prop · FW0349 · 1973-12-31 00:00:00 — att om inkomsttagaren missuppfattar innehållet iuppgifterna på så sätt att han redovisar erhållen ersättning i deklarationenmed för lågt belopp detta kan medföra påföljder i form av skattetillägg eUer ivärsta fall både skattelillägg och straffrättsliga sanktioner. I fråga om utredningsförslaget att avdrag för kvarskaltinte skall ske från utbildningsbidrag framhåller verket följande. De tekniskaoch sociala skäl som ligger till grund för utredningens stäUningstagande idenna del torde såvitt avser utbildningsbidraget inte äga samma tyngd som närdet gäller sjukpenningen. Utbildningsbidraget utgår i regel än sjukpenningen. torde arbetsmarknadsutbildningen i detenskilda fallet pågå än för vilken anstånd med kvarståendeskatt kan beviljas. Med hänsyn härtill och då det i övrigt inte synes utgöranågot större administrativt problem för berörda myndigheter, bör möjhghetföreskrivas alt avräkna kvarstående skatt mot utbetald ersättning vidarbetsmarknadsutbildning. i framför beträffandeutredningens förslag om kontrolluppgifter liknande synpunkter. Kammarrätten i finner, liksom utredningen, inteanledning att föreslå ändring i reglema i 46 § 2 mom. KL angående rätten tillavdrag för avgifi rill arbetslöshetsförsäkringen. Svenska metallindustriarbelareförbundetoch Arbetslöshetskassornas samorganisalion framhåller att om beskattninginförs för ersättning från arbetslöshetskassa bör full avdragsrätt medges föravgifter till arbetslöshetsförsäkringen i likhet med vad som gäller förobligatorisk sjukförsäkringsavgift. Avdraget bör därför brytas ut ur del s, k,sociala försäkringsavdraget och medges med faktiska avgiftsbelopp, TCO hemställer om en översyn av reglerna i 46 § 2 mom, KLoch erinrar därvid om att avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen undersenare år har höjts kraftigt. Remissinstanserna lämnar utredningens förslag omfinansiering av kostnaderna för tilläggspensioneringen i princip utan erinran. Det svenska socialförsäkringssystemet har steg för stegbyggts ut för att skapa ekonomisk trygghet vid sjukdom, arbetslöshet och andrasituationer i livet då människorna förlorar sina möjligheter till arbetsinkomst.Vid sidan av folkpensioneringen och den allmänna tilläggspensioneringen ulgörarbetslöshetsförsäkringen, den allmänna sjukförsäkringen ochyrkesskadeförsäkringen de väsentligaste komponenterna i ell omfattandetrygghetssystem. Tiden är nu mogen alt på vissa väsent- liga punkter ytterligare bygga ul och komplettera dettatrygghetssystem samt att göra vissa omläggningar i fråga om ersättningsvillkor,finansieringsformer m. m. KSA-utredningenhar lagt fram förslag om väsentligt förbättrad arbetslöshetsförsäkring ochinförande av ett nytt kontanlstöd vid arbetslöshet för dem som inte omfattasav arbetslöshetsförsäkringen. utredning om tandvårdsförsäkring harlagt fram förslag om utformningen av en allmän tandvårdsförsäkring.Familjepolitiska kommittén har presenterat ett omfattande familjepolitisktreformprogram som innefattar en föräldraförsäkring vid barns födelse som skallersätta den nuvarande moderskapsförsäkringen, rätt till sjukpenning vid vårdav sjukt barn, högre bidrag vid vård av svårt handikappat barn och förbättradebarnpensioner från folkpensioneringen. Slutligen har sjukpenningutredningenredovisat förslag om höjd förmånsnivå i samband med införande av beskattning avsjukpenning, ersättning vid arbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning. Isamband härmed avses dessa förmåner också bli pensionsgrandande för tUläggspension. StatsrådetOdhnoff har tidigare denna dag förordat förbättrade familjeförmåner inom den aUmännaförsäkringen. Den nuvarande moderskapsförsäkringen ersätts enligt förslaget aven föräldraförsäkring med en garantinivå på . Föräldrar skall fårätt till sjukpenning i för vård av sjukt barn ihemmet. Förslaget innebär vidare en väsentlig höjning av de bidrag som utgårvid vård av svårt handikappat bam och slutligen en förbättring av barnpensionernainom folkpensioneringen som innebär att dessa utsträcks till att omfatta barnupp till och garanterar en pensionsnivå för barnet om avbasbeloppet. Chefen försocialdepartementet har föreslagit att kompensationsnivån inomsjukförsäkringen höjs lill av den sjukpenninggrundande inkomsten och övre gränsen för denna utsträcks till 7,5 gånger basbeloppet, I sambandhärmed har också föreslagits ett nytt och enhetligt finansieringssystem försjukförsäkringens samtliga utgiftsslag, inkl, den nya tandvårdsförsäkringenoch föräldraförsäkringen. Chefen för kommer senare denna dagall anmäla förslag om en väsentlig utbyggnad av den frivilligaarbetslöshels-försäkringen. Förslaget innebär bl, a, att ersättningslidenutvidgas lill för den som är och för dem somär eller äldre. Vidare höjs den högsta dagpenningersältningen lill 130 kr.per dag. Ett allmänt kontant grundstöd på . per dag till de arbetslösasom inte omfattas av den frivilliga försäkringens förmåner föreslås vidareinfört, I samband härmed förordas en omläggning av finansieringen av denfrivilliga arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetskassorna får ifortsättningen ett grundslöd som motsvarar nivån på det kontantaarbetsmarknadsstödet. Prop.1973: 49 45 Enutgångspunkt vid utformningen av dessa olika förmåner som avser att i olikasituationer kompensera för uppkommande inkomstbortfall har varit altbidragen i fortsättningen skall behandlas som skattepliktig inkomst i enlighetmed sjukpenningutredningens förslag. Jag återkommer tUl detta i det följande. Sjukpenningutredningensuppdrag bestod i att undersöka de tekniska förutsätlningarna för att skattebeläggaersättningarna från sjukpenningförsäkringen, yrkesskadeförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen samt bidragen vid arbetsmarknadsutbildning. Fråganom en beskattning av i första hand sjukpenningen har tidigare diskuterats iolika sammanhang. 1962: 90 med förslag tih lag om allmän försäkring m. m.anförde föredragande departementschefen att det av uppbördslekniska och andrapraktiska skäl då inte fanns möjlighet att göra sjukpenningen skattepliktig.Sjukpenningutredningen har funnit att de praktiska och tekniskaförutsättningarna för sådan skattebeläggning nu föreligger. De förslag somsjukpenningutredningen lagt fram innebär att en beskattning av de tidigarenämnda bidragen tekniskt kan genomföras med verkan från . Sjukpenningutredningenhar i sitt arbete analyserat effekterna av den nuvarande skaltefriheten.Analysen har i första hand inriktats på sjukpenningen, med hänsyn tiU attdenna beloppsmässigt mer direkt anknyter tih ett beräknat inkomstbortfall.Utredningen framhåUer dock att resultaten av analysen har en direkt betydelseför förståelsen av skattefrihetens innebörd oavsett vilken förmån det är frågaom. Utredningensanalys har gjorts med hänsyn dels till den s. k. lönekuverteffekten och dels tiUslutskatteeffekten. Innebörden av dessa båda begrepp belyses av följandeexempel. Det antas att vid en årsinkomst av . ) denslutliga skallen uppgår till , aUtså 7 200 (600X12) kr. och att skatten viden årsinkomst av . ) utgör av inkomsteneller 5 400 (450X12) kr. Den preliminära skatten är vid den högre inkomsten 600kr. och vid den lägre . Om en skattskyldig, som vidarbete har en årsinkomst på ,, på grund av sjukdom förlorarsin arbetsinkomst , blir hans skattesituation följande. Denpreliminära skatt som inbetalas för var och en av de tio månaderna han arbetaruppgår tiU (10X600) . På grand av inkomstbortfallet under två månaderblir hans skattepliktiga årsinkomst (24 0002 0002 000) . och hansslutliga skatt således . Resultatet blir följaktligen alt han fårtillbaka . i form av överskjutande skatt. Den sjukpenning som uppburilsunder sjuktiden påverkar inte beräkningen efiersom sjukpenningen är skattefri. Exempletvisar att den skattskyldige av sin arbetsinkomst netto efter (prehminär) skattpå grund av sjukdomen förlorar . Prop.1973: 49 46 (2 000600) eller ca . per dag (lönekuverteffekt).Uppbär han en skattefri sjukpenning enligt sjukpenningklass 16med , per dag erhåller han genom sjukpenningen en kompensation för inkomstbortfalletsom uppgår till , Men därutöver får han i samband med den slutliga skatleregleringenytterligare . i form av skalleåterbäring. Vad han på detla sättsammanlagt erhåller (slutskalteeffeklen) överstiger den inkomst han skulle hahaft om han i stället varit i arbete. Utredningen har funnit att, om man enbart ser lill lönekuverleffeklen,nuvarande system ger en kompensationsnivå av i genomsnitt något avden ordinarie inkomsten. Den lägsta kompensationsnivån är och den högsta88 %. Ser man däremot till slutskatteeffekten är kompensationsnivån genomgåendehögre, I vissa inkomstlägen kan kompensationsgraden avsevärt överstiga 100 %vid kortare sjukperioder. Som framgår av dessa beräkningar varierarkompensationsgraden, om man ser till slutskatteeffekten, avsevärt såväl inomvarje sjukpenningklass som mellan de olika klasserna. Spridningen ikompensationsgrad mellan den övre och den nedre delen av sjukpenningklassenutgör i flertalet klasser. Skillnaden i kompensationsgrad vidövergång från en klass till en intilliggande uppgår i några fall till ,från klass 18 till klass 19 inemot . Som sjukpenningutredningen har visat föreligger f. n. ettbetydande överkompensalionsproblem genom skattesystemels konstruktion. Utredningenframhåller att denna överkompensation i huvudsak kommer de korllidssjuka lilldel. För dem som är sjuka under längre lid uppkommer däremot inle någonöverkompensation av betydelse. Utredningen har vidare pekat på alt genom attsjukpenningen är skattefri så utvisar inle de genom beskattningen redovisadeinkomsterna de verkliga inkomsterna för den som råkat ut för sjukdom. När ensocial förmån är inkomstprövad på grundval av den taxerade inkomsten deltagäller t, ex, bostadstillägget till barnfamiljer kan den som uppburitsjukpenning erhåUa sådan förmån även om hans faktiska inkomstnivå egentligeninte skulle motivera det. Vid en beskattning av sjukpenningen kan en merarättvisande jämförelse mellan olika personers inkomstförhållanden åstadkommas. Nuvarande system medför som regel all en del av den totalakompensationen för inkomstbortfall vid sjukdom kommer den berättigade tiU delförst efler den slutliga skatteavräkningen, dvs. i allmänhet eflersjukdomstillfället. Denna del av kompensationen kan man med hänsyn tUl attförmånen skall ge stöd under den lid då inkom.st-bortfallet föreligger enligt vad utredningen påpekar inte räkna med när man fastställer regler omförmåner vid olika former av inkomstbortfall. Följden blir antingenöverkompensation eller en för låg förmånsnivå under stödliden. Utredningen harfunnit alt det finns fog för omdö- Prop.1973: 49 47 met alt de insatser som görs för att trygga försörjningenunder tid då den ordinarie inkomsten bortfallit inte ger avsett resultat. Som utredningen anfört gäller vad som sagts omsjukpenningen i det väsentliga även de förmåner under arbetslöshet ochutbildning som utredningen behandlat. Samtliga remissinstanser tillstyrker eller lämnar utanerinran förslaget att de förmåner det här är fråga om skall skattebeläggas. Enligt min uppfattning innebär en övergång tillbeskattning av sjukpenning, arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag ettviktigt steg i riktning mot en bättre samordning och därmed större rättvisainom hela det system för trygghets- och fördelningspolitik som skatte-, bidrags-ochsocialförsäkringssystemet utgör. Genom att sjukpenningen beskattas kan man sålunda på direkt sätt få en anknytning mellan kompensationsgrad och inkomst inom ramenför sjukförsäkringen. Det innebär i praktiken alt ett system med sjuklön kaninföras för alla sjukpenningförsäkrade. Genom att de nämnda förmånema inordnasi skattesystemet skapas vidare praktiska förutsättningar för att på ett enkeltsätt göra dessa ersättningar pensionsgrundande för allmän tilläggspension,vilket innebär att större rättvisa kan uppnås. Ersättningarna påverkar även den taxerade inkomsten vilkeni olika sammanhang används som underlag för bedömningen av rätten till vissa inkomstprövadebidrag eller förmåner. Prövningen kommer i dessa fall att i fortsättningen skemot inkomstuppgifter som bättre belyser faktiska inkomstnivåer, Kostnadskonsekvensema av omläggningen lill beskattadeförmåner och de föreslagna reformerna belyses i de proposhioner som Kungl, Maj:tpå förslag av cheferna för social- och inrikesdepartementen lägger fram,I propositionerna föreslås också som nämnts ny finansieringsordning för såvälsjukförsäkringen som arbetslöshetsförsäkringen. Den totala omslutningen för sjukförsäkringen, inkl,tandvårdsförsäkringen, föräldraförsäkringen och övriga reformer inomsjukförsäkringens ram, beräknas uppgå till ca , ,eller ca , mer än de beräknade sjukförsäkringskostnaderna underår 1973, Kostnadema föreslås bli finansierade tUl en tredjedel i form avstatsbidrag, med arbetsgivaravgifter och återstoden, , med deavgifter de försäkrade själva betalar, I enlighet härmed föreslåsarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen bli höjd från till och effekten på de försäkrades egna avgifter på grandav de föreslagna reformerna blir en höjning med i genomsnitt . Omslutningen för arbetslöshetsstödet kan beräknas uppgåtill ca . för det första hela budgetår de nya reformerna är ikraft. Prop.1973: 49 48 dvs.för /75 mot en beräknad omslutning på ca 450 milj. kr. Finansieringen av arbetslöshetsstödetföreslås ske så att arbetsgivarna, via en arbetsgivaravgift om , svararför två tredjedelar av kostnaderna för grundbidraget till arbetslöshetskassomaoch till det kontanta arbetsmarknadsstödet. Återstående tredjedel av dessakostnader, liksom de bidrag utöver grundbidraget som utgår till arbetslöshetskassoma,bekostas av staten. Sammantaget föreslås enökning av arbetsgivaravgifterna till trygg-hetsförsäkringama fr, o, m, den 1januari 1974 , svarande mot ett belopp i storleksordningen1,, . Som chefen för anförttidigare denna dag bör emellertid avgiftsuttaget tUl ATP inte höjas med de 0,5procentenheter för som tidigare beslutats, Egenavgifternatill sjukförsäkringen höjs sammanlagt för hela riket med ca 250 milj. kr. föratt täcka återstående kostnader för landvårds-försäkringen,föräldraförsäkringen och de förbättrade sjukpenningförmånerna. De finansieringsregler somföreslagits innebär för statens del att statsbidraget till sjukförsäkringenkommer att uppgå till i runt tal . , Statens utgifterför arbetslöshetsersättningarna beräknas uppgå tiU inemot I miljard kr. Mot dessa utgifter slår de skatteinbetalningar som kommeralt äga rum då förmånerna som utgår vid sjukdom och arbetslöshet räknas sombeskattningsbar inkomst. Preliminärskatteinbetalningar på ca 2,7 miljarder kr.till följd härav kan beräknas för . Då ingår häri inte den prelimmärskattom ca 150 milj, kr. som föratses tUl följd av att utbildningsbidragen föreslåsbli beskattade. Detmåste understrykas att kostnadsberäkningarna är av approximativ karaktär.Kostnadsutvecklingen för arbetslöshetsförsäkringen beror t. ex. på detantagande som görs angående omfattningen av antalet arbetslösa. En förändringmed endast en tiondels procentenhet av den beräkningsmässigt antagnagenomsnittliga arbetslösheten bland kassamedlemmarna påverkar omslutningen avarbetslöshetsförsäkringen med ca 50 milj. kr. Genomde nya reglerna om ersättning vid sjukdom och arbetslöshet löses problemet medden överkompensation som i efterhand kan uppkomma i vissa inkomstlägen och vidkortare ersättningsperioder. Jag har tidigare exemplifierat detta. En effekt avatt förmånerna beskattas och överkompensationen tas bort blir att den slutligaskatten för de som utnyttjar försäkringarna kommer att bli högre än vad denblivit om de nuvarande reglerna om ersättning vid sjukdom och arbetslöshethade gällt. Sammanlagt för hela riket kan det nivålyft som av denna anledningkommer till stånd avseende den slutliga skatten komma att svara mot ett Prop.1973: 49 49 har räknat framett belopp i storleksordningen . Även här måste emellertidunderstrykas att beräkningar av denna karaktär får omgärdas med vida osäkerhetsmarginaler.Det kan tilläggas att statsinkomsterna påverkas framför allt i form av attutbetalningarna av överskjutande skatt blir lägre först kring årsskiftet19751976 då slulregleringen av beskattningen av inkomster sker, I enlighetmed sjukpenningutredningens förslag avses kommunernas ekonomi lämnas opåverkadav övergången lill beskattade förmåner vid sjukdom, arbetslöshet ocharbetsmarknadsutbildning. Remissinstanserna har också allmänt tillstyrkt detta.Jag återkommer senare mera i detalj till denna fråga men vill framhålla att ensådan ordning är en förutsättning för att reformerna och skatteläggningenskall kunna genomföras utan orimliga effekter på statsbudgeten. Kommunernasekonomi påverkas visserligen av höjningen av arbetsgivaravgiften medsammanlagt . Det högre avgiftsuttaget kan emellertid intebetraktas som jämförbart med en höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften,där kommunerna vid den senaste höjningen fick viss kompensation från staten.Här är det fråga om att kommunerna som arbetsgivare tar del i utbyggnaden avtrygghetsförsäkringarna för sina anställda. De reformer som föreslås innebärvidare i vissa fall en avlastning av kommunala kostnader. Sålunda kommer t, ex.det kontanta arbetsmarknadsstödet att ersätta det kommunala kontantunderstödsom finns , och för vilket de kommunala kostnaderna efler avdrag förstatsbidrag till ändamålet uppgick till ca 35 milj, kr, under budgetåret1971/72, Höjningen av kompensationsnivån för sjukpenningen till ochhöjningen av den övre gränsen för sjukpenninggrundande inkomst till beloppmotsvarande 7,5 basbelopp liksom de föreslagna reglema om att sjukförsäkringenbetalar ut sjukpenning under ett visst antal dagar när föräldrarna är hemmaför att vårda sjuka bam minskar de kommunala kostnaderna. När man bedömer den totala effekten på den kommunalaekonomin bör man vidare beakta att som jag redan nämnt ATP-ullaget för år1974 föreslagils bibehållet på , dvs, en halv procentenhetlägre än vad som tidigare beslutals. Slutligen vill jag också erinra om alljag lägger fram förslag om ändringar i skalteul-jämningssystemet förkommunerna, vUket innebär en betydande ökning av bidragsgivningen från statentill kommunerna. Sammanlagt ökar bidragen med 370 milj. kr. iförhållande lill nuvarande syslem. 4 1973.1 saml. Prop.1973: 49 50 Skattepliktens omfattning m. m. Enligt sjukpenningutredningen bör en skatteplikt för de nuaktuella förmånerna ha följande omfattning. I fråga om ersättning vid sjukdom in. m. bör beskattassjukpenning enligt AFL, YFL och närslående ersättningssystem. Med närstående ersättningssystemavses då bestämmelserna om ersättning enligt följande författningar, nämligenlagen (1956: 293) om ersättning åt smittbärare, miUtärersättningsförordningen(1950: 261), förordningen (1954: 249) om ersättning i anledning av kroppsskada,ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret, kungörelsen (1962: 607) omersättning på grund av verksamhet för brandsläckning m. m. och kungörelsen(1961: 457) om ersättning på grund av medverkan i skyddsarbete vid olyckor iatomanläggningar m.m., förordningen (1954:250) om ersättning i anledning avkroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m. m. och lagen (1954: 246) omkrigsförsäkring för sjömän m. fl. Undanlag från skatteplikten förordas beträffandesjukpenning från hemmamakeförsäkringen och den frivilliga sjukpenningförsäkringenenligt AFL. Den som vid det nya systemets ikraftträdande har sjukpenning pågrund av förvärvsinkomst understigande . och därför inte skulle bli sjukpenningförsäkradenligt de nya reglema föreslås få övergångsvis behålla sin skattefriasjukpenning enligt nuvarande regler. Om föräldrapenning och sjukpenning vidvård av sjukt barn införs enhgt familjepolitiska kommitténs förslag (SOU 1972:34) bör också dessa förmåner beskattas, säger utredningen. Vad beträffar ersättning vid arbetslöshet anserutredningen att dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen och kontantarbetsmarknadsstöd bör bil skattepliktiga. Det omställningsbidrag som utgår f. n.är redan skattepliktigt. Beträffande ersättning vid arbetsmarknadsutbildningförordar utredningen att utbildningsbidraget bör beskallas såvitt gällergrundbidrag, hyresbidrag på hemorten och barniillägg. De skattepliktiga beloppen bör enligt utredningen iprincip hänföras till de förvärvskällor som gäller i fråga om de inkomster somersättningarna träder i stället för. Det innebär att sjukpenning enligt AFLoch enligt YFL såvitt gäller frivillig försäkring samt ersättning enligt smittbärarlagenkan utgöra intäkt av jordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse eller tjänstallt efter omständighetema. Övriga ersättniiigar liksom förmånema vidarbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning är regelmässigt intäkt av tjänst. Vad utredningen förordat i dessa hänseenden hartillstyrkts eUer lämnats utan erinran av det helt övervägande antaletremissinstanser. Även jag anser att skatteplikten bör ha den omfattningutredningen angett. Av skäl som närmare berörts av chefen försocialdepartementet bör så- Prop.1973: 49 51 lunda även sjukpenning från den frivilligayrkesskadeförsäkringen vara skattepliktig. Som jag tidigare nämnt harstatsrådet i särskild ordning förordat förbättrade familjeförmåner frånden allmänna försäkringen. Den därvid föreslagna föräldrapenningen,sjukpenningen vid vård av sjukt barn samt de förstärkta vårdbidragen för svårthandikappade barn bör också omfattas av skatteplikten. Jag föreslår sålunda att bestämmelser om skattepliktinförs för berörda förmåner vid sjukdom, bams födelse, vård av handikappatbarn, arbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning. Härvid bör inkomsternahänföras till förvärvskällor enligt vad utredningen förordat. Det innebär altsjukpenning enhgt AFL och på grund av frivUlig försäkring enligt YFL samt smittbärarersättningbör hänföras till samma förvärvskälla, som den inkomst förmånen ersätter,hänför sig till. Föräldrapenning och vårdbidrag enligt AFL liksom sjukpenningfrån den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen och förmåner enligt övriga närslåendeersättningssystem bör utgöra intäkt av tjänst. Även dagpenning vidarbetslöshet, kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag bör hänförastill intäkt av tjänst. För dem som uppbär sjukpenning på grundval av blandad inkomslbör sjukpenningen delas upp på de olika förvärvskällorna. På deinkomstuppgifter som ligger till grund för bestämmande av sjukpenninggrundandeinkomst anges om inkomsten härrör från inkomst av anställning eher av annatförvärvsarbete. Anställningsinkomst läggs i botten. Inkomstslaget anges sedanpå de kontrolluppgifter som sänder ut tillinkomsttagarna. Dessa får i deklarationen redovisa sjukpenningen i denförvärvskälla den hänför sig till. Undantag från skatteplikten bör göras för sjukpenning frånhemmamakeförsäkringen och den frivilliga sjukpenningförsäkringen enligt AFLliksom för sjukpenning enligt AFL, YFL och närslående system som övergångsvisutgår på grund av förvärvsinkomst understigande . De förmåner jag härberört kommer alt utgöra A-inkomst, Ersättning som grundas på inkomst av annanfastighet utgör dock B-inkomst, De bör, liksom f, n, pension enligt AFL, vara skattepliktigai även för tid då inkomsttagaren inte varit bosatt här. Mitt förslag i detla hänseende föranleder ändring i 19 och53 §§ KL samt i anvisningarna lill 19, 21, 24, 28 och 32 §§ samma lag. Som chefen för framhållit i sinanmälan av förslag om sjukpenningförmånemas utformning finns även vid en beskatt-ning av sjukpenning utrymme för tilläggsförsäkringar av typ AGS (avtalsgruppsjukförsäkrmg).Denna försäkring har tekniskt konstraerats som en kapilalförsäkring. Utfallandebelopp är därför skattefria medan premien är avdragsgill bara inom ramen fördet s, k, sociala försäkringsavdraget på högst 250/. Utbetald ersättningfrån denna försäkring blir alltså skattefri. Genom särskild lagstiftning år1972 (prop, 1972: 77, 1973: 49 52 SkU1972: 27, rskr 1972: 191, SFS 1972: 254) har också förmån av fri AGS förlöntagare gjorts skattefri inom vissa gränser.