prop · FW0374 · 1973-12-31 00:00:00 — En viktig del avcentralmyndighetens uppgifter bör också vara alt rationalisera arbets- ochkontorsrutinerna inom kansliorganisationen så att denna fungerar så effektivtsom möjligt. Rättshjälpsnämndemaoch deras kanslier i hovrätterna bör finansieras via ett särskilt anslag. Detfår föratsättas att Kungl, Maj:t inrättar saratliga tjänster vid närandernaskanslier. Allahandläggartjänster inom kansliorganisationen bör tillsättas av 1973: 74 22 centralrayndigheten.Förslag bör avges av hovrätten sora skall höra rättshjälpsnämndensordförande. Biträdestjänsterna bör tillsättas av hovrätten efler förslag avnämndens ordförande. Denlöpande administrationen av rältshjälpsnärandernas kanslier bör ombesörjas avhovrätterna. Hovrätten beslutar sålunda i frågor ora tjänstledighet, seraesteroch förordnande av vUcarier. Likaså bör hovrätten fatta beslut ora löneavdragvid tjänstledighet. Anslagetför rättshjälpsnäranderna och deras kansliorganisation bör disponeras av hovrättema.I saraband raed budgeteringen av verksaraheten bör centralmyndigheten fördelaanslaget mellan de olika hovrätterna. Varje hovrätt äger sedan fatta beslut omutgifter och teckna utbetalningsbesked inom de raraar sora getts. 6 Ekonomisystem för rättshjäipsverksamheten och samt promemoria ang. ekonoraisyslerara. Rättshjälpsreforraenkoramer att medföra avsevärda ändringar i fråga om budget- och ekonomisysteraetför rättshjälpsverksaraheten. De nuvarande anslagen för fri rättegång ra, ra, raåsteersättas av anslag, sora anpassas till den nya organisationen och övriganyheter som reformen medför. Av särskilt intresse i detta sararaanhang är budgetsysteraetför de allmänna advokatbyråema. Verksamheten vid dessa skall bedrivas på sararaasätt sora advokatverksamheten i övrigt. Bl, a, skall intäkterna ge fulltäckning för kostnadema. Ett budgelsystera bör eftersträvas som tillgodoser dekrav på affärsmässighet och konkurrens på lika vUlkor med enskilda advokater soraställts upp för de allraänna advokatbyråema. Ävenredovisningssidan raåste uppmärksammas. De allmänna advokatbyråema och rättshjälpsnärandernaavses tUlärapa det redovisningssystem, system S, sora används för bl, a,dorastolarna och anslutas till redovisnmgscentralen vid , Denstatliga finansieringen av rättshjälpen sker f, n, från följande anslag underandra huvudtiteln: Ersättning åt domare, vittnen och parter. Kostnader enligtlagen ora fri rättegång, Understöd för utoraprocessuell rättshjälp säratTomedalens rätlshjälpsanslalt. Bidragav allraänna raedel till de rättssökande bör redovisas separat 1973: 74 23 från verksaraheten vid de allmänna advokatbyråerna. Vidarebör kostnaderna för rättshjälpens administration vid rättshjälpsnämnderna redovisassärskilt. Kostnaderna för rättshjälpssystemet bör därför finansieras frånföljande nya anslag under andra huvudtiteln: Allraänna advokatbyråer, Rättshjälpsnärandersärat Rätlshjälpskostnader, dvs, kostnaderna för del allraännas subvention åtde rältssökande, inräknat kostnaden för rättshjälp åt misstänkt i brottmål ochkostnaden för offentligt biträde. Härtill kommer kostnaderna för cenlralrayndighelsfunktionernasora redovisas under anslaget , I förarbetena frarahålls alt verksamheten vid de allraännaadvokatbyråerna bör bedrivas på samma sätt sora advokatverksarahet i övrigt.Av stor betydelse är därvid alt intäkterna i verksamheten ger full täckningför kostnaderna. Delta är nödvändigt för att åstadkomraa den önskvärdakonkurrensen på lika vUlkor raellan de allraänna advokatbyråerna och deprivatpraktiserande advokaterna (prop. 1972:4 s, 282 f). De aUraänna advokatbyråerna skall åla sig uppdrag i förstahand inora rättshjälpsorarådel (prop, 1972: 4 s, 283), Delta innebär att de komraeratt få sina huvudsakliga inkoraster från rätlshjälpsuppdrag. De allraänna advokatbyråerna skall även kunna åta siguppdrag ulan-för rältshjälpsområdet. En förutsättning är att uppdragen inleinkräktar på byråernas primära uppgift att biträda inom rättshjälpssysteraet (prop,1972: 4 s, 281), Inkoraslerna av denna del av byråemas verksamhet kommergivetvis att härröra enbart från de enskilda rättssökandena som får betala biirädesersätlningendirekt lill byråerna. De allmänna advokatbyråerna koraraer slutligen alt fåvissa ytterligare inkomster från uppdrag utanför rältshjälpsområdet, Iförarbetena anförs att det på skilda områden kan finnas ett behov av biträde irättsliga angelägenheter utan all rättshjälp kan komraa i fråga. Det närans sådanauppdrag sora god raan vid fattigkonkurs, vissa uppdrag som lik-vidalor eller syssloraanvid likvidation av aktiebolag eller sora förrayn-dare eller god man enligt föräldrabalkeni vissa fall när tillgångar saknas. Ett praktiskt behov av biträde föreliggerockså i vissa fall i fråga ora bouppteckningar när den avlidne saknar näraanhöriga, I sådana och andra likartade fall kan det vara svårt att få åtgärdervidtagna eftersom ersättning för uppdragen inle kan påräknas. De allraänna advokatbyråernaskall kunna utnyttjas för sådana uppdrag (prop, 1972:4 s, 281), Byråerna bör fåersättning i särskild ordning för de kostnader sora dessa uppdrag medför. 1973: 74 24 Kostnadernaför en aUmän advokatbyrås verksarahet kommer i första hand att bestå avkostnader för personal, lokaler samt kontorsinventarier och kontorsraateriel. Samtligakostnader för verksaraheten vid en allraän advokatbyrå omfattas i princip avkravet på kostnadsläckning. har dock närants att särskild ersättning hörutgå för att täcka vissa kostnader. Även i övrigt kan ifrågasättas ora intevissa speciella kostnader bör ersättas i särskUd ordning. Företrädare för rätlshjälpsanstalternahar i olika sammanhang framhåUit att vissa kostnader i verksamheten inte kaneller bör täckas av intäkter ulan finansieras på annat sätt. Man har sålundapekat på alt vissa mottagningar, som är motiverade av sociala skäl, inte är lönsamraafrån strikt ekonomisk synpunkt. Del gäller huvudsakhgen mottagningar i övre Norrlandoch vid vissa fångvårdsanstalter. Vidare har anförts att vissa rättshjälpsanstaller,vars klienter i inte oväsentlig orafattning utgörs av utiänningar, har ganskabetydande kostnader för tolk. Till rättshjälpsanstallerna hänvisas ofta ellklientel sora mera har behov av social eller allraän rådgivning än av juridisktbiträde i egentlig raening. Slutligen har raan frarahållit alt de allraännaadvokatbyråerna i viss orafattning kan antas koraraa alt anlitas som remissinstanseri lagstiftningsärenden och att kostnaderna för detla bör läckas i särskildordning. Vadförst gäller frågan om kostnader för mottagningar på annan ort än advokatbyrånshuvudort bör sora huvudregel gälla att de av rälts-hjälpsanstalternas nuvaranderaottagningar skall dras in sora inte är lönsamraa från ekonoraisk synpunkt.Undanlag bör eraellertid göras från denna regel, ora starka sociala skäl talarför att en raottagning behålls. Omen advokatbyrå sålunda av sociala skäl håller raottagning utanför huvudorten,är det enligt DONs raening skäligt att kostnaderna härför inte får påverkarörelseresultatet i den vanliga verksaraheten. Kostnaderna för resor, traktaraentesärat tidsspillan i saraband raed resorna bör sålunda täckas i särskildordning. Motsvarande gäller lokalhyra. En preliminär beräkning visar atttotalkostnaderna för en sålunda subventionerad verksarahet koraraer alt stannavid . Vadgäller ersättning för tolkkoslnader bör följande frarahållas. Vadsora av allraänna raedel utgått i ersättning tiU tolk i raål eller ärende vid allraändorastol är enligt 9 § andra stycket 6, rätishjälpslagen en kostnad för allraänrättshjälp. Den sora bevUjats allraän rättshjälp av rättshjälpsnärand får aUlsåbetala tolkkostnaden bara i den raån kostnaden täcks av kostnadsbidraget. Förförvaltningsärenden finns bestäraraelser ora tolk i 9 § förvaltningslagen(1971: 290) (FL) 1973: 74 25 och5052 §§ förvaltningsprocesslagen (1971: 291) (FPL). Enligt besläraraelserna i52 § FPL skall i förvaltningsraål kostnaden för tolk sora rätlen anlitat alltidbetalas av allmänna medel. Dekostnader som åsyftas från rättshjälpsanslaltemas sida är kostnaderna förtolkning som behövs vid handläggning av olika ärenden på advokatbyrån. Några bestäraraelserora dessa kostnader finns inte i rättshjälpslagen. Det synes knappast kunna koraraai fråga all advokatbyråerna i särskUd ordning skulle kunna få ersätining förde kostnader som uppkorarait för tolk och som den enskilde rättssökanden inte kunnatbetala. En sådan lösning skulle innebära att särskilda rälls-hjälpsförmåner tUlskapasvid sidan av rätishjälpslagen. Frågan torde enligt få lösas i annat sararaanhang, Residtatutjäinningmellan byråerna eller ej Fråganom självbärighetspriiicipen skall gälla för de allmänna advokatbyråerna sararaantagnaeUer för varje byrå för sig är av stor betydelse när ett budgelsystera för de allraännabyråerna skall läggas upp. Produktivitetsskillnader och andra olikheter kommeratt medföra att rörelseresultatet varierar mellan byråerna. Frågan är då ora resultatut-järaningskall ske. Såväl enskUda sora allraänna advokatbyråer komraer inom rättshjälpssysteraetsram att tillämpa samma taxor. a, av detta skäl synes det raindre lärapligtatt en aUraän advokatbyrå på en ort skall kunna få ett underskott under visstår läckt via ett "koncernbidrag", medan en enskUd byrå på samma ort inlehar motsvarande möjlighet, Självbärighetsprincipen bör gäUa för varjeadvokatbyrå för sig och, sora en följd av detta, bör någon resultatutjäraning raellanbyråerna inle ske. Betydelsenav över- eller underskott i verksamheten Ettunderskott under ett budgetår bör balanseras till näslkoraraande budgetår. Soraen följd härav bör även överskott 'balanseras. Advokatbyråerna får på dettasätt raöjlighet till utjäraning raellan budgetår med god resp. dålig bärighet. Oraverksaraheten vid en byrå går raed förlust uppslår dock enannan situation. Underskotten vid en byrå kan givelvis inle tillåtas växa årefter år utan att någon åtgärd vidtas. I en sådan situation bör det ankoraraapå centralrayndigheten att göra en analys av orsakerna tUl det dåligarörelseresultatet och att se lill alt byrån blir rekonstruerad. Ävennedläggning av en allmän advokatbyrå kan komraa i fråga. En rekonstruktion aven byrå kan innebära t, ex, ändrad lokalisering eller indragning av raottagningpå särskild raollagningsorl. När en advokatbyrå rekonstrueras, bör medel kunnatillskjutas så alt ackumulerade underskoll helt eller delvis kan avskrivas. Ensådan avskrivning av ett underskott bör finansieras genora att ackurauleradeöverskott hos de Prop.1973: 74 26 andra byråerna tas i anspråk. Det får förutsättas att centralrayndighetenutövar sådan tillsyn över byråerna och ingriper i så god tid att någonallvarligare situation inle skaU behöva uppkoraraa. Uppkoraraer ett betydande ackuraulerat överskott vid enbyrå, bör en viss del av detla överskott överföras till statsverket, för allsedan användas t. ex. för avskrivning av underskott i samband med alt en byrårekonstrueras. tillämpas nettoredovisning för uppdragsverksarahetenvid vissa rayndigheter. De utbetalningar och inbetalningar som hänför sig tilluppdragsverksamheten redovisas över ett förslagsanslag på forraellt 1 000 kr.Anslaget för dessa rayndigheter får inte uppvisa någon belastning vid budgelårsskifletoch i princip inle heller under löpande budgetår. Kassamässiga över- ochunderskott regleras över en rörlig kredit i riksgäldskontoret.Nettoredovisningen innebär all statsmakterna inte tar ställning till verksarahetensoraslulning i budgeten, Verksarahetens orafattning styrs priraärt avefterfrågan. Delta innebär dock inte att verksaraheten får svälla hur somhelst. Ett flertal restriktioner ställs norraalt upp. Dessa berör personal- ochorganisationsfrågor särat belastningen av vissa kostnadsslag ra, m. Vidare lar statsraakternai saraband raed den årliga budgetprövningen ställning till myndighetens raåloch prestationer särat tUl hur vinst skaU disponeras resp, förlust täckas.Eventuella vinstraedel får därför inle användas på sådant säll att dennadispositionsrätt äventyras, I det nyarättshjälpssystemet gäller principen om fritt advokatval. Detta innebär att deallmänna advokatbyråerna får konkurrera om klienterna raed de enskildaadvokaterna. Detta förhållande och kravet på att intäkterna skall gekostnadstäckning koramer att medföra att varje allmän advokatbyrå måste se tillatt verksamheten bedrivs så effektivt som raöjligt. Byråerna raåste då också fåvissa raöjligheter att själva planera och styra verksaraheten så att detta raålkan uppnås. Mot denna bakgrund görs i det följande en järaförelse raellan enfinansiering av verksaraheten via ett 1 000-kronorsanslag och en finansieringvia ett konventionellt anslag. En anslagskonstruklion raed 1 000-kronorsanslag raedförtill en början alt resullatutjämning mellan olika budgetår tillåls. Vinsterkan disponeras och förluster måste täckas. Om ett konventionellt anslag används,blir varje budgetår en från resultalsynpunkt sluten händelse. Eftersoraadvokatbyråns inkoraster utgör finansieringsmedel när 1 000-kronorsanslaganvänds, tvingar vidare denna anslagskonstruklion fram en löpanderesultatuppföljning. När ett konventionellt anslag används kanresultatuppföljningen begränsas till att endast utföras vid bokslutstillfället.Med ett 1 000-kronorsanslag följer också att kapilalkost- Prop.1973: 74 27 nåder och räntekostnader påverkar byråernas likviditet ochdärigenom medverkar i den kassaraässiga styrningen av verksaraheten. När ettkonventionellt anslag används, betraktas dessa kostnader sora korapleraent-kostnader,vilka inte raotsvaras av utgifter. En anslagskonstruklion raed ettkonventionellt anslag innebär slutligen att en raaxiraigräns sätts förresursanskaffningen. En ökad efterfrågan, sora kan ge upphov lill ökadeintäkter, får motsvaras av en ökad resursanskaffning endast ora etttill-läggsanslag kan erhållas. Enanslagskonstruktion raed 1 000-kronorsanslag synes raot bakgrund av det anfördaväl tillgodose de krav på affärsmässighet och konkurrens på lika villkor medenskilda advokatbyråer som ställts upp för de allraänna advokatbyråerna. När enmyndighets verksamhet finansieras via ett 1 000 -kronorsan-slag styrs sora närantsverksarahetens orafattning priraärt av efterfrågan. Norraall uppställs dockvissa restriktioner, Slutiig ställning tUl vilka restriktioner sora kan koraraai fråga för verksaraheten vid de allraänna advokatbyråerna kan eraellertid intetas förrän byråernas organisation . DONframhåller att en ordning raed ett geraensaral 1 000-kronorsanslag ärförenligt raed principen ora varje advokatbyrås självbärighet. Som närmareberörs senare är det möjligt att i redovisningen hålla isär de olika byråernafrån varandra. Från den redovisningscentral (RC) sora betjänar byråerna får raandärvid uppgift ora såväl det kassaraässiga resultatet sora resultatet i koslnads/inläklsterraerför varje allraän advokatbyrå, Däreraot redovisas byråerna sararaantaget iriksbokföringen. Vid valet raellangeraensaral anslag eller särskilda anslag torde raan i första hand få beakta beslulsfunkdonernasutforraning. En anslagskonstruklion raed särskUda anslag för varje advokatbyråraedför alt statsraakterna fär ta ställning till frågor ora disposition avöverskott resp, täckning av underskott och ora vissa övriga regleringar av verksarahetenför varje byrå för sig, i stället verksaraheten vid de allraänna advokatbyråernafinansieras via ett geraensaral 1 000-kronorsanslag delegeras de frågor sorarör de enskilda byråerna tiU centralrayndigheten. Eftersoradet från redovisningsleknisk synpunkt inte innebär någon nackdel raed ett geraensaralanslag är en sådan anslagsutforraning att föredra. Man får en större snabbhetoch flexibilitet i beslutsfattandet och stalsraaklernas ställningstagande kanbegränsas till principieUa frågor för hela den statliga advokatverksaraheten. Sora tidigare närants får 1 000-kronorsanslagel i principinte uppvisa någon belastning. Kassaraässiga över- och underskoll regleras istället över en rörlig kredit i . Utnyttjas denrörliga krediten uppkommer en räntekostnad. På motsvarande sätt får advokat- Prop.1973: 74 28 byrån en ränteintäkt ora överskott uppstår i verksaraheten.Bevakningen av om rörlig kredit behöver utnyttjas för finansiering av verksarahetensker autoraaliskt i redovisningssysteraet. Behovet av rörlig kredit för de advokatbyråer sora enligt DONsförslag börjar sin verksarahet har beräknats uppgå till fera railj.kr., vilket i stort sett raotsvarar utgifterna för tre raånaders drift av verksaraheten. Sora tidigare närants bör kostnaderna för resor lill ochfrån moltagningsorter och fångvårdsanslalter, där raottagning hålls av socialaskäl, tas undan från kravet på avgiftsfinansiering. Detta innebär att de aUraännaadvokatbyråerna lärapligen bör få driftbidrag för all täcka dessa kostnader.Driftbidraget bör få tas i anspråk i den utsträckning sådana kostnader uppslåri verksaraheten. Vad sora sagts nu bör också gälla när de allmännaadvokatbyråerna utanför rättshjälpssysteraet ålar sig de uppdrag soralikvidator, god raan o, d, sora har berörts, Driftbidragsanslagel bör i likhet raed 1 000-kronorsanslagelvara geraensamt för byråerna. Anslaget torde böra ges förslagsvis, Investeringar kan finansieras antingen genora att inkorasleri verksamheten/rörlig kredit tas i anspråk eller också genom särskilda utrustningsanslag.För investeringsobjekt, vars värde överstiger ,, får enligt deregler som gäller för 1 OOO-kronorsanslaget myndigheten investeringsmedel genoraett särskilt utrustningsanslag. Investeringar i konlorsraöbler resp, skriv-och räkneraaskiner sora görs i ett sararaanhang bör betraktas sora ett endainvesteringsobjekt. För en del av advokatbyråerna koraraer utgifter för sådanainvesteringar alt överstiga . när verksaraheten börjar. Drygt 20 allraänna advokabyråer beräknas starta sinverksamhet . Dessa måste sålunda utrustas med kontorsinventarierunder innevarande budgetår. De rättshjälpsanstaller sora stannar kvar i sinanuvarande lokaler torde i stor utsträckning också koraraa all behålla sinainventarier. Detla förutsätter dock avtal raed berörda landsting och komrauner.De rättshjälpsanstalter som kommer att flytta till nya lokaler och de helt nyaallmänna advokatbyråer som börjar sin verksarahet koraraer attutrustas raed nya kontorsinventarier. De raedel sora kan behövas för ersättningtUl landsting och korarauner särat de raedel sora erfordras för inköp av ny utrastningraåste finnas tillgängliga under innevarande budgetår. Totalt beräknas utgiftema för utrustning av de allraännaadvokatbyråerna till cirka 1,8 milj, kr. Av detta belopp hänför sig orakring1,5 1973: 74 29 till budgetåret 197273 och . till utrustning av de byråer sombörjar sin verksarahet efler . Utgifternaför inköp ay utrustning särat eventuell ersättning tUl landsting och koraraunerbör tas upp som utrustningskapital i byråernas redovisning. Medel sora svarar raotkostnaderna för avskrivning och ränta på detla kapital bör sedan levereras intill statsverket. Deallmänna advokatbyråerna bör sålunda utrustas via anslag som centralmyndighetendisponerar. Utgifterna för reinvesteringar i kontorsinventarier torde inteuppgå till större belopp än alt de kan finansieras genora inkorasler i verksarahetenresp. genora den rörliga krediten, Rättshjälpsnärandernabör i likhet raed de allraänna advokatbyråerna finansieras via ett geraensaralanslag. Anslaget bör vara ett förslagsanslag raen delas upp på de olika närandernaantingen genora ett regleringsbrev eller också av centralrayndigheten, sorabör disponera över anslaget. Saratligarättshjälpsnärander kan antas korama att få ny kontorsutrustning. Utgifternaför dessa investeringar har beräknats uppgå till orakring . Någolsärskilt utrustningsanslag för rättshjälpsnäranderna torde inte behövas, Reinvesteringari kontorsinventarier bör kunna finansieras via det ovan näranda geraensararaaanslaget för näranderna. AnslagetRättshjälpskostnader, sora bör disponeras av cenlralrayndighelen, får användasför att täcka de olika rätlshjälpskostnader (förraåner) sora anges irättshjälpslagen, dvs, statsverkets subvention i saraband med rådgivning,allmän rättshjälp efter beslut av rättshjälpsnämnden, rättshjälp åt misstänkti brottmål och rättshjälp genom offentligt biträde. Tilltaladsora döras för brottet skall enligt 31 kap, 1 § RB förpliktas att till slasverketåterbetala vissa kostnader sora enligt rättens beslut utgått av allraänna raedel.Dessa kostnader kan ha belastat både anslaget Rätlshjälpskostnader och anslagetErsättning åt doraare, vittnen och parter. De medel sora flyter in i anledningav ålagd återbelalningsskyldighet bör eraellertid tas in sora uppbörd enbartunder anslaget Rätlshjälpskostnader, På detta sätt kan anslaget för rättshjälpsverksarahetenäven i fortsättningen redovisas netto, I praktiken koraraer också de raedel soraflyter in alt tUl alldeles övervägande del raotsvaras av utbetalningar frånanslaget Rättshjälpskostnader, Vadsom sagts nu om nettoredovisning bör även gälla i fråga ora de medel soraflyter in raed anledning av raolparts eller annans ersättningsskyldighet iandra raål eller ärenden än brotlraål. Prop.1973: 74 30 Statliga rayndigheter skall enligt ett beslut från år 1967få hjälp raed redovisningen av s, k, redovisningscenlraler (RC), Vidare skallett nytt system för ekonomisk redovisning i statsförvaltningen system S tillämpas. Systemet är baserat på automatisk databehandling (ADB), En RC finns inrättad vid , Denna beräknas komma attbetjäna de allraänna advokatbyråerna och rältshjälpsnärandema, DONs RC, sora äratt betrakta sora ett serviceorgan, har följande funktioner: granskning, ADB-beredning,stansning, makulering, distribution, arkivering och förfrågningar, har föreslagit att klientraedelsredovisningen inle f. n,skall inlemmas i syslem S, 6.4 Av inhämtade remissyttranden har inhämtat yttranden över ett utkast tiU en promeraoriaang. ra, för rättshjälpsverksaraheten. Yttranden har avgivilsav . Föreningen och Sverigesadvokatsamfund. Reraissinstanserna har i allt väsentligt anslutit sig tillförslagen i proraeraorian. har haft vissa synpunkter påbl, a, redovisningen vad gäller uppdelningen på olika kostnadsbärare av verksarahetenvid de allraänna advokatbyråema särat frågan ora resultatutjäraning byråerna eraellan.Föreningen har bl. a. framfört synpunkter på dekostnader i verksaraheten som uppstår p, g, a, rättshjälpsjurislernas uppgifterav "social och allraän karaktär", Advokatsarafundet har riktatinvändningar raot ett förslag i proraeraorian att kravet på att klientmedelskall hållas avskilda inte bör gälla för de allraänna advokatbyråema, hardärefter beslutat att ej f, n, föra frara förslag ora ändring av nu gällanderegler om klientraedelsre-dovisning. 7 Avveckling av nuvarande rättshjälpsformer DONs skrivelse och promemoria ang.avveckling av nuvarande rättshjälpsformer. 7.1 Avveckling av nuvarande rättshjälpssystem i sambandmed att rättshjälpsreformen träder i liraft När rättshjälpsreforraen träder i kraft avvecklas rättshjälpsanstallernaoch ersätts av allraänna advokatbyråer. För anstaltemas del krävs särskildaåtgärder för avvecklingen , föreslår att en Prop.1973: 74 31 avräkning görs per raed de landsting och koraraunersora driver rätlshjälpsanslalt, Avräkningen bör avse kostnader och intäkterunder tiden den 1 januariden , Vid en rätlshjälpsanslalt inträffar då och då att ensökande har en raotpart, sora också är raindre beraedlad. Båda parter kangivetvis inte få bUräde av anstalten, Probleraet uppstår inle i rättegångar,där inot-parlen kan få fri rättegång med biträde av privatpraktiserandeadvokat. Problemet uppkoraraer däreraot i utoraprocessuella ärenden och förvaltningsärenden.För dessa fall finns särskilda avtal mellan vederbörande landsting (koraraun)och avdelning av ora begränsad tiUärapning av järatlandssystemet. Motpartsavtal finns i län, ,, , (), , Värralandslän. och Malraö koraraun. Genora alt kostnaderna i anledning av raotpartsavlaleningår i rättshjälpsanslaltemas stat koraraer dessa kostnader att innefattas iden avräkning sora sker för rätlshjälpsanstalterna. 7.2 Avveckling av äldre rättshjälpsärenden