prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Den ökade efterfrågan på produkter frånpapp- och pappersvaruindu-strin ledde tUl att produktionen 1972 ånyo ökadeefter tillbakagången un- 7 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 98 Ytterligare ökad orderingång förutses och produktionen bedömsdå stiga med jämfört med . Gumrnivaruindustrinsproduktionsvolym steg under loppet av 1972. Trots detta låg produktionen års produktion, vUket förklaras av att produktionsvolymen föllmycket kraftigt . Utsikterna har bedömts med hjälp avbl. a. konjunkturbarome-tem. Enhgt denna planerar nästan hälften av företagenatt öka sin produktion och för har härbedömts att produktionsökningen blir . Produktioneninom läderindustrin sjönk . skedde enuppgång, men produktionen kom ändå att minska med . Den föratsedda ökningen i den privatakonsumtionen 19721973 beräknas medföra en produktionsuppdragning . Totaltför grappen övriga branscher var hemmaleveransema av ungefär likastor omfattaing som . Exportieveranser-na uppvisade emellertid enkraftig ökning. Produktionen var ungefär oförändrad 19711972, somfärdigvaralagren sjönk kraftigt. För1973 beräknas produktionstiUväxtcn bli tämligen kraftig främst med hänsyn tiUden relativt starka ökningen av vsukonsumtionen som beräknas medföra enproduktionsuppdragning inom konsumtionsvaru-industrieraa. På basis av den ovan redovisadeproduktionsutvecklingen inom skogsindustrierna beräknas förbmkningen avrundvirke ha ökat med 19711972. Lagren av massaved ökadesynnerligen kraftigt beroende på i första hand omfattande driftsinskränkningarinom massaindustrin. 1972 har den vid årets början följaktiigen mycketstora lagerstocken kunnat reduceras väsentiigt eller med . Detta motsvarar dock endast hälften av lagemppbyggnaden under1971. följd av fortsatt låg aktivitet inom den norska massaindustrin har den svenska massavedsexporten,liksom närmast föregående år, mmskat kraftigt 19711972. Sysselsättningstatistiken indikerar låg aktivitet inomskogsbruket under hela 1972och avverkningarna beräknas preUminärt ha minskat med 19711972. 19721973väntas förbmkningen av rundvirke öka 4 å , med en störte ökning för massavedän för sågtimmer. Eftersom massavedslagren är mycket stora, väntasen påtaglig minskning av dessa även . Lagerminskningen beräknas tUlstörsta delen ligga varför aktiviteten inom skogsbrakettorde bli fortsatt låg för att sedan öka betydligtunder . Totalt väntas skogsavverkningarna öka med ca 6 %19721973. Bil.1 Preliminär nationalbudget 99 TabeU IV: 5. Försörjningsbalans för nmdvirke 19701973 1 000 kbm, fast mått utan bark (barr- och lövträ) Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Jordbrukets produktionsvolym beräknas avstatens jordbruksnämnd ha ökat med ca 4,5 19711972. Till följd av att skörden1972 liksom 1971 var god kunde vegetabUieproduktionen hållas uppe på en högnivå. tUl ökade denna produktion medan animalieproduktionenökade . Under föratsättning om normalskörd 1973, vUket innebär enminskning av produktionen av vegetabilier med , föratses jordbruketsförädlmgsvärde minska 1972 .1973. Animalieproduktionen beräknas ökamed . TiU denna produktionsuppgång räknar man framför allt med att enfortsatt ökning av mjölkproduktionen skaU bidra. Av de uppgifter som redovisas i avsnitt 2i detta kapitel framgår att skogsbrukets produktionsvolym kan beräknas haminskat 19711972, tUl 1973 beräknas skogsbraketsförädlingsvärde öka . Som framgår av avsnitt 1 i detta kapitelberäknas industriproduktionen ha ökat 19711972. I kapitel VIIbeskrivs utvecklingen inom byggnads- och anläggningsverksamheten. Bruttoinvesteringarnaberäknas ha ökat 1971 1972. Inkluderas även underhåUet blir ökningen4 %. beräknas byggnadsinvesteringama minska inklusive underhåU väntas nedgången stanna vid . Underhållet beräknas nämligenöka förhållandevis kraftigt som följd av att det fram t. o. utbetalas direkta bidrag till byggföre- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 100 tagsom rustar upp äldre bostadshus. Dessutom kommer kommuner och allmännyttigaföretag att erhålla förbättringslån för uppmstning av omodema bostäder. Centrala driftledningens beräkning avelkraftproduktionen indikerar en volymökning jämfört med 1971.Uppgången förklaras nästan helt av ökningen i värmekraftproduktionen. Bådevattenkraft- och värmekraftproduktionen beräknas stiga 1973. För den totalaelkraftproduktionen väntas uppgången bli 1973. Med ovan redovisade prognoser för deolika branscherna kan ökningen av vara- och kraftproduktionen 19711972uppskattas till medan ökningen 19721973 beräknas bli . Den offentliga tjänsteproduktionenberäknas ha stigit 1971 1972. förutsesproduktionsökningen uppgå tUl . ökade produktioneninom de privata tjänstesektorerna med inte fuUt . Även tiU 1972förefaUer ökningen ha varit relativt svag. Enligt statistiska centralbyrånspreliminära beräkningar ökade produktionen mellan de tre första kvartalen 1971och med i runt tal . Utvecklingen mellan helårenkommer sannolikt att visa sig bli i stort sett densamma. Det innebär attproduktionstiUväxten i de privata tjänstesektorerna blevendast något mer än hälften av vad som antogs i den revideradenationalbudgeten . Framför allt beror den oväntat svagaproduktionsutvecklingen på att den privata konsumtionen inte steg i den taktsom förutsågs i den reviderade nationalbudgeten. En bidragande orsak var ävenatt investeringama inte ökade i den utsträckning som förutsågs. förutses enproduktionstillväxt på inom den privata tjänstesektorn. Ökningen fallerfrämst på transporttjänster-ua, som väntas påverkas positivt av industrinsökade aktivitet. Inom handeln beräknas produktionstillväxten bli nästan dubbeltså stor som 1972 till följd av den privata konsumtionens högre ökningstakt. Den totala tjänsteproduktionen ökadeenligt ovanstående beräkningar 19711972, medan uppgången 19721973förutses bli , Brattonationalproduktens tillväxt, mättfrån produktionssidan, blir med ovan angivna antaganden 19711972, vilketär ca en procentenhet lägre än vad som beräknades i den revideradenationalbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att produktionsökningen inomgrappen övriga tjänster varit lägre än man räknade med . Från 1972till 1973 indikerar beräkningarna från produktionssidan en tUlväxt om ca 31/. Omkring 2/3 av tUlväxten förklaras av ökad tjänsteproduktion. 1 Preliminär nationalbudget 101 Offentiiga tjänster Övriga tjänster Summa tjänstesektorer Total produktion maj,kr. 4,5 - 5,5 2,5 7 4 Av kapitel I framgår attökningen av brattonationalprodukten mätt från användningssidan kan uppskattastUl 19711972 och 19721973. Detta innebär att beräkningama avbruttonationalprodukten mätt från produktionssidan överstiger beräkningamafrån användningssidan med ca en procentenhet 19711972. tUl 1973 gällerdäremot att beräkningarna från användningssidan ger ca en halv procentenhethögre värde på bruttonationalprodukten än kalkylerna från produktionssidan. I följande tablåredovisas utvecklingen av bruttonationalprodukten 19631971 mätt frånanvändningssidan respektive produktionssidan. Bruttonationalprodukten frånanvändningssidan ökade 19631970 , vilket år 0,3procentenheter mindre än motsvarande tal vid beräkning från produktionssidan. Mot slutet av 1972genomförde relativt kraftiga nedjusteringar avberäkningarna av brattonationalprodukten 1971 mätt från användningssidan. Somframgår av tablån framträdde därefter en skillnad i ökningstakt 1971 mellan detvå beräkrungsmetoderna om ca en procentenhet, I förhållande till tidigare årär detta en relativt kraftig skillnad. Det torde emellertid vara svårt attenbart med hjälp av det tidigare mönstret avgöra vUken av beräkningama som bästspeglar den verkliga utvecklingen av produktionen. I samband medskatteomläggningen höjdes mervärdeskatten från till , Det framstår som sannolikt att kunskapen om en förestående skattehöjning iflera fall medförde tidigareläggningar av betalningarna. Eftersomnationalräkenskapema bygger på statistik som skall avse leveranser men som ipraktiken ofta avser betalningar kan periodiseringsfel uppstå. De angivnaförskjutningarna i betalningarna torde främst avse investeringar. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen ProcentueU ökning av BNP mätt från användningssidan 4,3 ProcentueU ökning av BNP mätt frän produktionssidan -0,6 av kapitel VIII har dock även entidigareläggning tUl 1970 av den statliga löpande förbmkningenägt ram. De anförda skälen talar för att beräkningarna avbruttonationalprodukten från användningssidan 1971 något underskattat denverkliga utvecklingen av produktionen. Beträffande kalkylemafrån produktionssidan är det rimligt att anta att periodiseringsfel inteuppkonunit i motsvarande utsträckning. Det finns med andra ord vissaindikationer på att beräkningama över utvecklingen av brattonationalproduktenfrån produktionssidan 1970 1971 bättre än motsvarande beräkningar frånanvändningssidan kan tänkas belysa den faktiska förändringen i produktionen. 1 PreUminär nationalbudget 103 Läget på den svenska arbetsmarknadenkarakteriserades av en påtaglig avmattaing efter högkonjunkturåren1969 och 1970. Efterfrågan på arbetskraft som börjat sjunka redan vid mittenav 1970 fortsatte att minska under större delen av 1971. Mot slutet av åretskedde dock en viss uppbromsning. Efter en svag uppgång första kvartalet 1972synes antalet obesatta platser säsongrensat ha stabUiserats på en något lägrenivå än vid slutet av 1971. Beträffande arbetslösheten noterades från november1971 en svag tendens tUl nedgång nära nog obraten säsongrensadstegring. Under loppet av fortsatte minskningen avarbetslösheten, låt vara långsamt, för att omkring åter börjastiga. Denna stegring torde tiU viss del ha sammanhängt med den förhållandevisbetydande minskning av sys-selsättaingen inom beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning, som skedde , Frånoktober till noterades på nytt en säsongrensad nedgång iarbetslösheten. Arbetskraftsefterfrågans utvecklingbrakar belysas genom en serie över vid arbetsförmedlingama obesatta platser vidmånadens mitt. Serien redovisas med fördelning på län, näringsgrenar ochyrken. uppgick antalet obesatta platser tUl 26 920, vUket varknappt lägre än . har antalet obesattaplatser varit lägre än under motsvarande månad ,SkUlnaden gentemot föregående års notering har dock stegvis minskat. Idiagram 1 visas för några näringsgrenar säsongrensade kurvor för serien överobesatta platser t. o. m. . Som framgår av diagrammet ökadeantalet obesatta platser svagt och första kvartalet1972 men sjönk därefter och stabUiserades på en något lägre nivå under de tresista kvartalen 1972, Inom metall-och verkstadsmdustrin pågick nedgången underhela 1971 och bromsades upp först . En kraftig ökning av deobesatta platserna inom byggnadsindustrin kunde däremot noteras från oktober1971. Denna stegring av arbetskraftsefterfrågan inom byggnadsindustrin torde främstha sammanhängt med de stimulansåtgärder som vidtogs . En vändninginträffade emellertid , varefter de obesattaplatsema inom byggnadsindustrin sjönk relativt kraftigt säsongrensat fram tUloktober 1972. noterades på nytt en uppgång,som säsongrensat var lika stor som ökningen mellan dessa månader 1971. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram V:I vid månadens mitt 1969noT. 1969 1970 1971 1972 1969 1970 Inom såväl textil- ochbeklädnadsindustrin m. m, som inom trävaruindustrin synes ett omslag ha skettmot slutet av 1971, Efter en svag ökning förefaller enstabilisering av de obesatta platserna säsongrensat ha skett. Inom gruppenoffentliga tjänster m, m, sjönk antalet obesatta platser säsongrensat frånbörjan av 1972, efter att ha stigit något. Från mitten av 1972har emellertid de obesatta platsema åter ökat. Ett likartat och mer markeratmönster kan observeras beträffande antalet obesatta platser inom varuhandeln.Inom samfärdsel, post och tele, noterades en kraftig nedgång av de obesattaplatsema , varefter en viss uppgång kunnat iakttas. Vidarbetsförmedlingarna registreras även totala antalet under må- 1 Preliminär nationalbudget 105 januarinovember 1972 var detta antal (exkl.praktikarbete och militärt arbete) lägre än under motsvarande period1971, julinovember 1972 nyanmäldes dock lika många platser somunder . Medan serien över nyanmälda platser belyser totalaarbetskraftsefterfrågan, speglar antalet obesatta platser vid månadens mittutvecklingen av icke tillgodosedd efterfrågan. Den något kraftigare minskningenav de obesatta platsema än av de nyanmälda (13 resp. ) under periodenjanuarinovember jämfört med 1971, indikeraratt uppkomna vakanser snabbare kunnat tUlsättas . Därigenom har en större nedgång skett i den kvarstående bristen än i den totala arbetskraftsefterfrågan. Antalet nyanmälda platser ökadesäsongrensat något från tredje till fjärde kvartalet 1971. En nästan lUiakraftig minskning noterades därefter mellan fjärde kvartalet 1971 och förstakvartalet . januarinovember 1972 har antalet nyanmäldaplatser säsongrensat förändrats endast obetydligt. Perioden januarinovember 1972 minskadeantalet nyanmälda platser jämfört med inom flertaletyrkesområden. De största minskningarna i absoluta tal registrerades inomservicearbete, kameralt och kontorstekniskt arbete samt transport- ochkommunikationsarbete. En viss ökning noterades däremot inom yrkesområdettekniskt, naturvetenskapligt, humanistiskt arbete m. m., där ökningen huvudsakligenhärrörde från yrkesgruppen vårdarbete och övrigt arbete inom hälso- ochsjukvård. Även av konjunkturinstitutetskvartalsvisa barometerundersökningar för industrin och byggnadsverksamhetenframgår att efterfrågan på arbetskraft varit svag. Vid undersökningstUlfälleti uppgav sålunda av industriföretagen brist påyrkesarbetare och brist på andra arbetare. Därmed noterades åter sjunkandebristtal, efter det 3tt dessa tal stigit 1972.Vissa branscher inom trävara- och verkstadsindustrin redovisade dock fortsatt tilltagandebrist på främst yrkesarbetare. Bristen på tjänstemannapersonal var i september1972, liksom vid de närmast föregående undersökningarna, synnerligen begränsad. Även inombyggnadsverksamheten noterades låga bristtal efter en relativt markeradminskning Avpreliminära resultat från konjunkturbarometern framgår att andelen industriföretag som uppgivit brist på arbets kraft minskat obetydligt . Tfots den redovisade lägre arbetskraftsbristeninom industrin noterades inom tillverlcningsarbete (exkl. byggnads-, trä- ochmålningsarbete) en viss ökning av antalet nyanmälda platser under periodenmajnovember jämfört med . Detta ökadearbetskraftsbehov, som till en del torde ha varit en följd av arbetstids- Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 106 förkortningen,återspeglas även i en ökning av antalet nyanställda inom industrin.Industriarbetarnas rörlighet på arbetsmarknaden, mätt som andelen avgångna arbetarei procent av totala antalet anställda arbetare, fortsatte att minska under detre första kvartalen 1972. Antalet arbetstagare, som berördes avvarsel om personalinskränkningar, ökade kraftigt mellan 1970 och 1971.1samband med den stabUi-sering av arbetskraftsefterfrågan, som synes ha skettunder loppet av de första elva månadema 1972, har åter en lägre varselfrekvensregistrerats. Sålunda berördes januarinovember 1972 totalt 21390 arbetstagare av varsel om personalinskränkningar mot 33 760 under sammaperiod 1971. Minskningen mellan de båda 11-månaders-periodema, vilken såledesuppgick till 12 370, föll nästan helt på egentlig industri, dvs.tillverkningsindustri samt gruvor och mineralbrott. Totala antalet berörda avvarsel inom denna sektor kom därmed att ligga på en något lägre nivå än undermotsvarande period 1970. Inom gruppen övriga näringsgrenar skedde däremot enökning av varseltalen med . mellan perioden januarinovember 1970och . Den kraftigaste minskningen av antaletberörda av varsel, både an-talsmässigt och procentuellt, under periodenjanuarinovember jämfört med , noterades inomtextil-, beklädnads- och lädervaruindustri samt trävaraindustri. En betydandeökning av detta antal noterades däremot inom jäm-, stål- och metallverk. Medantotala antalet berörda av varsel om personalinskränkningar minskade med 37 %mellan perioden januarinovember 1971 och , skedde en ökning avantalet tjänstemän som berördes av sådana varsel . Antalet arbetslösa uppgick enligtarbetskraftsundersökningarna till i genomsnitt 108 000 under periodenjanuarinovember . Detta vai 8 000 fler än 1971.De arbetslösa utgjorde under de båda nämnda perioderna 2,7 respektive avtotala arbetskraften, dvs. samtliga sysselsatta och arbetslösa. Medanarbetslösheten januarinovember 1972 således i genomsnitt varklart högre än 1971, noterades för enskUda månadersåsom juni, juli, lägre arbetslöshetstal 1972 än 1971.Arbetslösheten kom därigenom att ligga på en något lägre genomsnittsnivå underperioden juninovember 1972 än 1971. Periodenjanuarimaj var antalet arbetslösa däremot i genomsnitt 20 000 fler änunder samma period 1971.1 december 1972 uppgick antalet arbetslösa enligtarbetskraftsundersökningarna till 100 000 mot 106 000 . Itabell 1 redovisas uppgifter om den vid arbetsförmedlingama regi- TabeU V:l. Vidarbetsförmedlingarna registrerad arbetslöshet 1971 och 1972 regionalt och branscbvis Antal registrerade arbetslösa 1972 18 710 15 590 15 710 16140 1 870 1740 1430 1580 21030 17 190 15510 19 430 82 240 63 580 59 480 70 820 24 550 20 990 21880 27 070 2, Södia och meUersta II 11 560 lU 11720 IV 11900 12 760 6 510 4 220 6 620 230 130 160 170 12 730 9 820 9 440 54 210 40 490 39 520 46 350 16 770 14 180 14 840 3, , och 4 750 4 030 6 570 4 130 1640 1 610 1270 1410 8 300 7 370 23 090 19 960 1, Hela riket 1340 3 000 1270 3 040 4 720 3 460 3 010 1650 21400 8 330 6 720 1270 8 540 5 500 4 660 4 270 2, Södra och meUersta 1 120 2 130 1 390 6 540 4 090 3 180 2 820 3, , och 4 450 1090 2 240 1 100 2 000 1410 1480 1450 Som framgår av tabellenhar skUlnaden mellan 1971 och 1972 års arbetslöshetstal för riket som helhetsuccessivt minskat mellan kvartalen. Detta mönster framträder klarast i de syd-och mellansvenska länen, medan skUlnaden minskat relativt måttiigt i skogslänen. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 108 Den totala registrerade arbetslöshetenminskade säsongrensat fram t, o. m, , varefter enrelativt kraftig uppgång noterades. Ökningen av arbetslösheten mellan juli ochaugusti 1972 torde till en del ha sammanhängt med en betydande minskning avsys-selsättaingen inom arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete från denosedvanligt höga nivån vintem 1971/1972, Denna nedskärning, som huvudsakligenskedde meUan , berörde drygt 20 000 personer fler än undermotsvarande period 1970 och 1971. Arbetslösheten fortsatte att öka efterden kraftiga uppgången men i något långsammaretakt. noterades åter en minskning avarbetslösheten säsongrensat. Regionaltsynes utvecklingen ha varit mest gynnsam i de syd- och mellansvenska länenutanför storstäderna, även om ökningen av arbetslösheten mellan juli ochaugusti 1972 var kraftigast inom denna grupp av län. Den avtagande skUlnadenmellan och arbetslöshetstal framgår även avarbetskraftsundersökningama. För de syd- och mellansvenska länen utanförstorstäderna noterades tredje kvartalet och perioden oktobernovember 1972 idessa undersökningar en lägre arbetslöshetsnivå än under motsvarande perioder1971, januarinovember 1972 låg i dessa län det s, k, relativaarbetslöshetstalet, dvs, andelen arbetslösa av totala arbetskraften, på sammanivå som i storstadslänen. Andelen arbetslösa brakar vanligen vara något lägrei storstadslänen än i de övriga syd- och mellansvenska länen. Sålundanoterades lägre relativa arbetslöshetstal istorstäderna än i övriga syd- och . Medan andelen arbetslösa i de syd- ochmellansvenska länen januarinovember uppgick till varmotsvarande andel i skogslänen (och samt norrlandslänen)3,, Det relativa arbetslöshetstal som noteras för skogslänen brakar varabetydligt högre än genomsnittet för övriga riket. Skillnaden mellan dessa tal var sålunda drygt enprocentenhet. Belysande för denna olikhet mellan regionerna är att detrelativa arbetslöshetstalet för de syd- och mellansvenska länen under periodenjanuarinovember låg endast en tiondels procentenhet högre än noteringenför skogslänen 1970 det år då den i skogslänenlägsta arbetslösheten efter 19651966 noterades. Antalet försäkrade arbetslösa ökadeenligt statistik med tUl 1972. Dåtotala antalet kassamedlemmar ökade, förblev andelen arbetslösa avsamtliga försäkrade oförändrad, . För enskUda månader registreradesemellertid en något lägre arbetslöshetsprocent än ettår tidigare och noterades även ett mindre antalförsäkrade arbetslösa än . Enligtarbetsförmedlingsstatistiken steg arbetslösheten kraftigareför kvinnor än för män. Antalet arbetslösa kvinnor ökade sålunda medanmotsvarande ökning bland männen uppgick till . Arbetskraftsundersökningarnager ett likartat resultat även om skUlnaden i procentuell ökning mellan könenenligt denna statistik synes något mindre. Kvinnornas relativaarbetslöshetstal steg sålunda något mer än männens. skedde en ökningav antalet kvinnor och en minskning av antalet män i arbetskraften. Under periodenjanuarinovember var det relativa arbetslöshetstalet för kvinnorna igenomsnitt och för männen . En väsentligt större andel arbetslösanoterades inom båda könen bland de icke gifta än bland de gifta även om denprocentuella ökningen av arbetslösheten januarinovember 1972jämfört med var något kraftigare bland de gifta. Skillnaden irelativa arbetslöshetstal mellan civilstånden torde i hög grad sammanhänga medskiUnader i ålders-straktur mellan de gifta och de icke gifta. Sålunda ärandelen arbetslösa bland yngre personer, vilka utgör en relativt stor del av deicke gifta, vanligen betydligt högre än denna andel i övriga åldersgrapper. Liksom ökade arbetslösheten mest bland yngrepersoner. Sålunda ökade antalet arbetslösa i åldrarna enligtarbetsförmedlingsstatistiken , medan ökningen bland personer uppgick till . I den äldsta åldersgrappen, och däröver,skedde endast en begränsad uppgång i antalet arbetslösa. Iarbetskraftsundersökningarna noterades för denna grupp en viss minskning avarbetslösheten medan Antal personer berörda av vissaarbetsmarknadsåtgärder 1971 och 1972 ' Omfattar samtligapersoner i beredskapsarbeten exklusive anställda vid s. k. T-arbeten ocharbeten för specialanvisade. 1973:1 Bilagal Finansplanen 110 denprocentuella ökningen inom de övriga åldersgrupperna synes ha varitförhållandevis jämn. De ibland betydande skillnaderna mellanarbetsförmedlingsstatistikens och arbetskraftsundersökningarnas resultat tordehuvudsakligen bero på olikheter i mätmetoder och mätperioder. Materialet frånarbetskraftsundersökningarna är dessutom alltid behäftat med ett visstslumpfel, vUket särskUt bör beaktas då uppdelat material och begränsade perioderstuderas. I tabell 2 redovisas antalet personer somberörts av vissa arbetsmarknadsåtgärder. Antalet anställda i beredskapsarbeten(exkl. s. k. T-arbeten och arbeten för specialanvisade) var under de förstaelva månadema 1972 drygt dubbelt så stort som 1971. Ökningenav arbetsmarknadsutbildningens omfattning uppgick januarinovember1972 till jämfört med . Liksom mellan 1970 och 1971skedde mellan perioden januarinovember 1971 och enminskning av antalet personer som beviljats starthjälp. Denna minskning föllhelt på skogslänen medan smärre ökningar noterades inom storstadslän och övrigalän. Sammanfattningsvis framgår av ovanståendeatt efterfrågan på arbetskraft, efter att ha minskat under närmare ett och etthalvt år, synes ha stabUiserats på relativt låg nivå. I samband meden viss uppgång i arbetskraftsefterfrågan sjönk arbetslöshetennågot. Efter en ökning låg dock arbetslöshetensäsongrensat augustinovember 1972 något över nivån vid slutetav , medan det för noterade arbetslöshetstalet låg någotunder denna nivå. Förändringarna av antalet personer iarbetskraften beror, förutom på den inhemska folkökningen, även pånettomigrationen, dvs. nettot av in- och utvandring, samt på förändringarna iyrkesverksamhetsgraden. Sistnämnda begrepp avser den andel av befolkningen somstår till arbetsmarknadens förfogande antingen som sysselsatta eller somarbetslösa. Denna andel uttrycks vanligen som relativa arbetskraftstal.