prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Förbättringen helt hänförlig lill kapitalbalansen berodde ihuvudsak på en kraftig rainskning i det spekulativa kapitalutflödel.Bidragande härtiU var fraraför allt valutaöverenskoraraelsen i deceraber 1971,den relativa ränteutvecklingen genteraot oravärlden särat den internationelltsett gynnsararaa prisutvecklingen i 1972. Underskotlen ihandels- och bytesbalanserna blev dock betydligt större 1972 än 1971. Handelsbalansensunderskott ökade från 2,7 lill , raedanbyles-balansunderskottet växte från 2,8 till 9 railjarder. Devalveringen av dollarni slutet av 1971 gav sålunda i detta avseende inte avsett resultat redan delförsta året. En anledning till delta kan ha varit att tendensen till fortsattförsvagning av den araerikanska bytesbalansen vid oförändrade kurser varitstarkare än raan tidigare räknat raed. Varu- och tjäns-tesaldonas utveckling1972 präglades härtill i hög grad av den av växelkursförändringen föranleddaförsäraringen av bytesförhållandet samt den kvarstående skiUnaden ikonjunklurfasning raeUan å ena sidan och å andra sidan och Japan.Utvecklingen av de raånadsvisa handdssaldona under loppet av 1972 pekade dockmot att de eftersträvade volyraeffektema av devalveringen successivt tilltog. [ börjanav raeddelade den araerikanska regeringen en övergång till"fas 3" i inflationsbekänipningsprograraraet. Detta innebar enavsevärd lättnad av de kontroller sora gällde under den andra fasen avprogrammet i den raeningen att inga pris- och löneökningar i princip krävergodkännande innan de genoraförs. De allraänna riktlinjerna för hur sloraökningarna får vara kvarstår dock oförändrade saratidigt sora pris- ochkoslnadsövervakningen fortsätter. Prisökningarna och början av1973 var särskUl vad gäller partipriserna kraftigt stigande. Till störstadelen berodde detta på en raycket ogynnsam prisutveckling förjordbruksprodukter, vilket föranledde de amerikanska myndigheterna all vidta enrad åtgärder för att få en därapning lUl stånd. Med tanke pä att de flesta avåtgärderna kan väntas ge eftersträvat resultat först på något längre siktförefaller dock utsikterna till en snar därapning avlivsraedelsprisslegringarna raindre goda, under förutsättning allvinstmarginalerna i producentleden inte saratidigt beskärs kraftigt. Den araerikanska regeringens syn på den ekonoraiskautvecklingen presenterades i saraband med budgetens fraraläggande ijanuari 1973. Därvid förutsågs en ökning av den totala produktionsvolyraen raed6,5 ä . Prisökningstakten, mätt som bruttonationalproduktens prisdeflator,skulle begränsas lill 1973. Denna prisökningstakt /ore förenUg med eneftersträvad dämpning av konsumentprisstegring-arna till högst vidutgången av året. Sysselsättningsökningen förutsägs översliga arbetskraftenstillväxt, vilket beräknades innebära en sänkning av arbetslöshetstalet från 5till under loppet av 1973. Samtligainheraska efterfrågekoraponenter utora bosladsinvesleringarna och de federalautgifterna väntas uppvisa en fortsatt stark tillväxt 1973. Den privatakonsurationsefterfrågan förutses sålunda öka raed raed denkraftigaste expansionen . Liksora 1972 väntas de privata fastainvesteringarna öka raed . Denna oförändrade tillväxt innebärdock en väsentlig förskjutning i dess inriktning mellan olikaanvändningsoraråden. Medan bostadsbyggande sålunda väntas rainska något ivolyra, förutses ett raarkant uppsving ske för industriinvesteringarna. Dessaberäknas öka raed 8 ä i volyra 1973. En sådan expansiv utveckling förindustrins investeringar bestyrks av investeringsenkäter vid ingången av åretoch frarastår även sora rimlig mot bakgrund av de uppskattningar sora gjorts avkapaci-tetsutnyltjandegraden i industrin 1973. HärlUl koraraer en raycket gynnsaravinstutveckling och 1973. Mol bakgrund av lagerinveslering- 1 Reviderad nationalbudget för 37 arnas relativt blygsararaa orafattning 1972 i relationtill produktions-och leveransutveckling särat lagerstockar, förutses ettkraftigt uppsving i lagercykeln 1973. Denexterna balansen uttryckt i fasta priser kan väntas uppvisa en klar förbättring1973. Iraportefterfrägans tillväxt förutses sålunda inle bli fullt så stor sora1972, raedan däremot exportlillväxlen torde öka påtagligt.Efterfrågeutvecklingen i avnäraarländerna liksora den gynnsararaa pris- ochkostnadsutvecklingen i bör sålunda tillsararaans raedvolyraeffektema av de båda dollardevalveringarna deceraber 1971 och februari1973 raedföra ell raarkant uppsving i exportens volyratUlväxl. Denrainskning av underskottet för det externa varu- och tjänsleutbytet med 2,5miljarder dollar 1973 sora förutses i den araerikanska budgeten torde dockefler den senaste devalveringen bli avsevärt raindre eller kanske helt utebli.Då den oraedelbara effekten av växelkursförändringen för delär en ytterligare försäraring av bytesförhållandet, kan således handels- ochbytesbalansen i löpande priser i dt inledande skede försäraras av just dettaskäl. Vilket totalresultatet slutiigen blir är i detla skede raycketsvårt av kvantifiera. Från avregeringen frislående konjunkturinstitut har fraraförts tvivel på attprisstegringarna 1973 kan begränsas i den orafattning som regeringen väntar.Härvid har pekats på den ogynnsamraa utvecklingen av särskilt parlipriserna islutet av 1972 och början av 1973, Uksora den oväntal tidiga övergängen till"fas 3" i inflalionsbekärapningsprograra-raet. Vidare harfrarahållits det faktura alt ekonomin under loppet av 1973 successivt närmarsig fullt kapacitetsutnyttjande, vUket i sig i varje fall inle talar för endämpning av prisstegringslakten. Dessa tvivel förefaller onekligen välgrundade.Även ora prisökningama i 1973 skulle bli 1/2 å 1 procentenhetstörre än vad som officiellt anlagils, framsiår pris- och kostnadsutvecklingeni den araerikanska ekonorain sora uloraordenlligt gynnsara vid eninternationell järaförelse. Vad gällerprognosen för den reala utvecklingen i ekonorain 1973, lorde det däreraot inlefinnas anledning att på några raer väsentliga punkter justera den officiellaprognosen. Även ora den ekonoraiska politiken redan från ingången av 1973givils en raera restriktiv inriktning, saratidigt sora den privatakonsurationens tillväxt kan fömtses rainska efler hand, frarastär inte riskernaför en utpräglad därapning av tillväxten sora särskilt stora.Företagens investeringar såväl de fasta som lagerinvesteringarna samt deddslalUga och kommunala myndigheternas utgifter förutses nämligen utöva ettbetydande expansivt inflytande pä ekonorain även . Härtill kommeratt den externa balansen med successivt tilllagande styrka såväl 1973 som 1974 kan väntas påverka totalproduktionens tillväxt iklart uppdragande riktning. Den ekonomiska utvecklingen i 1972kännetecknades generellt sett av en mycket expansiv inherask efterfrågetillväxt särskilt för den privata konsurationens del. Saratidigt återkora eraellertidbetydande problera vad gäller pris- och kostnadsutvecklingen särat påvalulaorarådel, vilket fick till följd alt pundkursen släpptes alt flyta i junioch pris- och lönestopp infördes i noveraber. Trots den kraftiga tillväxten i deninhemska efterfrågan ökade totalproduktionen av olika skäl bl. a.omfattande strejker betydligt svagare, eUer raed ca 3,5 %.Konjunkturförloppet 1972 gick dock i klart gynnsara riktning, vilket bl. a.kora lill uttryck i en markant sänkning av arbetslösheten från den rekordhöganivån som noterades . Den tydligt expansiva inriktning sora gavs den ekonoraiskapolitiken har fortsalt med oförrainskad styrka även 1972. Budgetenvåren 1972 syftade till en ökning av totalproduktionens tillväxt raedytterligare lill i årstakt den fraraförliggan-de18-raånadersperioden. Tanken synes härvid i huvudsak ha varit all ge denprivata konsuralionen en kraftig stiraulans för att indirekt er-hälla en ökad investeringsefterfrågan.Siraulansålgärderna fick därför forraen av mycket betydande skallsänkningar förfysiska personer, motsvarande av hushållens disponibla inkomster.Däremot skulle inte de offentliga utgiftema tillåtas stiga på grund av regeringenstidigare utfästelser. Den offentiiga sektorns stimulativa inverkan på ekonorainsåsom detta kommer till uttryck genom köp av varor och tjänster var sålundabetydligt mindre 1972 än 1971. Penningpolitiken har varit starkt expansiv 1972.Även om räntesatserna av främst betalningsbalansskäl höjts kraftigt , torde några finansiella hinder inle ha förelegat för enavsevärt större ökning av investeringsvolymen än vad sora blev fallet 1972. Sell från efterfrågesidan har den privata konsurationenvarit den raest expansiva faktorn 1972. Förutom av den ovan beskrivnastimulansen genora skattesänkningarna påverkades konsurationsefterfrågan avbetydande löneökningar. Det kan exerapelvis näranas att i de avtal sora slötsIredje kvartalet 1972 dvs:, före pris- och lönestoppets införande varökningen i lönerna för arbetare uttryckt i årstakt. Trots fortsatttämligen stora prisökningar och en uppgång raed ihushållens sparkvot, växte den privata konsurationen raed i fasta priser1972. Detta innebar att den absoluta ökningen av konsurationen t. o. ra. blevstörre än tiUskotlet i den inheraska totalproduktionen. Betydligt svagare utvecklades investeringarna 1972. 1 Reviderad nationalbudget för 39 en följd av ett uppsving i bostadsbyggandet och handelnsinvesteringar kunde man visserligen registrera en viss ökning i de fastainvesteringarna 1972, raen denna stannade vid i volymtermer. Genoraatt den slora ökningen i konsumtionen i betydande grad riktade sig motimporterade varor och dessutora exporten i det närmaste stagnerade, blevkapacitelsutnyttjandegraden i industrin kvar på en låg nivå.Industriproduktionen ökade med , vUket torde ha varit klart långsararaareän den tekniska kapacitetens tillväxt. Del är under sådana förhållanden inlesärskilt förvånande alt industrins investeringar minskade kraftigt andra året iföljd. Nedgången 1972 blev , eller någol kraftigare än 1971. Inte hellerför lagerinvesteringarna innebar 1972 någon klar förbättring. En viss del avökningen i den inheraska efterfrågan synes sålunda ha raötts raed en direktneddragning av färdigvarulagren. Denna tendens förefaller alt ha varit än merutpräglad för insalsvarorna. Trots alt lagren sålunda minskade 1972, synes denedåtgående lagerrördserna bromsals upp , varförlager-investeringarnas utveckling likväl fick en uppdragande inverkan på efterfrågetillväxteni ekonomin. En avsevärd del av uppgången i resursförbrukningen förinhemska ändamål i den brittiska ekonomin 1972 kunde realiseras endast genoraen kraftig nettoimport. Försämringen i den reala externa balansen dvs.skillnaden mellan exporten och importen av varor och tjänster räknad i fastapriser uppgick sålunda till av bruttonationalprodukten. Den inheraskaefterfrågeexpansionen för i synnerhet varaktiga konsumtionsvaror, säsorapersonbilar, satte tydliga spår i importen, vilken ökade med inemot ivolym 1972. Handelsbalansens saldo korahärigenora att försäraras med 1 100 milj. pund lill ett underskott ora ca 700milj. En ungefär lika stor försämring inträffade för bytesbalanssaldot, vilketdock genom det slora överskottet i ijänstebalansen blev endast svagt negativt1972. I den preliminära nationalbudgeten uiiderslröksden slora osäkerhet som var förknippad raed en prognos för den ekonoraiska utvecklingeni . Även ora läget klarnat i vissa hänseenden de förstamånadema kvarstår dock fortfarande flera osäkerhetsraoraent. Kursen förden brittiska valutan, vilken släpptes alt flyta , är sålunda ännuinle fixerad. framlades ett förslag från den brittiskaregeringen beträffande fortsättningen av det s. k.inflationsbekärapningsprograraraet, vilket inleddes med pris- och lönestoppet inovember 1972. Den första fasen i programrad "frys-ningsperioden" skulle i enlighet med det fraralagda förslaget utlöpa för lönernas del vidutgången av mars och för prisernas del . Den andra fasen,vUken för övrigt synes ha mycket geraensaral raed raotsvarande fas i detaraerikanska inflationsbekärapnings-progrararael, förutses gälla frara tillhösten 1973, då raan från brittisk sida efter araerikansk förebild torde syfta till enytterligare nedtrappning av pris- och lönekontrollerna. Mottagandet avregeringens åtgärder har frän i första hand löntagarhåll varit synnerligenkritiskt, vUket medfört en del täraligen orafattande strejker. Detsynes i nuvarande läge vara svårt att uppskatta vare sig strejkernas effekterpå produktionen eUer deras eventuella konsekvenser för den fortsatta utforraningenav pris- och lönekontrollen under "fas II", vilken sederraera träddei kraft vid ingången av april. Sararaanfattningsvis torde sålunda kunna sägasalt betydande osäkerhetsraoraent kvarstår vad gäller utvecklingen såväl påpris- och koslnadsorarådet sora för den externa balansen 1973. Även om konjunkturbUden i fortfarande ärförhållandevis splittrad, förefaller den dock totalt sett ha klarnat någotunder loppet av /1973. Det tydligaste uttrycket för förbättringenav konjunkturlägel är utvecklingen på arbetsmarknaden. Arbetslösheten harsålunda sjunkit mycket kraftigt i synnerhet somantalet lediga platser stigit markant. Även statistik över verkstadsindustrinsorder- och försäljningsutveckling bestyrker denna förbättrade bild. Frånaugusti till ökade sålunda såväl orderingåingen sora leveransernaraed 6 å . Större delen av uppgången härrördefrån exportraarknaderna, raen även på den inheraska raarknaden noterades enförbättring. Vidare visade statistik över detaljhanddsorasätl-ning ochbilregistreringar att den privata konsuralionen var fortsatt expansiv. Den i raars 1973 framlagda budgeten för /74(april mars) innehöll till skUlnad från de två närraast föregående budgeternainga ytterligare konjunkturpoliliska stiraulansåtgärder. De två viktigastemålen för den ekonoraiska politiken 1973 anges vara en 5-procenligproduktionstillväxt och fortsatt karap raot inflationen. Även ora staten genoradenna budget inle väsentligt förändrar vare sig sin egen direkta inverkan påekonorain eller fcrutsältningarna för ekonomin i övrigt, innebär inle delta altbudgeten är konjunkturpolitiskt neutral. a. de skatteraässiga fördelarnaför investeringarna kvarstår, synes den i stället ha en fortsatt expansiv prägel.Härtill koraraer alt den offentiiga sektorns efterfrågan efter varor ochtjänster genora redan tidigare fattade beslut kan förutses öka betydligtsnabbare 1973 än 1972. Trots de ovan näranda osäkerhetsfaktorerna, torde raotdenna allraänna bakgrund den ekonoraiska utvecklingen i i likhet raed i flertalet andra bli raer expansiv än 1972. Deninheraska efterfrågan förutses sålunda genora ett uppsving ilagerinvesteringama uppvisa en ökad tUlväxt. För den slutiiga inhemskaefterfrågans del dvs. bortsett från lagerinvesleringar beräknas tillväxtenfortgå med ungefär oförändrad styrka 1973. 1 Revideradnationalbudget för 41 emellertiden viss förändring ske i de olika eflerfrågekomponenlernas inbördesexpansionstakt, genom all den privata konsumtionen kan väntas bli raindreexpansiv än 1972 saratidigt sora en ålerhäratning torde inträffa för de fastainvesteringarna. Visserligen är som framgått ovan osäkerheten stor vadgäller pris- och löneutvecklingen , men del finns under alla förhållandenanledning förmoda alt hushållens reala disponibla inkoraster koraraer all ökaväsentiigt långsararaare än Medtanke på den höga nivån för sparkvoten 1972 lorde dock den privata konsumtionens tUlväxl inle sjunka fullt lika raycket. Under sådana förutsättningar väntas den privata konsuralionen öka raed 3,5 a 1973. De fasta investeringama kan förutses öka med 5 å jäm fört 1972. Industriinvesteringarna förutses öka raarkant efter de två senaste årens kraftiga rainskningar. lyder på att förelagen är raycket optiraistiska härvidlag. 1/3 av de fasta investeringarna utgörs av offentliga investeringar. Dessa har beräknats komraa att öka inemot 1973, att jämföra med en en procentig uppgång 1972. Påden externa sidan finns det skäl all räkna med en betydligt mindreogynnsam utveckling än 1972. Visserligen kan importen på grund av i första handdet väntade omslaget i lagercykeln förutses uppvisa en fortsatt snabbtillväxt, men torde exporten öka kraftigt efter stagnationen 1972.Utsikterna för en stark efterfrågetillväxt på exportmarknaderna 1973 är sålundagoda som vissa volyraeffekter av den effektiva punddevalveringen kankoraraa alt göra sig gällande raed successivt tilltagande styrka. Totalt settkan dock en viss ytterligare försvagning av den reala externa balansen beräknasske Tillsararaansmed den av i första hand av växelkursförändringen föranledda försämringen av bytesförhållandet torde detta medföra all bytesbalansen 1973 resulterar i ett underskott ora 800 å 1 000 milj. pund. Sammanfattningsvisskulle den ovan antagna utvecklingen för utrikeshandeln och den inhemskaefterfrågan innebära all totalproduktionens tillväxt 1973 blir 4 å . Även omarbetslösheten härvid sannolikt kan väntas forlsälla alt rainska under loppetav 1973, torde den raed de reserver av teknisk kapacitet som f. n. föreligger iden brittiska ekonomin ändå vid utgången av året ligger på en alltjämtförhållandevis hög nivå. Denvästtyska ekonomin kännetecknades de tre första kvartalen 1972 av enförhållandevis svag återhämtning efter den period av långsaraproduktionstillväxt sora inleddes . Visserligen inträffade en snabbupphämtning i produktion och sysselsättning , sedan denomfattande konflikten i den västtyska metallindustrin lösts, men undersommarhalvåret var konjunkturutvecklingen ånyo täraligen därapad. Fjärdekvartalet avlöstes denna utveckling av ett kraftigt uppsving, sora i huvudsakhärrörde från en förstärkt exportefterfrågan. Den inheraska efterfrågandäreraot utvecklades svagt . I genorasnitt uppgicktotalproduktionens tillväxt lill inte fullt , eller ungefär oförändratjärafört raed 1971. Även oraantalet lediga platser också 1972 väsentligt överstigit antalet arbetslösa kvoten raellan dessa tal uppgick till ungefär 1,5 har läget på arbetsraarknaden1972 generellt sett varit betydligt raindre ansträngt än 1970 och 1971. Molslutet av året skedde dock en raärkbar åtstraraning av arbetsmarknadslägel,vUket tog sig uttryck i såväl en ökning av antalet lediga platser som enminskning av antalet arbetslösa. De förra, exerapelvis, ökade raed ca 15 %under loppet av 1972 och antalet "gästarbetare" nådde vid utgången avåret den dittills högsta nivån 2,4 railj. Den ökade efterfrågan påarbetsraarknaden kora även till uttryck i en tilltagande löneglidning specielltraot slutet av 1972. Trots alt tarifflöneökningama successivt avtagit någotunder året, inträffade sålunda en klar uppgång i tiraförtjänstökningarna frånandra kvartalet 1972. De allt större löneökningarna kan även ha påverkals av ökadeinflationsförväntningar i ekonorain. Prisstegringarna i har underde varit anraärkningsvärt slora järafört raed . Medankonsuraentpriserna steg raed i genorasnitt , blevökningen 1971 och 5,7 %> 1972. Inom andra användningsoraråden änkonsumtionen skedde däreraot en klar dämpning av prisstegringarna från 1971till 1972, och en särskilt prisäterhållande effekt erhölls genorauppskrivningen av D-marken 1971. Priserna för varu- och Ijänsteimportenrainskade näraligen med mellan genomsnittsvärdena och 1972samtidigt som exporlprisslegringen uttryckt i inherask valuta begränsades till1 %. De prisäterhållande effekterna av en revalvering är eraellertid avengångsnatur och under loppet av 1972 har ulrikeshanddspriserna efter handvisat en stigande tendens sora en följd av den ökade aktiviteten såväl inomlandet som på avsättningsmarknaderna för exporten. Bruttonationalproduktensprisdeflator ökade 1972 raed eller raindre än 1971. Från 1971till 1972 inträffade en raarkant därapning av den slutliga inheraskaefterfrågans tillväxt. Mest fraraträdande var denna nedgång påinvesteringssidan, raen även den privata konsurationsefterfrågans tillväxtsjönk klart. 1 volyra ökade den privata konsumtionen 1972 sålunda med 3,5 %alt jämföra raed 1971. Trots återbetalningarna avden extraskatt som upptogs under högkonjunkturen 19691970 samtutbetalningarna i noveraber 1972 av de relro- 1 Reviderad nationalbudget för 43 aktiva pensionshöjningarna uppvisade konsurationenpåtagliga stagna-lionslendenser . De fasta investeringarna ökade 1972 raed i fastapriser järafört raed 1971. Nedgången i tillväxten berodde nästan helt påen slagnation i raaskininvesleringarna, raedan byggnadsinvesteringarna totaltsett ökade i ungefär samraa takt sora 1971 eller raed ineraot . I likhetraed 1971 har byggnadssektorn arbetat nära kapaciletstakel och bostadsinvesteringamaökade 1972 raed . Även ora raaskininvesleringarna sålunda för helåret1972 legat på ungefär samma nivå sora 1971, har trenden under loppet av åretvarit uppåtriklad. I synnerhet sista kvartalet 1972 uppvisademaskininvesteringarna en expansiv bild. Även lagerinvesteringarna harutvecklats i en alltmer gynnsam riktning under loppet av året och var av betydligt större omfattning än året innan. Detta innebar enraarkant orasvängning , då en kraftig nedgång i lagerinvesteringamainträffade. Överskottet i den västtyska varu- och tjänstebalansenökade 1972 med drygt 3 railjarder till 13,3 railjarder . Ökningen från1971 förklaras till största delen av en terras-of-lrade-förbätlring på , vilken i sin tur frärast berodde på D-raarkens revalvering idecember 1971. Några mera betydande volymeffekler av valuta-justeringenframträder däremot inle från siffrorna över utrikeshandelns utveckling i fastapriser. Importen ökade sålunda 1972 ett par procentenheter långsararaare än1971, eller raed , raedan exportlillväxlen steg raed drygt 1 procentenhettill . Sora framgått ovan tyder flera tecken på attkonjunkturläget i undergått en markant förbättring under loppetav . Denna utveckling har fortsatt de första månaderna1973, vilket bekräftats av statistik över bl. a. arbetsmarknadsläget och industrinsordersituation. 1973 rainskade sålunda antaletarbetslösa saratidigt sora antalet lediga platser ökade med inemot . Orderingången lill industrin ökade t. o. ra.februari 1973 raed järafört raed ett är tidigare.Särskilt kraftigt ökade orderingången frän utlandet, eller , och blandde olika industrinbranscherna uppvisade investeringsvaruinduslrin den mestexpansiva utvecklingen. Enligt en barometerundersökning bedörade i januari 1973netto av industriföretagen i investeringsvambianschen orderslockarna soraför sraå att jämföra med netto . I samband med budgetförslagets framläggande i februari1973 presenterade den västtyska regeringen en prognos för den ekonoraiska utvecklingendel framförliggande året. Brullonalionalproduklen väntades öka med 4 å ; entillväxt sora enligt regeringen var ägnad att hålla sysselsättningen på en högnivå, att minska överskottet i den externa balansen samt att öka möjligheternatill en lugnare prisutveckling. gäUer utvecklingen av de olika efterfrägekomponenterna1973 förutsägs den privata konsumtionen växa i ungefär samraa takt sora 1972,raedan bostadsbyggandet väntades stagiiera på en hög nivå. En betydligt raerexpansiv utveckling förutsågs däreraot för övriga privata investeringar och isynnerhet för lagerinveste):ingarna. Budgetförslaget innebär en ökning av utgifternamed över vad som preliminärt beräknats bli utfallet . Dennaåter-hållsararaa utgiftspolitik ligger väl i linje raed EG:s rekoraraendationerfrån om en därapning av ulgiftsexpansionen tUl bruttonationalproduktensnoraineUa ökningstakt. Saratidigt aviserades ett antal konjunktur- ochfinanspolitiska åtgärder av vilka kan näranas en kredit-åtstramning syftandetill en markant reducering av penningmängdens tillväxt liksora strävanden raoten internationell koordinering av räntepolitiken, upptagande av ettstabiliseringslån ora 4 railjarder , införande av enextraskatt för höginkomsttagare och förelag saml slutligen en höjning avdrivraedelskatten. Totalt sett kan den ekonoraiska politiken väntas utöva ellklart därapande inflytande på ekonorain 1973. Framför allt torde detlaframkoraraa genora den kraftiga sänkningen av den offentliga sektorns tillväxt,raen även genora en successiv åtstraraning av pemiingspoliliken.