prop · FW0315 · 1973-12-31 00:00:00 — Dessa bestämmelser medger mindre omfattandeundantag från det upphovsrättsliga skyddet än vad u-landsprotokollet tillStockholmstexten gör. Sedan Paristexten trätt i kraft vUket ännu ej skett är det i princip inte tillåtet att ratificera eller ansluta sig till tidigaretexter av konventionen. Vad gäller Världskonventionen om upphovsrättresulterade i vissa ändringar i syfte att också inom ramenför tillämpningsområdet för denna konvention lösa utvecklingsländernasproblem. Lösningen överensstämmer i princip med den som antogs för Bernkonventionensdel. Paristexten av jämte bihangetrörande utvecklingsländerna samt den reviderade Världskonventionen om upphovsrätt jämte tilläggsprotokoll 1 och 2 torde i fransk och engelskversion jämte översättning till svenska få fogas vid statsrådsprotokollet idetta ärende som bilaga 1 och 2. Mot bakgrunden av den utvecklingsom sålunda skett på det internationella planet uppkommer frågan omratificering för svensk del av Paristexten av jämteu-landsbihanget och av den i reviderade Världskonventionen omupphovsrätt. Såvitt avser tillträde tUl denreviderade Världskonventionen om upphovsrätt och till de administrativabestämmelserna och slutbestämmelserna i samt u-landsbihangettill denna krävs inte några ändringar i den svenska lagstiftningen. Sådana blirdäremot nödvändiga vid ett tillträde till de materiella bestämmelsema avBem-konventionens Paristext. Som tidigare nämnts har de nyamaterieUa bestämmelserna i vilka antogs vidStockholmskonferensen oförändrade tagits in i Paristexten av denna konvention.Frågan om vUka ändringar i den svenska lagstiftningen som erfordras för attSverige skall kunna tillträda de nya materiella bestämmelserna har utretts aven arbetsgmpp inom , i det följande kaUad utredningen.Utredningen lade fram en promemoria (StencU Ju 1970: 1) medförslag till vissa ändringar i URL och FotoL samt i tUlämpnings-kungörelsen(1964: 107) till dessa lagar (TK), Förslaget i vad avser lagändringar torde fåfogas vid statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Utredningen harunder arbetets gång samrått med delegerade från , och ,Inget av dessa länder har ännu tillträtt de nya materiellakonventionsbestämmelserna. Efter remiss har yttranden över 1970 årsdepartementspromemoria avgetts av , hovrätten för ,Kungl, , , universitetskanslersämbetet,, forskningsbiblioteksrådet, , kommittén förtelevision och radio i utbildningen (), industriförbund.Svenska arbetsgivareföreningen, . som företrädare för , Svenska journalistförbundetoch . Fria litterära yrkesutövares centralorganisation(FLYCO) för egen del och som företrädare för delorganisationerna ,vetenskapliga och populärvetenskapliga författare,och ,KonstnärUga och litterära yrkesutövares sam-arbetsnämnd (KLYS), (), . Föreningen internationeUa musikbyrå () u.p. 1 ,professorn och professorn . ävenföreträtt de till anslutna organisationerna. Föreningen (Skåp) och u p. a. Svenska artisters och musikersintresseorganisation (), . ,vilka tre sistnämnda organisationer har avgett gemensamt yttrande. , AB Allmänna förlaget. FöreningenSveriges filmproducenter, , Svenska gmppen av the of the , ochSvenska fotografernas förbund. Universitetskanslersämbetethar vid sitt remissutiåtande fogat yttranden från rektorsämbetena viduniversiteten i , , , och , karolinskainstitutet, tekniska högskolan i , tekiuska högskola samthandelshögskolan i ävensom av rektorsämbetena infordrade yttranden,vid universiteten i och från vederbörande juridiskafakulteter, vid i från juridiska fakulteten samt frånutbildningsnämnderna inom samhällsvetenskapliga fakulteten vid universitetetsamt inom sektionerna för maskinteknik och kemi vid tekniska högskolan i ,vid i från samhällsvetenskapliga fakulteten samt vidtekniska högskolan i från sektionen för lantmäteri och frånöverbibliotekarien. har inkommit med vissasynpunkter. Nordiska departementsöverläggningar har ägt rum iOslo för behandling av bl, a, frågan om vUka ändringar sombör göras i den upphovsrättsliga lagstiftningen för tillträde till de nya materiellabestämmelserna i , har i sitt slutbetänkande(SOU 1967:28) Tryckfrihet och upphovsrätt behandlat ett annat problem som rörupphovsrätten, nämligen frågan om upphovsrätt tUl allmänna handlingar.Betänkandet innefattar förslag tUl ändrad lydelse dels av vissa bestämmelser iURL och FotoL, dels av 1 kap, 8 § TF, Förslaget torde få fogas vidstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Remissyttranden över betänkandet har avgetts avjustitiekanslern, , postverket , statensjärnvägar , statskontoret, universitetskanslersämbetet,, lantbruksstyrelsen, rikets allmänna kartverk, Sverigesgeologiska undersökning (SGU), statens provningsanstalt, statens institut förkonsumentfrågor, , , läromedelsutredningen,, lantmäteristyrelsen. (), (), akademikers centralorganisation (),(), . ben.Svenska journalistförbundet och , , FLYCO för egen del och som företrädare för och , vetenskapliga ochpopulärvetenskapliga författare. u, p, a.. Svenska musikförläggareföreningenu. p. a.. . somhelt anslutit sig till yttrandet av och . har vid sittremissutiåtande fogat yttranden från konsistorierna vid universiteten iUppsala, , , och , ,i , tekniska högskolan i och Chalmerstekniska högskola ävensom av konsistorierna vid universiteten i , Lundoch infordrade yttranden från vederbörande juridiska fakulteter samtav konsistoriet vid i infordrade yttranden frånöverbibliotekarien vid samt från medicinska, humanistiska,samhällsvetenskapliga och matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna. Den tidigare nämnda utredningen har mot bakgmndenav de inkomna remissyttrandena gjort en översyn av offentlighetskommitténsförslag. En av luftfartsverket ingiven framställning om upphovsrättsligtskydd för flygkartor m, m. har också beaktats under utredningsarbetet.Utredningens överväganden har redovisats i en framlagdpromemoria (StencU Ju 1969: 28) med förslag tiU vissa ändringar i URL och FotoLavseende upphovsrätten till allmänna handlingar. Förslaget torde få fogas vidstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 5. Jag anhåller nu att få ta upp dels frågan omSveriges tillträde till Paristexten av och till den revideradeVärldskonventionen om upphovsrätt, dels frågan om upphovsrätt till allmännahandlingar. 2 Huvuddragen i gällande rätt I 1 kap, URL finns bestämmelser om upphovsrättensföremål och innehåll. Den som har skapat ett litterärt eller konstnärligt verkhar upphovsrätt till verket (1 §). Olika exempel ges på verk som är föremål förrätten. I de tio följande paragraferna regleras rättens innehåll. I fråga omupphovsrättens praktisk-ekonomiska sida anges att upphovsmannen i princip ägeruteslutande rätt att förfoga över verket genom att framställa exemplar av dettaoch genom att göra verket tillgängligt för allmänheten (2 §). Beträffandeupphovsmannens ideella och personliga intressen föreskrivs att upphovsmannenskall anges i överensstämmelse med vad god sed kräver, när exemplar av verketframställs eller verket görs tillgängligt för allmänheten. verkinte får ändras eller göras tillgängligt för aUmänheten i sådan form eller isådant sammanhang som är kränkande för upphovsmannen (3 §). Densom översätter eller bearbetar ett verk eller överför det till annanlitteratur- eller konstart har upphovsrätt till verket i denna gestalt. Han fårdock inte förfoga däröver i strid mot upphovsrätten till originalverket (4 §). Iolika hänseenden knyter lagen särskilda rättsverkningar tiU att ett verkoffentiiggörs eller utges. I lagen har därför tagits in en definition av dessabegrepp. Ett verk anses offentiiggjort, när det lovligen har gjorts tillgängligtför allmänheten och det anses utgivet när exemplar därav lovligen har förts ihandeln eller på annat sätt blivit spridda till allmänheten (8 §). I fråga omallmänna handlingar gäller som huvudregel att handlingar som har upprättatshos myndighet inte är föremål för upphovsrätt (9 §). Upphovsmannens principiella ensamrätt att förfogaöver verket har emellertid inte kunnat upprätthållas undantagslöst. 1 2 kap.URL finns regler som i olika avseenden inskränker upphovsrätten till förmån förhuvudsakligen religiösa, kulturella eller i övrigt samhälleliga ändamål.Flertalet av dessa inskränkande regler kan bara tillämpas på verk som haroffentiiggjorts eller, i andra fall, utgetts. I de flesta av de situationersom nämns i 2 kap. kan verk nyttjas fritt utan upphovsmannens samtycke. Så ärfaUet exempelvis beträffande den s. k. citaträtten (14 § första stycket),pressens lånerätt (15 § första stycket) och rätten att ta med verk i radio-,televisions- eUer filmreportage (21 §). Samma är förhållandet beträffande denunder vissa förutsättningar medgivna rätten tUl ljudupptagning inomundervisningsverksamhet (17 §), rätten att frånsett uthyrning tillallmänheten av noter sprida och offentligt visa exemplar av utgivet verk (23§) och den härmed i huvudsak likartade regeln beträffande konstverk (25 §). I några fall har upphovsmannen rätt till ersättningför det nyttjande som kan ske utan hans samtycke. Som exempel kan nämnas denersättningsrätt som tUlkommer upphovsman vid ett sådant nyttjande av hansverk, som under vissa förutsättningar medges i samlingsverk till bruk vidgudstjänst eller undervisning (16 §) och då dikter används som sängtexter (19 §första stycket). För vissa fall har bestämmelsema utformats så, attett fritt nyttjande av verket kan omintetgöras genom att upphovsmannenmeddelar förhandsförbud. Sålunda gäller pressens lånerätt inte om förbud moteftertryck är utsatt och rätten att använda dikter som sångtexter bortfallerom förbud däremot meddelas vid utgivandet. De nu angivna bestämmelserna är i stort settbetingade av samhälleliga intressen. Lagen innehåller emellertid också enbestämmelse som inskränker upphovsmannens rätt tUl förmån för enskilt bruk somgäller framstäUningav enstaka exemplar av ett offentiiggjort verk (11 §). I 3 och 4 kap, URL gesregler om upphovsrättens övergång och om dess giltighetstid. I sistnämndahänseende gäller i princip en skyddstid intUl utgången av femtionde året efterupphovsmannens dödsår (43 §). I 5 kap. URL finns regler om vissa rättighetersom är besläktade med upphovsrätten. Bestämmelser finns sålunda om skydd förutövande konstnärer (45 §), för framställare av grammofonskivor och andra ljudupptagningar(46 §) och för radio- och televlsionsföretag (48 §). Vidare finns enspecialregel om skydd för den som har framställt katalog eller dylikt arbete(49 §). I 6 kap. URL finns bl. a. regler om förbud mot attåterge verk på sätt som kränker den andliga odlingens intressen (51 §). finns regler om bl. a. ansvar och ersättningsskyldighet, 8 kap, URL innehåller bestämmelser om lagenstillämpningsområde. Huvudprincipen beträffande upphovsrätten är att lagen ärtillämplig på verk av den som är svensk medborgare eller som annars har viss ilagen närmare angiven anknytning till samt på verk som först harutgetts i (60 §), Beträffande de närstående rättigheterna i 5 kap, URLgäller som huvudprincip att lagen tUlämpas på framförande, ljudupptagning ochradio- och televisionsutsändning som äger mm i . För andra fall än demsom omfattas av de nu nämnda principerna gäller att skyddet kan, underförutsättning av ömsesidighet, utsträckas genom föreskrifter av Kungl. Maj:t(62 §). Så har skett i viss omfattning genom tillämpningskungörelsen tiU URLoch FotoL (TK). I anslutning tUl gäller sålunda principielltURL:s skyddsregler i fråga om exempelvis verk av utländsk upphovsman som försthar getts ut i annat unionsland och beträffande outgivet verk av medborgare isådant land (1 § 1 mom. TK). Skydd enligt URL gäller i princip också för verksom omfattas av Världskonventionen om upphovsrätt (2 § 1 mom. TK). Fotografisk bild är inte föremål för upphovsrättenligt URL. I stället gäller bestämmelserna i . Rätten tUl fotografiskbild förutsätter, till skiUnad från upphovsrätten tiU andra slag av bUder,inte att bilden kan betecknas som ett verk. Den som har framställt fotografiskbild har som regel uteslutande rätt att genom fotografi, tryck, teckning ellerannat förfarande framställa exemplar av bUden och att visa den offentligt (1§). Rätten tiU fotografisk bild innefattar också vissa ideella moment (2 §).Skyddstiden är i regel från det år då bilden framställdes. Har bildenkonstnärligt eller vetenskapligt värde, s. k. kvalificerat fotografi, gällerdock samma skyddstid som om bUden hade varit skyddad enligt URL (15 § FotoL). Vad gäller upphovsrätt till allmänna handlingar äratt märka att det enligt TF står varje svensk medborgare fritt att, mediakttagande av de bestämmelser som i förordningen är meddelade till skydd fören- skildrätt och allmän säkerhet, i tryckt skrift yttra sina tankar och åsikter,offentliggöra allmänna handlingar samt meddela uppgifter och underrättelser ivad ämne som helst (1 kap. 1 §). Varje svensk medborgare skall äga fritillgång tUl allmänna handlingar med de inskränkningar som är angivna i den s.k. sekretesslagen (2 kap. 1 §). AUmänna handlingar är alla hos stats- ellerkommunalmyndighet förvarade handlingar, vare sig de har inkommit tillmyndigheten eller blivit upprättade där. Vad i 2 kap. sägs om handling skalläven avse karta, ritning eller bild (2 kap. 2 §). Särskilda definitioner ges påbegreppen stats-och kommunalmyndighet (2 kap. 3 §). I TF finns ett förbehåll om den rätt som tillkommerupphovsman till litterärt eller konstnärligt verk eller framställare avfotografisk bild. Förbud gäller mot att återge litterärt eller konstnärligtverk på ett sätt, som kränker den andliga odlingens intressen. Om detta gäUervad i lag föreskrivs (1 kap. 8 §). Med hänvisningen åsyftas URL och FotoL. Beträffande handlingar som är upprättade hosmyndighet gäUer som tidigare nämnts, att de som regel inte är föremål förupphovsrätt. Sådan kan dock göras gällande till officiell karta som ärupprättad inom vissa särskilt angivna myndigheter (9 § URL). Övriga allmänna handlingar omfattas däremot somregel av upphovsrätt. Denna är dock inskränkt genom en föreskrift att vad sommuntiigen eller skriftiigen anförs inför myndighet eller i statlig eller kommunalrepresentation eller vid offentlig överläggning i allmänna angelägenheter fåråterges utan upphovsmannens samtycke (24 § URL). Från denna föreskrift finnsemellertid i sin tur vissa undantag. Bestämmelsen i 24 § URL syftar i förstahand på handlingar som har getts in till myndighet av enskilda. FotoL innehåller inte någon särskUd regel omallmänna handlingar. Härav torde följa att rätt enligt denna lag kan görasgäUande tiU fotografisk bUd som utgör allmän handling, vare sig den harupprättats hos eller kommit in tUl en myndighet. 3 Ratificering av Bernlconventionens Paristext och den revideradeVärldskonventionen om upphovsrätt 3.1.1.1De materiella bestämmelserna (art. 120) Vid gjordes åtskilligaändringar i Bernkon-ventionens materiella bestämmelser, upptagna i art. 120. Idet följande lämnas en redogörelse för de nya bestämmelserna och derasförhållande till Brysseltexten av vUken f. n. är bundet. förutnämnts har bestämmelserna i oförändrat skick tagits in i Paristexten, Förenkelhetens skull hänvisas i fortsättningen bara till Paristexten, I art. 1, som är likalydande i Brysseltexten ochParistexten, föreskrivs att de länder för vilka konventionen gäller bildar enunion för skydd av upphovsmännens rättigheter. innehåller i båda texterna en definitionav uttrycket litterära och konstnärliga verk. Uttrycket innefattar enligtartikeln alla alster på det litterära, vetenskapliga och konstnärliga området,oavsett på vilket sätt och i vilken form de kommit till uttryck, I artikeln gesexempel på olika verk som omfattas av definitionen, I Paristexten har denändringen gjorts i förhållande till Brysseltexten att med filmverk harlikställts verk som "kommit tiU uttryck" (i stället förBrysseltextens snävare "tiUkommit") genom ett med kinematografilikartat förfarande. På samma sätt har med fotografiska verk likstäUts verk somkommit till uttryck genom ett med fotografi likartat förfarande. Vidare harskyddet utvidgats till att omfatta även ofixerade koreografiska verk och pantomimer. Art. 2.2. är ny och innehåller att unionsländernakan föreskriva att litterära och konstnärliga verk eller en eller flera grupperav verk inte skall åtnjuta skydd om de inte tagits upp på ett materielltunderlag. Art. 2.3. i Paristexten (art. 2.2. i Biysseltexten)innehåller att översättningar, bearbetningar, musikaliska arrangemang ochandra omarbetningar skyddas som originalverk. I art. 2.4. i Paristexten ges unionsländerna rättatt i sin lagstiftning bestämma vilket skydd som skall tUlkomma officiellatexter på lagstiftningens, förvaltningens och rättskipningens område samtofficiella översättningar av sådana texter. Motsvarande bestämmelse 1 art. 2.2.1 Brysseltexten omfattar bara översättningar av officiella texter av rättsligeller administrativ art. Art. 2.5. i Paristexten som föreskriver skydd församlingar av verk och art. 2.6. i samma text, där det sägs att de i art. 2.nämnda verken åtnjuter skydd i alla unionsländer, är likalydande medBrysseltexten (art. 2.3. och 2.4. I art. 2.7. i Paristexten (art, 2.5. iBrysseltexten) ges unionsländerna rätt att i den interna lagstiftningenfastställa tillämpningsområdet för lagar om verk av brukskonst samt omindustriella mönster och modeUer. I art. 2.8. undantas från skydd enligtkonventionen nyhetsmeddelanden och vanliga tidningsmeddelanden. Artikelnmotsvaras i Brysseltexten av art 9.3. Art. 2bls i konventionen innehåller regler om skyddför tal, föredrag och hknande verk. I art. 2 bis. 1., som är likalydande iBrysseltexten och Paristexten, ges unionsländerna rätt att från skydd enligtart. ellerdelvis undanta politiska tal samt anföranden inför rätta. 2.innehåller i Brysseltexten en bestämmelse enligt vilken det förbehållsunionsländernas lagstiftning att bestämma de villkor under vUka föredrag, tal,predikningar och andra verk av samma art får återges i pressen. I Paristextenhar predikningar uteslutits och det villkoret har tillfogats att anförandetmåste ha framförts offentiigt Inte bara återgivande i pressen utan ocksåradiosändning, trådöverföring till allmänheten och offentligt framförandeomfattas vidare av bestämmelsen enligt Paristexten. Slufligen har tUlagts attnyttjandet skall vara rättfärdigat av det informationssyfte som avses. 3. är likalydande i Brysseltexten och Paristexten och ger upphovsmannenensamrätt att föranstalta om samlingar av verk som avses i artikeln. Art. 3 i Paristexten innehåUer regler omanknytningsmoment som skall föreligga för att skydd skall åtnjutas enligtkonventionen. Enligt Brysseltexten (art, 4) gäller i detta hänseende attupphovsman som tUl-hör unionsland åtnjuter skydd för icke publicerade verk ochverk som först har publicerats i unionsland. Skydd åtnjuts alltså inte för verksom först har publicerats utanför unionen och detta även om upphovsmannentUlhör unionsland. Vid preciserades de angivnareglerna på en del punkter. Anknytningsmomenten utvidgades i vissa hänseendenoch bestämmelserna omgrupperades. Den viktigaste nyheten består i att upphovsmansom är medborgare i unionsland alltid åtnjuter skydd för sitt verk, och dettaäven om verket först ges ut utanför unionen. Art. 3.1. i Paristexten innehåller som huvudregelatt upphovsmän som tUlhör ett unionsland åtnjuter skydd enligt konventionen förverk vare sig verket har publicerats eller ej. Upphovsmän som Inte tUlhörunionsland åtnjuter skydd för verk som de först publicerar antingen iunionsland eller i unionsland och land utanför unionen. I art. 3.2.jämstäUs vid tillämpningen av konventionen upphovsman som inte tUlhörunionsland men som har sin vanliga vistelseort i sådant land med upphovsman somtUlhör detta land. Art. 3.3. i Paristexten innehåller en definition avpublicerade verk ("oeuvres publiées"). Enligt Biysseltexten (art.4.4.) avses i princip med "ceuvres publiées" verk som är utgivna("editées") oberoende av det sätt på vUket de särskUda exemplaren harframställts. En fömtsättning är dock att exemplaren i tillräckligt antal gjortstiUgängUga för allmänheten. Definitionen har ändrats i vissa hänseenden i dennya texten. För att ett verk skall anses publicerat räcker det inte med att detär utgivet utan dessutom krävs att utgivningen har skett med upphovsmannenssamtycke. Vidare har uttrycket "i tillräckligt antal" exemplarändrats så att exemplaren skall ha "gjorts tillgängliga på sådant sättatt, med beaktande av verkets art, allmänhetens rimliga behov blirtUlfredsställt", Enligt art. 3.4. i Paris- texten,som motsvaras av art, 4.3, sista meningen i Brysseltexten, anses ett verkpublicerat i flera länder om det har utkommit i två eller fleraländer efter dess första publicering. Art. 4 i Paristexten innehåller speciella regler omanknytningsmomenten när det gäller fUmverk, bjggnadsverk och verk av grafiskeller plastisk konst som utgör del av byggnad. Även om inte vUlkoren i art, 3är uppfyllda åtnjuts skydd enligt konventionen för filmverk under förutsättningatt verkets producent har sitt säte eller sin sedvanliga vistelseort i ettunionsland, för byggnadsverk om det är uppfört i unionsland och för denyssnämnda konstverken om de utgör del av bygg nad som är belägen iunionsland. Regeln om filmverk saknar motsvarighet i Brysseltexten, medanreglerna för de övriga verken utgör en utvidgning av en föreskrift iBrysseltexten (art 4.5.) som dock bara har till syfte att fastställa hemland ifall då skydd åtnjuts enligt nationalitetskriteriet. Bestämmelser om skyddets omfattning finns i art. 5i Paristexten. I Brysseltexten är motsvarande regler fördelade på art. 4, 5 och6. I art. 4 regleras skyddet för upphovsman tillhörande unionsland när detgäller opublicerade verk eller verk som han först publicerar i unionsland.Principen är enligt art. 4.1. att upphovsman i annat unionsland än verketshemland, varmed avses det land där verket först publicerades, resp. om verketinte publicerats, det land som upphovsmannen tillhör, åtnjuter s. k. nationellbehandling, dvs. samma rättigheter som landets egna upphovsmän, samt derättigheter som är särskilt föreskrivna i konventionen (minimirättigheter).Art. innehåller principerna om det automatiska skyddet, dvs. atträttigheterna är oberoende av formaliteter, och om det oberoende skyddet dvs.att rättigheterna åtnjuts oberoende av om skydd finns i verkets hemland. 1 art5 bestäms omfattningen av det skydd som upphovsman tillhörande unionslandåtnjuter i annat unionsland, där verket först publicerades, dvs. Upphovsmannen skall där åtnjuta nationell behandling. Art. 6 behandlarskyddet för upphovsman som inte tillhör unionsland men som först publicerarverk i sådant land. Upphovsman skaU i det land där den första publiceringensker åtnjuta nationell behandling och i andra unionsländer de minimirättighetersom konventionen föreskriver, I den nya konventionstexten har bestämmelsernadisponerats om bl, a, med hänsyn till att som nämnts tiUämpningsområdet förkonventionen utvidgats så att medborgarskap i unionsland alltid medför skyddoavsett var verket först publicerats, I art. 5.1. i Paristexten finns en generell regelom skyddet i annat unionsland än verkets hemland. Upphovsmännen tUlförsäkras isådant land dels nationell behandling, dels därutöver de rättigheter som särskilttillkommer dem i kraft av konventionen, dvs, vissa minimirättigheter. i Paristexten innehåller principerna om det automatiska skyddetoch om det oberoende skyddet (art. 4.2. i Biysseltexten). Art. 5.3. behandlarskyddet i verkets hemland. Detta skydd bestäms av den inhemska lagstiftningen.Om upphovsmannen inte tillhör detta land, skall han dock där ha sammarättigheter som inhemska upphovsmän, dvs. Art. 5.4. iParistexten innehåUer definitioner av verks hemland. Bestämmelserna härom iBrysseltexten (art. 4.3. och 4.5.) har ändrats i vissa hänseenden väsentiigenberoende pä att konventionens tUlämpningsområde utvidgats. Enligt Paristextengäller i huvudsak följande reglering. För verk som först publicerats iunions-land är detta land hemland.