enligt 49 § i detta kapitel skall börja löpa. För denhändelse hyresvärden inte känner till om hyresgästen är gift och har sin makeboende i lägenheten, torde han inte ha någon svårighet att skaffa sig kunskaphärom. Däremot kan det naturligtvis vara svårare för honom att få vetskap omatt hyresgästen sammanbor med någon som har rätt att överta hyresrätten enligtlagen om ogifta samboendes gemensamma bostad, om ej hyresgästen själv I sambandmed uppsägningsförfarandet lämnar tillförlitlig uppgift härom. Med hänsyn tUlde restriktiva föratsättningar som uppställs I nyssnämnda lag för att rättskall föreligga att överta bostaden, torde emellertid i allmänhet hyresvärd,vicevärd eller fastighetsskötare som har personlig kontakt med hyresgästemakänna tUl om sådana förhållanden föreligger att någon kan åberopa sig pålagen. Större fastighetsförvaltnmg-ar torde däremot i allmänhet sakna sådankännedom. Innan den tidigare hyresgästen flyttar från lägenheten, brakaremellertid lägenheten besiktigas av den som förvaltar fastigheten för attutröna, om den avträdande hyresgästen är ersättningsskyldig för skador pålägenheten. Vidare visas lägenheten regelmässigt för den nya hyresgästen, innanhan träffar hyresavtalet. Om det vid sådana besök I lägenheten inteframkonuner något som tyder på att hyresgästen bor tillsammans med någon somkan tänkas ha rätt att överta lägenheten och inte heller någon gör anspråk påsådan rätt före den dag då lägenheten skall avträdas, torde fastighetsförvaltningeni allmänhet kunna utan närmare efterforskningar om hyres- 1973: 23 173 gästensprivata förhållanden utgå från att lagen ej kommer att åberopas. SkuUe dettasenare visa sig vara ett misstag, torde saken i allmänhet kunna rättas tUl isamförstånd genom att den samboende eller nytUlträdan-de hyresgästen får annanlägenhet genom fastighetsförvaltningens försorg. Jag är därför övertygad omatt den utvidgning av bestämmelsemas tUlämpningsområde som jag här har förordatinte kommer att medföra några större praktiska olägenheter. Enligt departementsförslaget skaU hyresvärden lämnahyresgästen avflyttningsmeddelande efter hyrestidens utgång.Iakttar hyresvärden inte , blir uppsägningen utan verkan utom i vissasärskUt angivna fall. Bestämmelserna härom har tagits upp som ett nytt andrastycke i 12 kap. 49 § JB. De nu angivna bestämmelserna bör inte äga tillämpningpå avflyttningsmeddelande som hyresvärden lämnar äkta make eller sådan ogiftsamboende som avses i den föreslagna lagen om ogifta samboendes gemensammabostad. I överensstämmelse härmed har från hänvisningen i andra stycket sistapunkten i 47 § undantagits det i departementsförslaget tillagda andra stycket i49 §. I paragrafen meddelas bestämmelser om villkoren förden fortsatta förhyrningen i samband med förlängning av hyresavtal. och hyresrådet har framfört viss kritik mot gällande lydelse avbestämmelserna i första stycket om hyressättningen vid förlängning. Ihuvudsaklig överensstämmelse med hyresrådets mening föreslås i promemorian DsJu 1972: 5 att bestämmelsema jämkas redaktionellt. Syftet med den föreslagnajämkningen anges i promemorian vara att undanröja risken för missförståndetatt bestämmelserna skulle ge hyresvärden rätt att vid förlängning ensidigtbestämma hyran för den fortsatta förhymingen. Några remissinstanser förklarar sig inte kunnaansluta sig till förslaget. De är , . Näringslivets byggnadsdelegation och . Nämndaremissinstanser anser inte den föreslagna jämkningen vara påkallad. säger sig saknamöjlighet att bedöma utbredningen hos allmänheten av missförståndet beträffandebestämmelsernas innebörd. Anses den betydande vill förbundet inte motsätta siglagändring. Den misstro mot hyreslagens bmksvärderegler som kan föreliggahänför sig enligt förbundets mening till andra omständigheter än den formellautformningen av förevarande bestämmelser. För egen del anser jag i likhet med promemorian attdet är angeläget att risken för missförstånd av förevarande bestämmelserundanröjs. Jag förordar därför att bestämmelserna ges en annan utformning änden nuvarande. Ianslutning till förevarande paragraf har några remissinstanser tagit uppandra frågor som rör braksvärdereglerna. Sålunda efterlyser en lagregel av innehåll att vad förbundet betecknar somkommunalt subventionerade hyresobjekt skall uteslutas ur det jämförelsematerialsom skall ligga till grund för jämförelseprövningen. Enligt bör klarläggas dels vilket jämförelsematerial som skallanvändas, när bruksvärdet av bostäder på landsbygden skall fastställas, delsvUken reducering av hyran för sädana bostäder som bör göras med hänsyn till deolikheter som råder mellan dem och bostäder i tätort. tar i anslutning till vissa uttalanden I promemorian upp frågan omhyresavtal som är förenade med och gjorts beroende av att hyresgästen också hyrgarageplats eller arrenderar parkeringsplats. Förbundet berör ocksåhyresupp-lätelser som sker under villkor att hyresgästen lånar ut pengar tillhyresvärden på förmånliga villkor. Om denna ordning skall bibehållas, börenligt förbundets mening införas bestämmelser om hyresnämndens godkännande avsådana avtal. uttalar, att andra styc-Kci i jlOi evai aixue paiagrai ar svaiLOuvaLoCii atL ucsiaiximcjscma OGr förtydligas. Lantbruksstyrelsen framför vissasynpunkter på paragrafens disposition och den lagtekniska utformningen avbestämmelserna. Jag är medveten om att det system medbruksvärdehyror för bostadslägenheter som infördes genom reformerbjuder vissa tillämpningssvårigheter. Erfarenheterna av tillämpningen avhyreslagens bruksvärdesystem är emellertid ännu begränsade och någon fastpraxis har inte hunnit utbilda sig. Den av statsmakterna beslutadeavvecklingen av hyresregleringen fr. o. m. beträffande ettbetydande antal lägenheter torde ge underlag för en säkrarebedömnuig av hur braksvärdesystemet fungerar i den praktiska tillämpningen. Ipromemorian anförs att någon ändring i sak i braksvärdereglerna inte börföretas innan sådant underlag firms. Jag ansluter mig till denna uppfattning.Det saknas därför anledning att f. n. ta upp flertalet av de frågor somaktualiserats under remissbehandlingen. Med anledning av vad Hyresgästernas riksförbundanför vUl jag uttala följande. Som framhålls I promemorian är det tämligenvanligt att avtal om upplåtelse av garage eller parkeringsplats mer ellermindre fast knyts tUl avtal som avser hyra av bostadslägenhet. Vad som då skallgälla beror av omständigheterna i det särskilda fallet. Omfattar hyresavtaletockså rätt till garage- eller parkeringsplats, är avtalet i sin helhet attbedöma enligt reglerna om hyra av bostadslägenhet dvs. som ett hyresavtal (jfr1 § i detta kapitel). Är däremot upplåtelsen av garage- eller parkeringsplatsenfristående i förhållande till hyresavtalet, blir den att bedöma enligt reglernaom lokalhyra respektive lägenhetsarrende (jfr 8 kap. 1 § andra stycket JB). Detsagda gäller även om det har varit ett vUlkor för upplåtelsen avbostadslägenheten att avtal träffas om bUupp-ställnlngsplatsen. I nu angivnafall kan hyresnämnden I samband med 1973: 23 I75 förlängningstvist,föranledd av hyresvärdens uppsägning, med stöd av andra stycket i förslagetpröva humvida vUlkoret skall gälla. finna att vUlkoret ärobilligt, kan nämnden förlänga hyresförhållandet beträffande bostadslägenhetenutan skyldighet för hyresgästen att hyra eller arrenderabiluppställningsplatsen. Möjligheterna för hyresgästen att komma till rätta medde problem som har antytts ökar genom departementsförslaget, som gerbostadshyresgästen rätt att med bibehållet besittningsskydd säga upp avtaletför omprövning av villkoren. Som anför läggerhyreslagen inte hinder i vägen för hyresvärdarna att som villkor för förhyrningav lägenhet begära att hyresgästen lånar ut pengar till honom. Annat gällerenligt 11 § hyresregleringslagen i fråga om lägenheter som är underkastadehyresregleringen. EnUgt min mening bör bruksvärdereglerna inte kunna kringgåsgenom att en av hyresgästen tillhandahåUen ekonomisk förmån för hyresvärden, t.ex. försträckning på särskilt förmånliga villkor, betecknas som annat än hyra.Sådan förmån bör således kunna beaktas vid braksvärdeprövningen för lägenheten.I vissa fall kan straffansvar också inträda för hyresvärden enligt denföreslagna straffbestämmelsen i 65 § I detta kapitel. Med hänsyn till vad somhar anförts finns enligt min metung, åtminstone f. n., inte skäl att, somHyresgästemas riksförbund förordar, föreslå bestämmelser om att hyresnämndskall godkänna vUlkor av det slag som diskuteras här. Förutom den redaktionella jämkning som föreslås ipromemorian har I departementsförslaget också gjorts den ändringen, att regelni paragrafens nuvarande andra stycke, som f. n. gäller bara i bristorter, hargjorts generellt tUlämplig. Det hänger samman med att begreppet bristortföreslås utmönstrat vid hyra. Skälen härtill har redovisats i avsnittet 13.2 iden allmänna motiveringen. Regeln har flyttats till första stycket och därtagits upp närmast efter tolkningsregeln i andra punkten. Vidare harbestämmelserna i första stycket tredje och fjärde punkterna om andrahyresvillkor än hyran brutits ut från första stycket och bildar andra stycket.I ett tredje stycke har i förslaget tagits upp bestämmelserna i den nuvarandesista punkten av paragrafens första stycke om att samma villkor som förut skallgälla i den mån ändring i hyresvillkoren inte påkallas. Paragrafen upptar bestämmelser om förfarandet vidbesittningsskyddstvister angående bostadslägenhet. Till paragrafen har fogatsett nytt andra stycke, enligt vilket det åligger hyresvärden att med anledningav uppsägning som han själv har gjort lämna hyresgästen avflyttningsmeddelandeinom efter hyrestidens utgång. Gör han inte det, blir enligtbestämmelsen uppsägningen i princip utan verkan med följd att hyresavtaletförlängs på oförändrade villkor så som om 1973: 23 176 någonuppsägning inte hade skett (jfr bestämmelserna i 12 kap. 3 § JB om automatiskförlängning). Den angivna påföljden inträder emellertid inte, om hyresgästen hänskjuter tvisten till nämnden eller flyttar från lägenheten.Beträffande motiven till bestämmelserna hänvisas till avsnittet 13.4 i denallmänna motiveringen. Ändringarna i tredje stycket, motsvarandeparagrafens nuvarande andra stycke hänger samman med de nya bestämmelserna omden tid inom vilken avflyttningsmeddelande skall lämnas. Enligt tredje stycketi förslaget skall hyresgästen hänskjuta tvisten till hyresnämnden inom treveckor efter det att han fått del av hyresvärdens avflyttningsmeddelande föratt vara bevarad vid sin rätt till förlängning av avtalet. För att bestämmelsenskall bli tillämplig förutsätts enligt förslaget att hyresvärden har lämnatavflyttningsmeddelandet inom den i andra stycket i förevarande paragraf föreslagnattemånadersfristen. I förslagets 54 och 55 §§ meddelas nya bestämmelsersom ger bostadshyresgäst rätt att i vissa fall säga upp avtalet tUl omprövningav villkoren utan att han förlorar sitt besittningsskydd. För att sådan uppsägninginte skall förlora sin verkan måste hyresgästen enligt de föreslagnabestämmelserna hänskjuta villkorstvisten till nämnden inom tre frånsin egen uppsägning. Förfarandereglerna i förevarande paragraf och i 54 och 55§§ gäller i princip vid sidan av varandra. Hänskjuter hyresgästen med anledningav sin egen uppsägning tvisten till hyresnämnden och sker det inom den tid somhänskjutande skall göras enligt förevarande paragraf, bör särskilt hänskjutandemed anledning av avflyttningsmeddelandet inte krävas för att hyresgästen skallvara bevarad vid sin förlängnlngsrätt. Härigenom undviker man svårigheter attavgöra vilkendera uppsägningen som föranlett hänskjutandet. I en ny tredje punkt av tredje stycket i paragrafenhar därför tagits upp en bestämmelse av innehåll att den i den närmastföregående punkten angivna verkan av att hänskjutande Inte sker Inomföreskriven tid att förlängningsrätten förfaUer inte inträder omhyresgästen hänskjuter tvisten enligt förslagets 54 § andrastycket. Undantagsbestämmelsen är avsedd att bli tillämplig bara när hänskjutandetsker efter det att hyresgästen själv sagt upp avtalet för omprövning avvillkoren och fått del av hyresvärdens uppsägning samt hänskjutandet sker inomrätt tid, räknat från såväl hyresgästens egen uppsägning somavflyttningsmeddelandet. I andra fall, t. ex. om hänskjutande skett medanledning av avflyttningsmeddelandet innan hyresgästen själv sade upp avtalet,måste hyresgästen hänskjuta tvisten på nytt till hyresnämnden, om han vill behåUasin kvarboenderätt respektive fullfölja sin uppsägnmg. En annan regleringskulle medföra risk för rättsförluster, om t. ex. den första uppsägningenåterkallas och tvisten av- Prop.1973: 23 177 skrivsinnan hyresnämnden fått kännedom om den andra tvisten. Hänskjuts tvisten iomgångar till hyresnämnden bör de dit hänskjutna frågorna handläggas som ettärende, under förutsättning att nämnden inte har skUt sig från den tvist somhar hänskjutits dit först. Isammanhanget bör framhållas att de föreslagna nya bestämmelserna i förevarandeparagraf kan medföra att hyresvärdens uppsägning blir utan verkan. Hyresgästsom vill ha villkoren omprövade kan därför inte förlita sig på attvillkorsfrågan blir prövad med anledning av hyresvärdens uppsägning. Har åandra sidan hyresgästen sagt upp avtalet enligt de föreslagna bestämmelsema i54 och 55 §§ för omprövning av vUlkoren, kan enligt departementsförslagetförlängnlngsfrågan Inte tas upp till prövning med anledning av denuppsägningen. För att få även denna fråga prövad måste hyresvärden själv sägaupp hyresavtalet och därvid iaktta bl. a. de nya bestämmelsema i andra stycketi förevarande paragraf. Jagvill i sammanhanget erinra om att inget liindrar hyresvärden från att lämnahyresgästen avflyttnlngsmeddelande senare än uppsägningen men inom denföreslagna tremånadersfristen. Däremot bör avflyttningsmeddelandet, Uka litetsom sådan underrättelse som avses i 12 kap. 44 § JB i departementsförslaget, ejkunna med rättslig verkan lämnas före uppsägningen. Detta torde också varagällande rätts ståndpunkt. Som har framhållits under 47 § i detta kapitel ägerbestämmelsema i det nya andra stycket i förevarande paragraf inte tillämpningpå av-fljtningsmeddelande som skall lämnas hyresgästens make eller ogift somsambor med hyresgästen.