prop · FW0347 · 1973-12-31 00:00:00 — förordar att den föreslagnabegränsningen får avse varje barn i stället för familjen. Försäkringsdomstolen finner begreppet familj oklart. Detbör enligt domstolen särskilt beaktas all samboendeförhållandena kan växlaunder ett och . 4.4 Vårdbidrag för svårt handikappat bam Kommitténs förslag att vårdbidraget skall höjas, beskattasoch göras ATP-grandande tillstyrks av , barnslugeulredningen,länsstyrelserna i och , kommunförbundet, TCO, SR,LRF, , kommunens styrelse i , , ,, samt demokratisk samling. framhåller att det är angelägelatt rätlen till vårdbidrag vidgas till flera grapper och att den inomriksförsäkringsverket pågående utredningen leder fram till att man fårmöjlighet att bevilja t, ex, halvt vårdbidrag. Synpunkter på bidragskretsen och 1 saml Nr 47 Prop.1973: 47 34 fråganom graderat vårdbidrag anläggs också av , barnsiugeutredningen,TCO och kommunens styrelse i . Förslaget att vårdbidragetskall omprövas en gång kritiseras av några remissinstanser.Socialstyrelsen anser att omprövningen bör ske med hänsyn tillden allmänna förutsättningen alt barnet har behov av särskild tillsyn och vårdunder avsevärd tid, I särskilda fall, t. ex. när handikappet är av tillfälligart, bör dock prövningen kunna ske . har enliknande syn och föreslår att huvudregeln vid kontrollen av vårdbidragetsvaraktighet bör vara att den görs och vid speciella skäl varjeår. Stats kontoret anser att bestämmelsen bör utformas så att omprövning av vårdbidragetkan ske med det intervall anser erforderligt. Försäkringskasseförbundeiföratsätter alt den föreslagna årliga prövningen kommer att ske i form av efterkontrollmed föredragning i pensionsdelegation endast i de fall då barnets tillståndförändrats, eftersom en annan ordning skulle bli administrativt betungande. har överarbetat ett av pensionsförsäkringskommittén tidigareframlagt förslag om förbättringar av barnpensionerna inom folkpensioneringen.Det nya förslaget har tillstyrkts av , , , ochkommunstyrelserna i och . Försäkringsdomstolen ochriksförsäkringsverket efterlyser en närmare precisering av vilka änkepensionersom skall få inverka på barnpensionsbeloppets storlek. Det måste anges ommoderns eller annan persons änkepension avses liksom vilken änkepension som ärrelevant, exempelvis den pension som uppbärs efter fadern till gemensamt barn,vilket med att modem bhvit berättigad till änkepension får bampensionefter fadern. Om änkan och bamet inte sammanlever kan bampensionen ändå kommaatt stanna vid ett belopp motsvarande av basbeloppet. När den efterlevandeföräldern inte har den rättsliga vårdnaden om barnet och bidragsförskott inteutgår enär bidrags-berättigat subjekt inte finns bör garantinivån vara densammasom för föräldralöst barn, dvs, av basbeloppet. Dessaremissinstanser erinrar även om att den föreslagna åldershöjningen från 16till för rätt till barnpension medför att sådan pension kan komma attutgå med änkepension eller förtidspension och att bestämmelsen i 10kap, 4 § andra stycket AFL bör ändras att omfatta även bampension. Kommitténs förslag attåldersgränsen för barnpension skall höjas från 16 till tillstyrks ellerlämnas utan erinran av , försäkringsdomstolen,, , och kommunstyrelsen i och Munkfors.TCO förordar samma åldersgräns Prop.1973: 47 35 somf, n, finns inom tilläggspensioneringen och pensionsreglemenlen för statiigtoch kommunalt anställda, dvs. uttalar att detskulle vara naturligt att åstadkomma en samordning även med åldersgränsen för bampensioninom tilläggspensioneringen. Familjepolitikenmåste formas mot bakgrund av den pågående samhällsutvecklingen. Den måste tahänsyn lill det ständiga växelspelet mellan familjepoliliken, familjernaslevnadsmönster och samhällsutveck-hngen i stort. finns det storaskillnader mellan mäns och kvinnors villkor i arbetslivet och samhället skillnader som delvis går tillbaka på skillnader i fördelningen avarbetsuppgifterna i hemmet. Ett viktigt mål för familjepolitiken är attåstadkomma en utveckling som medför ökad jämställdhet meUan män och kvinnor.Detta fordrar ett samspel mellan politiska insatser på samhällslivels olika områden.Reformer av skilda slag medverkar lill en sådan utveckling. Arbetsmarknadspolitikenhar således inriktats på att ge varje vuxen människa möjlighet till enproduktiv sysselsättning. Utbildningsmöjligheterna har ökats kraftigt ochnästan alla ungdomar oavsett kön skaffar sig numera en ordentligyrkesutbildning för att delta i arbetslivet. Skattesystemet har ändrats så attutgångspunkten numera i princip är att varje vuxen man eller kvinna, gifteller ogtft skall försörja sig själv. Särskilt de unga familjerna finner deti dag naturligt att båda föräldrarna förvärvsarbetar. Tvåförsörjarfamiljen blirett allt vanligare familjemönster. Avbrotten i förvärvsverksamheten när barnenär små tenderar att förkortas. Idirektiven för den tillsatta delegationen för jämställdhet mellan mänoch kvinnor framhålls bl, a. att den arbetsfördelning mellan män och kvinnorsom nu präglar samhället låser fast såväl män som kvinnor i skilda roller ochförsvårar en fri personlig utveckling. Kraven på jämställdhet gäller därförinte endast förändringar av kvinnornas villkor utan också av männens.Förändringen avser bl. a, för kvinnornas del ökade möjligheter altförvärvsarbeta och för männens del möjligheter att ta ökat ansvar för barnen.Statsmakterna mäste genom åtgärder på samhällslivets olika områden ta aktiv deli arbetet på alt förändra såväl männens som kvinnornas ställning. undersökningar visar att barnfamiljerna har haften något snabbare realinkomstökning än bamlösa inkomsttagare. Samhällets stödtill bamfamiljema har i sin tur ökat snabbare, i fast penningvärde räknat, änbarnfamiljernas real- 1973: 47 36 inkomster.Kommittén visar att betydelsefulla förändringar har ägt ram i stödetsinriktning. Familjestödet har förskjutits från skattelättnader till kontanlstödoch har inriktats mer direkt på barnen, medan föräldrarna alltmer betraktas somjämställda individer. som det förstärkta konlantstödet har fått enstarkare inkomslut-jämnande prägel, har ökade resurser ställts till förfogandeför barnomsorger i form av daghem och annan social service för barnfamiljerna. Samhälletsstöd till barnfamiljerna måste fortlöpande omprövas och vidareutvecklas. Enaktiv familjepolilik behövs för alt främja ökad jämställdhet mellan bam medolika uppväxtmiljö, mellan inkomslsva-ga och inkomststarka grupper avbarnfamiljer och mellan män och kvinnor. Fortsatta förstärkningar av detekonomiska stödet, främst till de grupper av barnfamiljer och i de skeden underen barnfamiljs livscykel när behoven är störst, är motiverade både förföräldrarnas och för barnens del. Den ökade förvärvsverksamheten bland giftakvinnor förbättrar familjernas ekonomi, som den medför behov av samhälletsinsatser i form av dels utbyggd barnomsorg, dels kompensation förinkomstbortfall i de situationer då en av föräldrarna måste stanna hemma föratt ta vård om bamen, Familjepoliliken skall möta dessa behov och inom denramen medverka till jämställdhet mellan föräldrarna. De betänkanden som förraåret lades fram av familjepolitiska kommittén och barnsiugeutredningen ger engod grundval för en familjepolitik med denna inriktning. har i sitt slutbetänkande (SOU 1972: 34) Familjeslöd lagt fram ettomfattande program för en utbyggnad av det ekonomiska stödet lillbarnfamiljerna. Kommittén har påvisat den ekonomiska betydelsen för familjen avatt båda föräldrarna får möjlighet att förvärvsarbeta. a. med hänsynhärtill har kommittén starkt understrukit vikten av en fortsalt snabb utbyggnadav samhällets barntillsyn. Det ekonomiska stödet inom familjepolitikens rambör enligt kommitténs mening i huvudsak ta sikte på barnens försörjning ochinte på försörjningen av en hemmavarande förälder. Endast i särskildasituationer bör ett stöd lämnas som ger en viss kompensation för bortfallet avden ena förälderns arbetsinkomst. allmänna överväganden om familjestödet får instämmande av flertaletav de myndigheter och organisationer som vid remissbehandlingen yttrat sighärom. Jagvill för egen del särskilt betona kommitténs konstaterande att det bästaekonomiska stödet till en barnfamilj är att båda föräldrarna får möjlighet attförvärvsarbeta, ett förhållande som kommittén belyser med såväl individuellaexempel som samhällsekonomiska kalkyler. Det är föräldrarnas inkomster som ärgrandvalen för barnfamiljernas ekonomi, Konlantstödet kan inte annat än isärskilda situationer läggas så högt att dess betydelse för familjensförsörjning kommer i 1973: 47 37 närhetenav vad en förälders arbetsinkomst betyder för familjeekonomin. Motden bakgrunden och med hänsyn till barnens behov instämmer jag också ikommitténs bedömning att en fortsalt snabb utbyggnad av samhällets barnomsorgär minst lika viktig som en ytterligare förstärkning av konlantstödet lillbarnfamiljerna. Utbyggnaden av barnomsorgen är också ett viktigt led i arbeletpå alt skapa jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet. Antalet platseri barnstugor och kommunala familjedaghem för barn med förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar har ökat från ca 37 1967 till ca 116 000 innevarandeår. De statliga insatsema på detla område har ökat kraftigt . Enbetydande höjning av statsbidragen till barnstugor genomfördes senast den 1januari 1972, För att ge kommunerna ökade möjhgheter till en fortsatt snabbutbyggnad av bamstugeverk-samheten föreslås i årets statsverksproposilion (prop,1973: 1 bil, 7, punkterna D 2 och 3) en ytterligare kraftig höjning avdriftbidragen lill daghem och fritidshem från saml en höjningav anordningsbidragen redan från , Barnslugeulredningens belänkande,som remissbehandlats, skall bilda underlag för det fortsattareformarbetet på detta område. Avsikten är all en proposition omförskoleverksamhetens utbyggnad, organisatoriska utformning m, m, senare skallläggas fram till årets riksdag, Isitt fortsatta arbete skall barnslugeulredningen behandla frågan omfritidsverksamhet för barn i skolåldern samt vissa frågor beträffandepersonalbehov och personalutbildning för barnstugeverksamhe-len. framhåller emellertid också att del i vissa situationer i regel ärofrånkomligt alt en av föräldrarna stannar hemma för att ta hand om barnen. Detgäller främst i samband med barns födelse, när barn är sjuka och när svårthandikappade barn vårdas i hemmet. För dessa situationer föreslår kommittén ettväsentligt förbättrat slöd som lar sikte på att i väsentlig mån ersättabortfallet av en förälders arbetsinkomst. Det allmänna stödet under barnens uppväxttidbör enligt kommitténs och det stora flertalet remissinstansers mening inledifferentieras efter barnets ålder. Förstärkningar av del fortlöpande konlantstödetbör inriktas på familjer med lägre inkomster oavsett barnens ålder. Detsärskilda stödet till enförälderfamiljerna bör syfta lill att ersätta den andreförälderns försörjningsinsats för barnet och alltså inte inriktas på den vårdnadshavandesegen försörjning. Pågrundval av dessa allmänna överväganden presenterar kommittén ett omfattandeprogram för en utbyggnad av familjestödet, där de båda tyngsta posterna avserförstärkta bostadstillägg och en föräldraförsäkring som tar sikte på de typerav inkomstbortfall som jag nämnt. 1973: 47 38 Kommitténberäknar den sammanlagda årskostnaden för att genomföra förslagen till drygt900 milj, kr, och framhåller alt det inle kan anses realistiskt att på en gånggenomföra en förstärkning av familjestödet av denna omfattning. Kommittén harpresenterat förslagen som ett treårsprogram för utbyggnad av del ekonomiskastödet tih barnfamiljerna. Jagfinner det angeläget att redan från genomföra flera viktigadelar av de förbättringar av det ekonomiska familjestödet som föreslagils ifamiljepolitiska kommitténs betänkande. Enkraftig förstärkning av bostadstilläggen till bamfamiljer genomfördes den 1april 1972. Den reformen kan, som kommittén framhåller, till större delen sessom ett tidigareläggande av en utbyggnad som eljest skuUe ha föreslagils frånkommitténs sida i dess slutbetänkande. Årets slalsverksproposition (bil. 7, p.C 3) innehåller förslag att stats-kommunala bostadstillägg införs även förlåginkomsttagare utan barn och att bostadstilläggen för vissa ensamstående med bamförbättras. Dereformer som jag här kommer alt förorda gäller förbättrade familjeförmåner inomden allmänna försäkringen. Reformerna innebär i korthet följande. 1) Moderskapsförsäkringen görs omtill en föräldraförsäkring med garantinivå under en lid av ianslutning lill barnets födelse. Garantinivån skall innebära ett grundläggandeförsörjningsskydd i form av en föräldrapenning oberoende av inkomsl. TiUförsäkrade med rätt till högre sjukpenning än garantinivån skallföräldrapenningen utgå med belopp motsvarande sjukpenningen. För tiden eflerbarnets födelse får föräldrarna själva avgöra vem av dem som skall stannahemma och därvid uppbära föräldrapenning. Föräldrapenningen skall liksomsjukpenningen utgöra skattepliktig inkomst och blir också ATP-grundande. 2) Rätt till sjukpenning införsför förälder som behöver stanna hemma för att ta vård om sjukt barn och förfader som behöver ta vård om äldre bam i samband med alt ytterligare barn födsi familjen. 3) Vårdbidraget för svårthandikappade bam höjs till samma nivå som förtidspensionen inomfolkpensioneringen. Förmånen bhr skattepliktig och ATP-grundande för denförälder som vårdar barnet. 4) Barnpensionerna förbättras ochkommer därigenom att stämma bättre överens med de förmåner som utgår i form avbidragsförskott. Barnpension från folkpensioneringen skall utgå med engarantinivå på av basbeloppet med avräkning mot barnpension från ATP och änkepension.Åldersgränsen för barnpension från folkpensioneringen höjs från 16 till . Reformernabör som nämnts träda i kraft . Dessa reformer beräknasmedföra en kostnadsökning för den allmänna försäkringen med ca 275 milj. kr.för helt år. Prop.1973: 47 39 deförslag rörande bostadstilläggen och bidragen lill barnstugorna som redovisatsi årets statsverksproposilion omfattar de till årets riksdag framlagdafamiljepolitiska reformerna därigenom en kostnadsökning på ca 450 milj. kr. omåret utöver de automatiska kostnadsökningar som följer av tidigareriksdagsbeslut. Deförbättrade familjeförmåner jag har nämnt föranleder ändringar i lagen omallmän försäkring. Vissa ändringar i lagarna om bidragsförskott och om förbud molavskedande i anledning av äktenskap eller havandeskap bör också göras ianslutning härtill. Jagövergår nu till det närmare innehållet i de här nämnda reformförslagen. Samhälletskontanta stöd vid barns födelse består f. n. av moderskapspenning och lilläggssjukpenning,Moderskapspenningen utgörs av ett engångsbelopp på , vid enkelbörd,vilket motsvarar grundsjukpenning . Tilläggssjukpenning utgårunder högst till kvinnor som gör avbrott i förvärvsarbete och motsvararsjukpenningen vid sjukdom med avdrag för grundsjukpenningen. har framhållit att frågan om ett inkomstbortfall i samband med barnsfödelse tidigare betraktades som ett mindre problem då det i regelansågs självklart all mannen var huvudförsörjaren och då det var relativtovanligt att gifta kvinnor hade förvärvsarbete. Det var då snarare giftermåletän barnens födelse som gjorde att kvinnan avbröt sitt förvärvsarbete, I dagdäremot torde fierlalet familjer, särskilt i lägre åldrar, betrakta det somnormalt att även kvinnan förvärvsarbetar med ett eller flera uppehåll närbarnen är små. Dessa uppehåll tenderar att förkortas. Det är enligt kommitténsmening i dagens läge riktigast att utgå från att perioden i samband med ochnärmast efler barnets födelse praktiskt taget alltid måste innebära att en av föräldramagenom att stanna hemma går miste om en arbetsförtjänst. Vidare bör man inteutgå från att det alltid skall vara modern som tar vård om barnet. Dettaresonemang har fått omfattande slöd vid remissbehandlingen. Jagansluter mig lill kommitténs här återgivna synpunkter. Del torde slå klart atttiden i samband med barns födelse då en familj måste leva på en av föräldrarnasinkomster i vissa fall medför ekonomiska påfrestningar. Det nuvarandeekonomiska skyddet är sålunda otillräckligt för bl, a, kvinnor som nio månaderföre barnets födelse inte kommit ut i förvärvslivet på allvar, I särskilt höggrad torde detta gälla för många ensamstående mödrar. Kommitténs undersökningarvisar också alt det sär- 1973: 47 40 skiltbland de ensamslående föräldrarna finns många som upplevt den ekonomiskasituationen i samband med bamets födelse som besvärlig. Det finns också mångakvinnor som inle hunnit eller kunnat gå ut i förvärvsarbete igen efter entidigare barnafödelse. Det är enligt min mening en angelägen uppgift allförslärka stödet vid barns födelse särskilt för dessa grupper, Kommitténhar understrukit alt den nuvarande moderskapsförsäkringen uppvisar en storspännvidd i fråga om stödets nivå. Tilläggssjukpenningen får anses ge enrelativt tihfredsslällande ersättning för inkomstbortfallet åt de mödrar somvar yrkesverksamma vid havandeskapsperiodens början och hade ett någorlunda välavlönatarbete. De kvinnor som på grund av studier eller av annat skäl inle nio månaderföre förlossningen var placerade i sjukpenningklass som berättigar till tihäggssjukpenningfår däremot endast moderskapspenningen på . Också de som har mycket lågtilläggssjukpenning får en relativt liten ersättning under den sexmånadersledighetde formellt har rätt till. Skillnaderna i det slöd moderskapsförsäkringen gerolika grupper av mödrar är alltså mycket stora. Kommitténhar av dessa skäl föreslagit att det ekonomiska stödet vid bams födelse skallinnefatta en garantinivå i form av en dagersättning som i denna situationutgår till alla oberoende av inkomst och tidigare förvärvsarbete. Detta stödavses utgöra ett väsenthgt bidrag till den hemmavarande föräldernsförsörjning. Om föräldern har högre sjukpenning föreslås föräldrapenningen utgåmed detta belopp. Förslagetom en garantinivå för föräldrapenningen har godtagits av samtliga remissinstanser.Jag vill för egen del ansluta mig till förslaget. Härigenom kommerersättningen vid barns födelse att innefatta ett grundstöd som ulgår tih alla,oberoende av inkomst och tidigare förvärvsarbete. Garantinivånbör bestämmas som ett fast belopp per dag. Kommittén har med utgångspunkt inuvarande syslem med obeskattade förmåner inom sjukförsäkringen förordat attnivån bestäms till . har därefter i belänkandet (SOU1972: 60) Beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m, m, redovisat detekniska förutsättningarna för alt inordna vissa förmåner bl, a. sjukpenning ochden av familjepolitiska kommittén föreslagna föräldrapenningen i beskatlningssystemet. Garantinivånför föräldrapenningen bör ses som ett allmänt grundstöd. Jag förordar attgarantinivån för föräldrapenningen bestäms till . , vilketmotsvarar ca , . Som jämförelse kan nämnas att folkpensioneninkl, pensionstillskott vid ingången av kan beräknas uppgå till 680kr, . Prop.1973: 47 41 läggs i annat sammanhang fram av chefen förfinansdepartementet om att föräldrapenningen på samma sätt som sjukpenningenskall räknas som skallepliktig inkomsl. För en ensamstående förälder som intehar någon annan inkomst torde i regel ingen skatt komma alt utgå påföräldrapenningens garanlibelopp, I dessa fall blir således ävennettobehållningen , eller , . För en gift föräldersom själv inte har andra inkomster men vars make har inkomst kan nettobehåhningensedan hänsyn tagits lill effekten på makens 1 800-kronorsavdrag beräknas tillca , eller , , I enlighet medsjukpenningutredningens förslag bör föräldrapenningen också räknas sompensionsgrundande inkomst. Den kan härigenom bidra till alt upprätthålla denhemmavarande förälderns ATP-skydd, Förslag lill de lagändringar som behövshärför redovisas i annat sammanhang av chefen för . Den som har rätt till högre sjukpenning än garanlinivånbör som kommittén föreslagit kunna få föräldrapenning enligt det högre beloppet.Föräldrapenningen kommer således i dessa fail alt liksom sjukpenningen ge enersättning som motsvarar av förvärvsinkomsten, 5.2.2 Båda föräldrarnas rätt till föräldrapenning ochersättningstidens längd Den från principiell synpunkt största nyheten iföräldraförsäkringen och det som motiverar det ändrade namnet är förslaget altföräldrarna skall få möjlighet alt själva avgöra vem av dem som skall ta vårdom barnet efler födelsen. har i denna del framhållit attdet före och närmast efler förlossningen naturligen i första handär modern som bör beredas möjhghet att avbryta sitt förvärvsarbete. Dennabedömning ligger bakom nuvarande regel att tilläggssjukpenning utgår under denförsta månaden efter förlossningen även lill en moder som inte har barnet i sinvård. Lagreglerna bör emellertid inte hindra alt fadern i stället för modern ärhemma hos barnet liden efler förlossningen. Från flera synpunkter är dettvärtom enligt kommitténs mening positivt om det bhr vanligare att föräldrarnadelar ansvaret för barnels vård mellan sig redan under de första sex månaderna.Barnet skulle härigenom få större möjligheter att redan frän början få närakontakt med båda föräldrarna. Fadern skulle tidigt vänja sig vid vårdarbetet,vilket enligt kommittén säkerligen skulle göra del naturligare att tillämpa enmer balanserad arbetsfördelning mellan föräldrarna även i fortsättningen underbarnels uppväxttid. Dessa synpunkter har genomgående fått positivt gensvar vidremissbehandlingen. betonar alt kommittén tagit hänsyn lill dekrav som kommit fram i den allmänna diskussionen om faderns roll Styrelsen ställer sig helt bakom kommitténs syn på fadernsroll i familjen. Jag vill för egen del hellansluta mig lill kommitténs synpunkter. Omvandlingen av moderskapsförsäkringentill en föräldraförsäkring är en betydelsefull markering av att fadern ochmodern delar ansvaret för barnens omvårdnad. Reformen är principiellt viktiggenom att den ulgår från en ökad medvetenhet om faderns roll i barnelsutveckling. Den ingår också som ett led i en politik som syftar till alt genomåtgärder på olika områden främja en ökad jämställdhet inte bara formellt utanäven reellt mellan män och kvinnor i hemmet, arbetslivet och samhället, I kommitténs program förutbyggnad av familjestödet ingår även ett förslag att föräldrapenningen skallutgå , dvs, en förlängning jämfört med dentid som gäller för tilläggssjukpenningen vid barns födelse. Som motiv harkommittén främst anfört de besvärligheter som kan förekomma den eller de sistamånaderna fram till dess barnet blir i de fall då modern avbrytersitt förvärvsarbete före barnels födelse. Kommitténföreslår vidare alt fadern skall ges möjlighet att med modern uppbäraföräldrapenning, om han avbryter sitt förvärvsarbete under isamband med förlossningen. Även dessa , som enligt kommitténs förslagskulle inräknas i den sammanlagda ersättningstiden, har kommittén beaktat närden föreslagit en förlängning av ersättningsliden. Förslagetom en förlängning av ersättningstiden har tillstyrkts av åtskilligaremissinstanser, bl, a, LO och TCO. LO har dock betonat de höga kostnader somen förlängning av ersättningstiden skulle innebära och har som en dellösningifrågasatt att ersättning i stället ges åt kvinnor som på grund av sinarbetssituation utan att sjukdom föreligger måste avbryta sittförvärvsarbete före förlossningen. Andra remissinstanser harförordat eller ifrågasatt en längre ersättningstid än . TCO harframhållit att det vore önskvärt om stödet kunde utsträckas till menatt det är lika viktigt att åstadkomma kortare och flexibel arbetstid förfrämst småbarnsföräldrar. En förlängning av ersättningslidenför föräldrapenning från de som gäller för tilläggssjukpenningvid barns födelse kan beräknas öka sjukförsäkringenskostnader med drygt 300 milj. kr. Även den dellösning som framförtsfrån LO:s sida om ytterligare ersättning lill kvinnor med svårigheter attfortsätta förvärvsarbetet kan beräknas medföra betydande kostnader och skulledessutom medföra besvärhga gränsdragningsproblem.