prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — För försäljningsrätten och för rätten att utnyttja deallmänna kartorna och grundmaterialet till dessa för nya kartprodukter skall bolagetårligen ersätta kartverket med ett belopp, vars storlek beräknas på grundval avtryckningskostnaderna för sålda eller eljest förbrukade aUmänna kartor.Prissättningen sker så att kartverket fastställer cirka-priser på de allmännakartoma och på särtryck utan särskilt påtryck, medan bolaget fastställer priserpå ändra särtryck och de kartprodukter i övrigt som bolaget framställer.Statlig myndighet erhåller rabatt med hälften av det fastställda priset vidinköp för tjänstebruk av annan allmän karta än den ekonomiska kartan. Vidareutnyttjandet av det allmännakartmaterialet sker.på det.sättet 1973:1 Bilaga 14 83 att bolaget dels utger och förlagshåller olikakartor och särtryck som bygger på det allmänna kartmaterialet, dels framställersådana kartprodukter på beställning. De kartprodukter som bolaget medutnyttjande av allmänna kartor framställer och förlagshåller är dels enstakasärtryck av skilda slag, dels kartserier omfattande flera blad. De på uppdragframtagna kartorna förlagshålls i allmänhet inte. Kartorna återger vanligen,förutom den allmänna kartans grundinformation, sådan redovisning som är avsärskilt intresse för beställaren. I den mån vidareutnyttjandet är sådant attnågon produktionsinsats vid bolaget inte erfordras kan tillstånd tUlutnyttjandet lämnas varvid bolaget får uppbära ersättning för överlåtelsen avnyttjanderätten. Vad gäller annankartframställning än sådan som kan ske genorh användning av allmäntkartmaterial konkurrerar bolaget med andra kartframställare på lika villkor. I ingår tiodotterföretag. All kartframställning vid SRA är sammanförd tilldotterföretaget . AB ärunder en chef organiserat i fyra kartsektioner samt en fotogrammetrisk sektionoch en fältsektion. Inom kartsektion I utförs förberedande arbeten, såsomfärgläggning m. m., för reproduktion av stads- och byggnadsplaner och liknande.Kartsektion IIframställerturistkartor, stadskartor m. m. Kartsektion III handhar verksamheten medsärtryck ur dé allmänna kartorna. Kartsektion IV utför specialarbeten,såsom f ramsfällning av skolkartor, relief kartor, m. m. Den fotogrammetriskasektionen upprättar primärkartor, grundkartor för stads- och byggnadsplaneröch liknande grundläggande kartor. Fältsektionen utför geodetiska rnätningarav olika slag och nödvändiga fältarbeten. Tryckning av AB Svensk Karttjänstsprodukter överlåts på moderbolaget. Antalet anställda i ABSvensk Karttjänst uppgår f. n. till 51 personer, varav en chef, 4 vidkartsektion I, 8 vid kartsektion II, 14 vid kartsektion III, 8 vid kartsektion IV, 9 vid fotogrammetrisektionenoch 7 vid fältsektionen. Dessutom utnyttjas viss tillfällig personal. Kungl, Maj:t har 11966års kartbrev fastställt vilka kartor som skall vara allmänna kartor. Allmännakartor är, med undantag för vissa äldre och utgående kartserier, följande. Kartserie utgiven antal blad skala . Ekonomiska kartan 1935 12 800 1:10 000 eller Topografiska kartan 1954 690 1:50 000 eller Generalstabskartan ca 19351964 172 1:100 000 Prop.1973:1 Bilaga 14 84 Produktionen av de allmänna kartoma undersenare år har väsentligen styrts genom ställningstaganden av 1961 och (prop. 1961: 54, JoU 1961: 14, rskr 1961: 166 samt prop. 1969: 1 bU.11, JoU 1969: 1, rskr 1969: 9). TUl underiag för besluten har legat avkartverket utarbetade förslag till långtidsplaner för 1960- och 1970-talenskartverksamhet. De ekonomiska och topografiska kartserierna kräver deojämförligt största resurserna. Den ekonomiska kartläggningen påbörjades år 1935.Kartläggningsperiodenberäknades till efter ett femårigt utbyggnadsskede.Kartläggningsprogrammet har därefter prövats i flera sammanhang. Ar 1960utökades det tidigare tUltänkta utgivningsområdet med län.Utgivningsområdet ökades ytterligare då det beslutades att även de inredelarna av skulle kartläggas. För sistnämnda områden skulle dock, tillskillnad från landet I övrigt, kartskalan 1 : 20 000 tillämpas.Kartläggningsprogrammet för den ekonomiska kartan omfattar efter dessautvidgningar hela landet med undantag för de västliga delarna av Norrland.Omkring 12 800 blad skall utges, varav 11 700 i skala 1 : 10 000 och 1 100 iskala 1 : 20 000. Kartoma utges i två versioner, en fyrfärgsversion och enenfärgsversion (svarttryck). Den normala årliga produktionen inom verkets nuvarande resursram uppgår till ca 500blad. Utgivningen av en förhållandevis stor del kartor i skala 1 : 20000 kommer emellertid att medföra en minskning avantalet till omkring 400 blad . Förstagångsutgivningen av kartor överberörda delar av landet beräknas bli slutförd med 1978 som sista utgivningsår.Länsvis avslutas nyutgivningen av blad i skala 1 : 10 000 i år1973, och samt och län . Utgivningen i skala 1:20 000 slutförs 1 , år 1976samt , och . Kartan över övrigalän är redan utgiven. Efter hand som resurser frånnyframställningen görs fria kan revidering av tidigare utgivna blad påbörjas.I perspektivplan 1970 har kartverket lagt fram förslag rörande bl. a. denekonomiska kartans revidering. Reviderade kartblad beräknas kunna utges medbörjan . Utgivningen av den topografiska kartan påbörjades år Prop.1973:1 Bilaga 14 85 1954.Kartläggningen skall omfatta hela landet. Kartoma utges över södra ochmellersta delarna av landet upp tUl 1 höjd med en linje UmeåStrömsund samtöver de östra delarna av och i skalan 1 : 50 000,medan skalan för de västra delama av och och denordligaste delarna av Västemorrlands och är 1 : 100 000.Kartläggningsprogrammet omfattar 649 bladi den förra och 41 blad i den senare skalan. Kartan utges i tvåversioner. Förutom huvudversionen, fältversionen eller fältkartan, utges entelefältversion med redovisning av teleledningar, telestationer ochriktnummerområden m. m. Underlaget tUl denna redovisning tas fram avteleverket, som även framställer tryckoriginal. Den normala årligaproduktionen omfattar ett 40-tal kartblad. Nyutgivningenberäknas avslutad med 1978 som sista utgivningsår. De områden somåterstår att täcka är delar av , , , ,, och . Revideringen av tidigare utgivnatopografiska kartblad har igångsatts. Ett 20-tal blad i västra och östraSvealand har hittiUs reviderats. Generalstabskartan i skala 1 : 100 000 är f. n. och framtill 1978 den enda rikstäckande kartserien i skala större än de renaöversiktskartorna. I stora delar av inland är kartan f. n. den endamed ett detaljerat topografiskt innehåll. Kartserien förlagshålls i skala 1 : 100 000. i , vUkaursprungligen framställts i skala 1 : 200 000, har förstorats till 1 :100 000. Sammanlagt omfattar serien 172 blad. Tre utföranden förekommer, engrundversion, en televersion och en militärversion. Kartseriens kvalitet är imånga avseenden låg. Det geodetiska underlaget är svagt och kartbildenföråldrad. Någon åjourhållning sker ej av den gamla kartbilden. Däremot förseskartan med ett reviderat vägnät i röd färg, vilket trycks på den gamla kartbildeni blått och svart. Den provisoriskaöversiktskartan framställdes i början av 1960-taIet med utnyttjande avgeneralstabskartan och utländskt kartmaterial. Kartserien omfattar 47blad i skalan 1 : 250 000. En åjourhållning av vägnätet har genomförts 197071av de två kartversioner som har fullständigtopografisk kartbild, operationsversionen och flygversionen. Enindelningsversion visande civila och militära indelningar har utgivits196971. Generalkartan finnsi en tre- och en femfärgsversion, båda omfattande tre blad i skala 1 : 1mUj. De internationellakartserierna omfattar flygkartor ochintemationeUa världskartan. Kartorna utges i skalområdet 1 : 500 0001 : 2milj. Flygkartorna förses med aktueU flyginformation i princip . Deninternationella världskartan har utgetts i en helt omarbetad edition. Prop.1973:1 Bilaga 14 86 De utredningar ochförslag som lagts fram har berört fyra delområden inom kartverksamheten, nämligenden fotogrammetriska beställningsverksamheten, prissättningen och vissa andrafrågor rörande det allmänna kartmaterialet, den långsiktiga planeringen av denallmänna kartläggningen och en ny registerkarta. Utredningen om statensaffärsmässigt bedrivna fotogrammetriska verksamhet () tillsattes år 1965.Enligt direktiven skulle utredningen undersöka förutsättningarna för ensamordning av den statliga fotogrammetriska verksamheten. Som ettförstahandsaltemativ borde övervägas möjligheterna att koncentreraifrågavarande verksamhet hos kartverket och SRA till ett av organen. I andrahand borde undersökas om det var möjligt att nå en tillfredsställandesamordning utan fullständig koncentration men med klarare gränsdragning mellanverksamheterna vid verket, och bolaget, kombinerad med samarbetsavtal.Utredningen har lämnat betänkandet (Ds Jo 1968: 5) Statens fotogrammetriskabeställningsverksamhet. I betänkandet överväger utredningen flera principielltolika organisationsalternativ. Utredningen förordar ett alternativ som innebäratt den fotogrammetriska produktionen koncentreras till kartverket ochmarknadsföringen tUl SRA. skall därvid producera åt bolaget tillsjälvkostnadspris. Samverkan mellan verket och bolaget skall främjas genom attkartverkskommissionen tillläggs vissa samordningsuppgifter på detfotogrammetriska området. Utredningen har remissbehandlats. Remissinstanserna är genomgående kritiskatill den av utredningen föreslagna lösningen och förordar i stället andra avutredningen diskuterade alternativ. I remisskritiken framhålls bl. a. att detinnebär betydande fördelar från beställares synpunkt att kunna vända sig tUlkartproducenten utan mellanhand. I sådana fall undviks att, som med denföreslagna ordningen, så många samverkansåtgärder måste vidtas mellan producentoch distributör. Kartprisutredningentillsattes med uppgift att se över prissättningen på allmänna kartoroch därmed sammanhängande frågor. Översynen skulle ske i syfte att erhålla enmed hänsyn till olika faktorer lämplig prisnivå på kartorna och med beaktandeav behovet att fortlöpande kunna anpassa kartpriserna till den allmännakostnads- och prisutvecklingen. Utredningen har lämnatett betänkande (Ds C 1970: 5) med förslag till prissättning på de allmännakartorna m. m. I betänkandet redovisas ett relativt detaljerat grundmaterialrörande ekonomiska förhållanden inom kartverksamhetens olika led. Uppgifternahar emellertid i viss mån ' Utredningsman numera länsrådet . Prop.1973:1 Bilaga 14 87 provisoriskkaraktär, och har till den del de avser kostnader vid SRA måst uppskattas.Enligt utredningen uppgår de sammanlagda framställnings- och distributionskostnaderna per framställt kartexemplar tillför ekonomiska kartan 89: , för topografiska kartan 6: , forprovisoriska översiktskartan 2: . ochför generalstabskartan 2: . Utredningen bedömer att SRA:s behållning iverksamheten kommer att uppgå till ca2 milj. kr. och öka till ca 3milj. Utredningen lar vidare upp vissa organisatoriskafrågor och föreslår bl. a. att förlagsfunktionerna rörande det allmännakartmaterialet skall föras till SRA. Vidare föreslås olika åtgärder för attfrämja en god samverkan mellan kartverket och bolaget. Ifråga om finansieringen konstaterar utredningen inledningsvis att de allmänna kartorna till bekostas genomdirekta anslag. Resterande täcks genom intäkter. Dessa härröremellertid till stor del från statliga kartkonsumenter; främst krigsmakten.Endast några få procent av kostnadernabestrids därför av medel utanför statsbudgeten. Enligt utredningen förefallerdet omöjligt att märkbart öka den totala avgiftsfinansieringen. Enprishöjning föreslås emeUertid beträffande denekonomiska kartan. Rabatten för statliga kartköpare bör enligt utredningenslopas och ersättas med ett system där mängdrabatt ges. Principerna förintäkternas fördelning mellan kartverket och SRA bör enligt utredningenfastställas av statsmakterna. bör i avtalet med bolagettillförsäkras större andel av intäkterna vid bolaget än vad som f. n. ärfallet. Remissinstansernadelar utredningens grundsyn att prissättningen bör ses som ett led i statenskartutgivningspolitik och framhåller att kartoma genom en stor spridning börkomma tiU rationellt utnyttjande. Kritik framförs emellertid mot de brister som finns i underlagsmaterialet för de ekonomiskabedömningarna. Flera remissinstanser anser att förlagsfunktionerna bör samlashos kartverket i stället för hos SRA. Också mot de förslag till prissättningsom utredningen har fört fram ställer sig flera remissinstanser kritiska. Förslaget om statsverksrabättensslopande biträds av några remissinstanser, medan andra ställer sigavvisande eller finner förslaget bristfälligt utrett. I en av kartverket utarbetadperspektivplan för den allmännakartläggningen (Perspektivplan 1970) anges dels tidsplanen för pågåendenyutgivning av kartor, dels plan och kostnader för revidering av tidigareutgivna kartblad, dels planer för bl. a. nyutgivning av översiktskartor,spridningskartor för regional användning och en norden-karta. Beträffandeden ekonomiska kartan föreslår kartverket i planen att tidigare planering för nyfrämställning ligger fast med 1978 som sistautgivningsår. Vidare föreslås att kartans revidering påbörjassnarast i 1973:1 Bilaga 14 88 högstamöjliga takt och att revideringstakten på blir sådan att minst 1/15av totala antalet blad revideras . I första hand bör därvid en grundligrevidering, med tillämpning av s. k. ortofototeknik, ske med början i Göteborgsoch län, , län samtdelar av . I syfte att möjliggöra en aktualisering av kartbeståndetöver större områden av landet föreslås i andra hand att en grundlig revidering till en början begränsas till de nyssnämndalänen, medan , , en enklare (partiell) revideringgenomförs för revideringsmogna blad inom övriga län. Slutligen föreslåsbeträffande den ekonomiska kartan att enförsöksverksamhet med Ökad skal- och versionsdifferentiering genomförs.Kostnaderna för ett genom grundlig revidering framstäUt provblad har beräknatstiU . Enklare revidering kan genomföras för kostnader mellan 2 300 och11 . per blad, beroende på vUka data som skall tas med. Beträffande den topografiska kartanföreslås i planen att nyframställningenslutförs enligt tidigare planering. I fråga om kartansrevidering förordas en omväxlande grundlig och partiell revidering i en sådanomfattning att de revideringsmogna bladens användbarhet återställs ochbibehålls. Vidare föreslås att kartan förses med ett referensnät i rikets geodetiska system och att en ökad skal- och versionsdifferentieringutvecklas och genomförs. Kostnaderna för den grundliga revideringen har i dettafall beräknats till . per blad, medan enklare revidering kan utförasför . I planen föreslås vidare att nyaöversiktskartor i skalorna 1 : 250 000 och 1 : 500 000 tas fram och utges.Utgivningen bör avslutas resp. år1979. Kostnaderna för dessa kartor har uppskattats till 8 milj. kr. förden förra och 2 milj. kr. för den senare serien. Förslag lämnas om framställning under denärmaste åren av en enklare typ avöversiktskartor länsvis i mindre skalområden, s. k. spridningskartor,samt av en ny nordenkarta. Slutligen föreslås att generalkartansversionsindelning ändras i samband med revidering, Perspektivplan 1970 har remissbehandlats.Remissinstanser-n a tillstyrker iprincip den inriktning av kartverksamheten som angetts i perspektivplanen. Oftaunderstryks i yttrandena att behovet av modernt kartmaterial är stort. Viktenav att uppnå det tidigare fastlagda måletmed avslutad förstagångsutgivning av de ekonomiska och topografiskakartserierna betonas av flera. Också behovet av revidering av dessakartor och av nya översiktskartor understryks starkt. CFD har, som ettled i det arbete med att utveckla ett nytt fastighetsregister som nämndenbedriver, framlagt utredningen registerkartverk,grafisk redovisning av vissa fastighetsdata (Ds Ju 1971: 7) (). Prop.1973:1 Bilaga 14 89 sker redovisning av den typ av data med lägesanknytningsom ingår i fastighetsregistreti många fall bäst i grafisk form på kartor. En sådan kartredovisning erfordrasenligt utredningen även , eftersom en ritad karta måste finnastillgänglig för betraktning, kopiering och liknande. Utredningens förslag hardärför gjorts oberoende av frågan huruvida en övergång skall ske frånnuvarande ritade kartor till datorlagrad kartinformation. I betänkandet angesdetaljerat kartans utformning och innehåll. Kartan bör tekniskt sett utformasi ett antal olika versioner, som i viss månkan varieras efter behov inom olika delar av landet.Registerkartereformen föreslås bli genomförd om möjUgt parallellt med att manutför den översyn av fastigheternas beteckningar den s. k. beteckningsrevisionen som skall föregå uppläggandet av det nyaregistret. Remissinstanserna anser allmänt att en landsomfattande,ritad registerkarta behövs. Av ekonomiska skäl förordas ett successivtgenomförande och en samordning med annan kartläggning. Denna ståndpunkt intasfrämst äv kommunala och andra myndighetersom f. n. handhar kartläggningsuppgifter. Många remissinstanser anserdock förslaget vara för långtgående och förordar alternativa lösningar inärmare anslutning till nuvarande förhåUanden. Några remissinstanser anser attde tekniska och ekonomiska problem som ärförknippade med förslaget bÖr utredas ytterligare. Fleraremissinstanser påpekar att ansvars- och kostnadsfördelningen mellan stat och kommun och statliga myndigheter sinsemellan måsteavgöras. Det material som framkommit genomutredningama och vid remissbehandlingen av dessa har beretts inomcivildepartementet i ett sammanhang. Beredningen har redovisats i promemorian.I promemorian görs överväganden och lämnasförslag rörande inriktningen av och formerna för den statligakartverksamheten. Beredningen har skett med utgångspunkt också i den nyaorganisation för lantmäteriverksamheten som införts. Tillutgångspunkt för de överväganden som görs i promemorian tecknas inledningsvisvissa förhåUanden om den nuvarande kartläggningens läge m. m. Det konstaterasatt det primära ansvaret i fråga om den grundläggande kartläggningen i landetprincipiellt sett är delat mellan staten och kommunema. Staten svarar genomden allmänna kartläggningen för de översiktliga skalområdena, medan kommunerna genom sitt ansvar för plan- och bebyggelsefrågor svarar för den mer storskaliga kartläggning som behövs förplanering av tätorters utveckling m.m. Denna principiella uppdelning av ansvar för kartverksamhet mellanstat och kommun innebär emellertid inte att gränserna för 1973:1 Bilaga 14 90 statensoch kommunemas intressen i kartläggningen helt följer dessa linjer. Kommunernahar för bl. a. den översiktliga planeringen stora intressen i den aUmännakartläggningen. Staten har intressen i den storskaliga kartläggningen för bl. a. fastighetsbildnings- ochfastighetsre-gistreringsverksamhet. Det betyder inte heller attplaneringen för eller produktionen av kartor fördelar sig helt efter sammalinjer. Staten tillhandahåller kommunerna, främst genom lantmäteriet men ocksågenom kartverket och SRA, en omfattande service i fråga om planering för ochframställning av storskaliga kartor. Den allmännakartläggningen går successivt in i ett revideringsskede. Enligt föreliggandeplaner skall nyutgivningen av de ekonomiska och topografiska kartserierna slutföras . I samband medatt revidering av kartor påbörjas kommer automatiskt frågor om kartornas innehålloch utformning upp på nytt. Nya kartdata kan införas. Kartdata som finns i dagmen som i förhållande till kostnadema för deras framtagande inte fyller påtagliga behov kan utgå. Ett mer .differentieratoch marknadsanpassat utbud av versioner i serierna kan övervägas. Grundligheteni revideringen av olika kartdata får vägas mot bl. a. dess kostnader osv. I promemorian påpekas att den minskandeförstagångsutgivningen leder till att allt större delar av kartverketsresurser ställs fria för revidering eller för framtagande av nya allmännakartor. Utrymmet härför beräknas öka med under dennärmaste tiden. De ekonomiska kartoma i , län,samt delar av är emellertid av sådan ålder ochkvalitet att insatsema för kartans revidering kan beräknas bli mycket stora.Endast i mindre delar av dessa län kan kartan revideras med resurser som frigörs från nyframställningen fram . En koncentrationav revideringsinsatserna enbart tiU kan enligtpromemorian möjligen medföra att kartans revidering i detta län kan avslutasunder perioden. I promemorian återges uppgifter frånkartverket om verkets planering inom ramen för dess nuvarande resurser. Iplanerna ingår revidering av ekonomiska kartan med påbörjad utgivning avomarbetade blad i , i län och iGotlands och . För den topografiska kartan planeras fortsatt revidering i en omfattning sommöjliggör att varje blad omväxlande grundligt och partiellt revideras igenomsnitt . Vidare ingår i planeringen utgivning av nyaöversiktskartor i skalorna 1:250 000 och 1:500 000 med avslutad utgivning under1980-talets början. Slutligen har vidplaneringen vissa resurser reserverats för väg-revideringar förgeneralstabskartan, alternativt framställning av en serie förminskningar tillskalan 1: 100 000 av topografiska kartan. Lägeti fråga om register- och fastighetskartor framhålls i promemo- Prop.1973:1 Bilaga 14 91 rianvara mycket växlande. Inom stora områden i landet saknas helt sådanakartor. Omarbetning av äldre kartmaterial och framtagning av nya kartor pågårkontinuerligt. En översyn av kartorna motiveras också av att ett nyttfastighetsregister skall införas. Beslutet om detta register innebär bl, a, attnuvarande system för beteckning av fastigheterändras. Beteckningsrevisionen kommer att medföra att fastighetsbeteckningarnapå registerkartor och fastighetskartor, men också i ökad utsträckning på deekonomiska kartorna, blir inaktuella. Revisionen kommer sålunda att leda tillomarbetningar av ett mycket stort kartmaterial. Enligt vad som inhämtats frånCFD och lantmäteristyrelsen planeras införandet av det nya registret ske förUppsala län , och därefter för ,'samt för delar avGävleborgs och och länunder perioden 19741976, Registeruppläggningen för landet I övrigtberäknas följa därefter, I promemorian görsmot denna bakgrund vissa allmänna överväganden. Först konstateras att det vid remissbehandlingen av registerkarteutredningenhar framförts vissa synpunkter av innebörd att ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna i fråga om fastighetsregistreringenbör ytterligare övervägas. Detta gäller främst ansvars-ochkostnadsfrågor rörande en mer utvecklad registerkarta. Fördelningen av registreringsuppgifterna i stortpåverkas av genomförandet av den organisationsreform av lantmäteriverksamhetensom beslutats och vars första etapp, har genomförts den 1 januari 1972.Länsstyrelsen har f.n. Kungl. Maj:ts uppdrag att utreda och lämna förslag förreformens fullföljande. Frågor om ansvar och kostnader för eventuella nyauppgifter, kartversioner av registerkartan o. d. behandlas emellertid i sambandmed det successiva utvecklandet av registret och torde enligt promemorianvarken böra eller kunna brytas ut ur detta sammanhang.Vad som i övrigt förts fram i utredningen och remissyttrandena anses enligtpromemorian inte ge anledning till ändrad ansvarsfördelning i kartverksamhetenmellan stat och kommun. Det framhålls vidare att det finns ettnära samband mellan de kartverksamhetersom lantmäteriet och kartverket bedriver. Kraven på samordning mellan dessaverksamheter anges vara stora. Även beträffande SRA:s produktion som ocksåberör det allmänna kartmaterialet, men enligt gällande bestämmelser ärkoncentrerad på den kommersiella sektom bör samordningsfrågornauppmärksammas. Sambanden vad gäller kartläggningsuppgifter mellan de tre nunämnda organen å ena och andra statliga organ å andra sidan anges däremot intevara lika påtagliga. De överväganden som görs i promemorian begränsas därförtill att avse huvudsakligen kartverksamheterna vid lantmäteriet, kartverketoch SRA. Beträffande dentekniska utvecklingen inom kartområdet anges i promemorian att användning av datamaskinerför beräkningsuppgifter i 1973:1 Bilaga 14 92