prop · FW03165 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1973 Prop.1973:165 Kungl.Maj:ts proposition med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder; givenden . Kungl.Maj;t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletför denna dag, föreslå att bifalla det förslag om vars avlåtande lillriksdagen föredraganden hemställt. Ipropositionen redovisas regeringens förslag till vissa ekonomisk-politiskaåtgärder. Dessa innefattar bl. a. selektiva sysselsättningsinsatser, betydandeinsatser på det sociala området samt åtgärder för att begränsa inflationen.Sammanlagt uppgår utgifterna härför till ca , varav ca 1,5 mUjarderkr. begärs som anslag på tilläggsstat I innevarande budgetår. Härutöver kommerökade utgifter på förslagsanslag. 1 1973.1 saml. Utdragav protokollet över flnansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministem , statsråden , , , ,, , , , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om vissa ekonomisk-politiska åtgärderoch anför. Densvenska ekonomin fortsätter att stadigt förbättras. Detta återspeglas isjunkande arbetslöshet, stigande sysselsättning, ökande industriinvesteringaroch stigande kapacitetsutnyttjande inom företagen. Den förda ekonomiska politiken har begränsat prisstegringarna så attde f. n. är de lägsta bland OECD-länder-na. Några tecken på ekonomisköveransträngning föreligger dock inte, utan utrymme för en ytterligareexpansion torde föreligga i första hand på den offentliga sektorns och denprivata konsumtionens områden. Av vikt är att detsamhällsekonomiska utrymmet för fortsatt expansion utnyttjas på ett väl avvägtsätt och används för att främja medborgarnas välfärd. I avstämningen avlångtidsutredningen, som behandlades i den reviderade finansplanen ,visades att det även långsiktigt sett finns fömtsättaingar att tUlgodoseangelägna konsumtionsbehov. Det aktuella ekonomiska läget medger attytterligare välfärdsskapande åtgärder på olika samhällsområden nu kangenomföras. Regeringen föreslår alt en fortsalt utbyggnad av samhälletsåtgärder för all trygga medborgarnas utkomst sker genom en förstärkning av denoffentliga och privata konsumtionen, genom en ytterligare utbyggnad av denselektiva sysselsättningspolitiken och genom en intensifiering av kampen mot inflationen. Blandde åtgärder regeringen föreslår för att främja medborgarnas Enstark satsning på service för äldre och handikappade Etl ökat stödtill byggande och drift av daghem och större msatser för Särskildamsatser för alt skapa en mera bamvänlig boendemiljö Särskilda insatser påskolans område inriktade på att förbättta skolans Höjningav de allmänna barnbidragen och studiebidragen Vidareföreslås en fortsatt satsning på industriella och samhäUdiga basinvesteringar. Irådande ekonomiska läge är det en viktig uppgift för sysselsättningspolitikenatt underlätta anpassningen mellan de arbetssökande och de lediga platsernasamt att skapa arbetstillfällen för de grapper som även under högkonjunkturenhar särskilda problem på arbetsmarknaden. Därförföreslås en kraftig förstärkning av den aktiva sysselsättningspolitiken.Förstärkningen får framför allt en inriktning på kvinnor och ungdomar, påtjänstesektorn och byggsektorn. Arbetsförmedlingarnafår ökade resurser. Erfarenhetema visar alt en utbyggd och mera aktivförmedling i delvis nya former kan vara ett verksamt medel för att ta nerarbetslösheten. Detta gäller särskUt för kvinnor och ungdomar. Beredskapsarbetenautvidgas kraftigt och får en delvis vidgad form genom en starkare inriktning påtjänstesektorn. a. får vårdpersonal tiUfälle tUl utbildning och därigenomuppkomna vakanser fylls genom kommunala beredskapsarbeten. Vidareföreslås ökade byggnadsarbeten inom skolområdet och kulturområdet, ökadeväginvesteringar och en tidigardäggning av affärsverkens investeringar. Däratövertillkommer ökade statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk och till mUjövårdandeåtgärder inom industrin. Detär framför allt genom utbyggnaden av den offentiiga sektorn som en ökning avantalet sysselsättningstillfällen äger ram. Det finns i vårt samhälle mångaområden där en förbättring av samhällets service till människorna ger storavälfärdsvinster. De nya grapper som kommer ut på arbetsmarknaden utgör dessutomen tUlgång som genom den föreslagna utbyggnaden av den offentliga sektornmobiliseras för viktiga välfärdsförbättringar. Detta förutsätter emellertid isin tur en stark och slagkraftig industrisektor Detär vidare angeläget att bekämpa inflationen. Detta bör ske på ett sådant sättatt inflationens verkningar för de stora löntagargrupperna och för särskiltutsatta grapper mUdras som ökad sysselsättning och ekonomiskaframsteg främjas. Den fortsatta kampen mot prisstegringar innefattar förutomredan redovisat förslag alt slopa folkpensionsavgiften i syfte att skapa föratsättningarför en lugnare avtalsrörelse prisstopp på trävaror i syfte att påverkakostnadsutvecklingen inom byggnadssektorn, förslag om fortsatt prisstopp påviktiga baslivsmedel samt förslag om åtgärder för att begränsa effektema avhyreskostnadsstegringen för barnfamiljer med begränsade inkomster. Deåtgärder som regeringen föreslär för att Bygga ut den sociala välfärden,förbättra sysselsättningen och dämpa prisstegringarna har utformats med tankepå att särskilt stödja följande grapper; Deäldre och handikappade stöds genom förbättrade servicemöjligheter. Prisstoppetpå baslivsmedel är av stor betydelse för dessa grapper. Storbetydelse i detta sammanhang har givetvis även det särskUda stan-dardtilläggför folkpensionärer som föreslagits utgå . Förkvinnorna får insatsema stor betydelse. Utbyggnaden av barnomsorgen ochförstärkningen av arbetsförmedlingen är åtgärder ägnade att stärka kvinnornasställning på arbetsmarknaden. Genom den föreslagna inriktningen av denoffentliga sektorns utbyggnad ökar antalet arbetstillfällen i områden av särskUtintresse för kvinnornas efterfrågan på sysselsättning. Dehöjda barnbidragen och bostadstilläggen, prisstoppet på viktiga livsmedel, insatsemaför en bättre skolmiljö och boendemUjö, utbyggnaden av barnomsorgen färöverhuvud laget ses som en strävan att skapa ett barnvänligare samhälle. Somen allmän bakgrund till de föreslagna åtgärdema vill jag först redogöra för denekonomiska utvecklingen och de bedömningar som kan göras förutvecklingen . Denprognos som redovisades i den reviderade finansplanen om en starkare ekonomisktillväxt inom har i allt väsentligt bekräftats av denhittillsvarande utvecklingen. Sålunda har utvecklingen i Förenta staternakommit att ligga i linje med den kraftiga expansion som föratsattes.Betalningsbalansen, som utgjort ett centralt problem i den amerikanskaekonomin, har under inverkan av bl. a. de inträffade växelkursförändringarnakommit att avsevärt förbättras. InomVästeuropa har den väntade ökningen i den ekonomiska aktiviteten förverkligatseller t. o. m. i vissa fall blivit kraftigare än vad som föratsågs i våras.Detta senare gäller exempelvis som beräknas få en tillväxtunder 1973 på . De successiva nedskrivningarna av pundvärdet synes habidragit till en snabb uppgång i exportvolymen som dock inte varit tUlräckligför att kompensera de snabbt stigande importkostnaderna. Den tidigare, kraftigaexpansionen av konsumtionen avlöses nu alltmer av uppgången inom exporten ochäven av en kraftig ökning av näringslivets investeringar. Äveni pekar utvecklingen på att tUlväxten blir något snabbare än vadsom tidigare föratsetts. Ett minskat hushållssparande har bidragit tUl attdriva upp den privata konsumtionen som investeringarna expanderatkraftigt. Trots de successiva valutakursjusteringarna, som medförten effektiv uppvärdering av D-marken med gentemot andra valutor, harexportens volym fortsatt att stiga i snabb takt. Växelkursförändringarna harsålunda hittUls inte medfört någon begränsning i de västtyska överskotten i utrUeshan-deln. Förde övriga länderna i gäUer i stort sett fortfarande den utvecklingsbUdsom presenterades i den reviderade finansplanen med tämligen likartadeökningstal för produktionen på . Utvecklingenpå prissidan synes däremot ha skärpts ytterligare i förhållande tUl den somväntades . Prisstegringarna har över lag blivit betydande. IStorbritannien ligger uppgången i konsumentprisindex under den senaste 12-månadersperiodenpå . I såväl som ligger prisstegringarna på över7 %. T. o. m. i , som tidigare bedömdes få en i förhållande tUlVästeuropa relativt lugn prisutveckling, har konsumentpriserna stigit med ca 71/. Under den allra har prisstegringarna i dessa länder varitännu kraftigare än vad som framgår av dessa tal. Deninternationella råvaraprisnivän har stigit utomordentiigt snabbt under detsenaste året. Rävaruprisindex ligger nu inemot över nivån för ett årsedan. Flera omständigheter tyder emellertid på en lugnare utveckling framöver.För vissa varor synes t. o. m. stegringarna ha avstannat, men genomslagen påkonsumentpriserna av de tidigare uppgångarna har ännu inte skett fuUt ut, varförman även fortsättningsvis får räkna med fortsatta, internationellakonsumentprisstegringar. Föratt bekämpa inflationsutvecklingen har en rad länder tUlgripit långtgåendeekonomisk-politiska åtgärder. Den amerikanska regeringen återinförde i somrasett temporärt prisstopp på konsumtionsvaror kompletterat med exportkontrollerandeoch produktionsstimulerande åtgärder för att förekomma riskerna för ett otUlräckligtutbud av de berörda varorna. har kreditpolitiken skärpts ochräntenivån drivits upp. Äveni har flertalet länder börjat föra en alltmer restriktiv politik.Penning- och kreditpolitiken har skärpts. De offentiiga utgiftsstegringarnahar begränsats med att olika skattepolitiska åtgärder har vidtagits.Vidare har en rad länder till följd av bl. a. kortsiktiga variationer i valutasttömmarnatvingats till utomordentiigt kraftiga räntehöjningar. I uppgår nudet officiella diskontot tUl och i den lägsta utiåningsräntantill 11 1/. Enligtvad som kan bedömas kommer denna restriktiva politik att endast i begränsadomfattning dämpa expansionen . Däremot har man anledning förmoda altskärpningen i politiken kommer att bidra tUl en dämpning av tillväxttaktenunder 1974. I samma riktning verkar även det förhållandet attkapacitetsreserverna i allt större utsträckning tagits i anspråk. Man kan nuräkna med att länderna i kommer att öka sitt samladeproduktionsresultat med . kan man räkna med entillväxt som ligger ca 1 å lägre. FörSveriges vidkommande har den höga ekonomiska aktiviteten i omvärlden under 1973medfört en fortsatt mycket expansiv exportutveckling. Det finns nu anledningatt räkna med en så kraftig uppgång som i volym räknat. harimporten inte utvecklats i fullt den takt som förväntades . Ökningen kannu beräknas till . Prisutvecklingen för importen har visserligen blivitnågot snabbare än i den tidigare bedömningen men sett från betalnings- balanssynpunktmotvägs detta av såväl den kraftiga ökningen i exportvolymen som av kraftigaprisstegringar på vissa delar av denna. Bytesbalansens överskott kan nu beräknasbli väsentligt högre än vad som tidigare bedömdes som sannolikt. Utvecklingenpå utrikeshandelns område har medfört att förväntningarna om en expansivindustrikonjunktur kommit att infrias. Det första halvårets utvecklUigligger nära prognoserna och den senast utförda konjunkturbarometern antyder enfortsatt expansion för återstoden av året. Vad som är känt om industriinveste-ringamahar inte heller givit anledning till någon revision av den gjordabedömningen om en kraftig uppgång på detta område. Beträffandelagerinvesteringarna har dock den förutsedda uppgången ännu inte kommit tillstånd i någon påtaglig utsträckning. Förde kommunala investeringarna får man sannolikt räkna med att utvecklingen blirsvagare än vad som beräknades . Dessa kan nu antagas minska med ca 68 %i jämförelse med 1972. Enligt vad som kan bedömas kommer ävenbostadsbyggandet att bli något lägre än vad som beräknades . Detär emeUertid i första hand i fråga om den privata konsumtionen som man nu synesha anledning att göra en något annan bedömning än . I den revideradefinansplanen beräknades att dessa utgifter tUl följd av en relativt kraftiguppgång i hushållens reala disponibla inkomster skulle komma att stiga med 41/meUan 1972 och 1973. Den observerade utvecklingen under 1973pekar emellertid mot att ökningen av den privata konsumtionen kommer att stannavid ca 2 1/. har emellertid inget framkommit som skulle motiveranågon förändrad bedömning av de reala disponibla inkomstemas utveckling, vilketsåledes skulle innebära att en ny, kraftig och oväntad ökning av hushållssektomssparande skulle inträffa . Denföregående uppgången i sparkvoten inträffade och var då i stort settoföratsedd. skedde en viss mindre nedgång i hushållens sparande.För 1973 föratsattes ett i stort sett oförändrat sparande vilket innebar att ökningamai hushållens inkomster skulle komina att utnyttjas för i stort sett motsvarandeökningar i den privata konsumtionen. Detta förefaller således i endastbegränsad omfattning bli fallet. Dessa svårföratsägbara kastningar ihushållens konsumtionsbeteende får genom den privata konsumtionens tyngd betydandeåterverkningar på den totala efterfrågans utveckling. Detta har medfört att denekonomiska politiken ställts inför svårare problem äntidigare. Detta förhåUande understryker att denna politik även fortsättningsvismåste ges en inriktning mot en flexibUitet i handlandet och en hög beredskapgentemot oförutsedda händelser. Sammantagetinnebär den bUd som avtecknar sig en något lägre uppgång i dentotala efterfrågan än vad som förutsågs i den revideradefinansplanen bruttonationalproduktens ökningstakt kan nu uppskattas tUl ca. A% som efterfrågans sammansättning blivit annorlunda med enkraftigare uppgång i exporten och en långsammare ökning i den inhemskaefterfrågan. Underlagetför en säkrare bedömning av den ekonomiska utvecklingen i under 1974är ännu ofullständigt. Jag vill dock beröra vissa tendenser som kan skönjas. Mot bakgrund av den intemationeUautvecklingen kan man förvänta att exportens ökningstakt blir lägreän den ovanligt stora uppgång som kunnat noteras . Man torde dockkunna räkna med att ökningstakten även blir betydande och att exportenkommer att utgöra ett av de mest expansiva efterfrägeområdena inom den svenskaekonomin. kommer sannolikt importen att skjuta fart till följd av entrolig lageruppbyggnad och en högre konsumtion. Enligt vad som kan bedömasframstår emellertid en viss förbättring i bytesförhållandet som sannolik,vilket sammantaget skulle leda till att överskottet i bytesbalansen endastskulle undergå en smärre nedgång i förhållande till mycket höga nivå.Eftersom priserna på en rad viktiga export- och importvaror ännu intefastställts är det dock för tidigt att med någon större grad av bestämdhetuttala sig om denna utveckling. Inominvesteringsområdet förefaller det troligt att de privata investeringarna och då i synnerhet industriinvesteringarna kommer att uppvisasamma eller möjligen något högre öknmgstakt. En ganska betydandelageruppbyggnad förutses även komma att ske. Under inflytande av den kraftiga exportkonjunkturen1973 förefaller nämligen lagren ha sjunkit till en mycket låg nivå med ettdärav förorsakat behov av en påfyllnad . Denprivata konsumtionens utveckling kommer att bestämmas avförhållanden som är svåra alt bedöma. Dels kommer lönerörelsen att ha betydelse för utvecklingen av hushållens disponibla inkomster, dels lederden ökade osäkerheten om hushållens sparbeteende till en motsvarande osäkerheti fråga om konsumtions-utvecklingen. En fortsatt ökning av sparbenägenhetenframstår inte, som man nu kan bedöma, som särskilt sannolik. Om ett sådant antagandeskulle vara riktigt så bör den privata konsumtionens ökningstakt 1974 kunnakomma att ansluta sig till ett mera normalt utvecklingsmönster. Ävenutvecklingen på byggsidan är på nuvarande stadium svår altöverblicka. Den kommunala budgetberedningen är exempelvis ännu inte avslutad.Mycket talar dock för en fortsalt svag utveckling för de kommunalainvesteringarna. Bostadsbyggandet kommer enligt vad som kan bedömas attfortsätta att ligga på en i förhällande till tidigare låg nivå. Sammantagetskulle dessa olika utvecklingstendenser innebära att den svenska ekonomin kanförväntas växa med 4 å . BUden synes dock ävenfortsättningsvis vara splittrad med fortsatt kraftiga uppgångar på exportensoch näringslivsinvesteringarnas områden och med en svag eller t. o. m. i vissafall ytterligare vikande utvecklingstendens på byggområdet. Denökade industriella aktiviteten har om än med en viss eftersläpning lett till en ökad efterfrågan på särskUt yrkesut-bildad arbetskraft inomindustrisektorn. Antalet lediga platser inom industrin låg sålunda högre iseptember 1973 än året innan. Arbetslösheten blandindustriarbetare har minskat. Arbetslösheten i industrikassoma låg i september1973 lägre än . Den förbättring som skettberor i första hand på utvecklingen inom verkstadsindustrin. Trotsde problem av såväl aktuell som mer långsiktig natur som byggnadsindustrin nustår inför har läget på byggarbetsmarknaden utvecklats i gynnsam riktning.Antalet lediga platser har legat högre än under de bägge föregåendeåren som antalet arbetslösa byggnadsarbetare varit lägre.Fortfarande är emellertid antalet arbetslösa byggnadsarbetare väsentiigt störreän antalet lediga platser inom näringen och den relativa arbetslösheten liggerhögre än inom andra näringsgrenar. Att en förbättring ändå kunnat uppnås tordei stor utsträckning bero på att byggnadsarbetarkåren kunnat krympa så snabbt.Under första halvåret i år minskade det totala arbetskraftsut-budet i branschenmed i förhållande till . Närdet däremot gäller utvecklingen inom tjänstemannakassorna har en vissytterligare ökning av arbetslösheten inträffat. Konjunkturbaro-metrarna visardessutom att det praktiskt taget inte finns några företag som redovisar bristpå tjänstemannapersonal. Utvecklingenav arbetslösheten bland de oförsäkrade innebär en viss nedgång under loppet av1973 i jämförelse med 1972. Minskningen är påtaglig för de oförsäkrade männen.Däremot har antalet oförsäkrade kvinnor som anmält sig som sökande vid arbetsförmedlmgarnaökat i förhällande till vilket i allt väsentligt torde återspegladen mer aktiva attityd i arbetssökandet som många kvinnor visat. Detta harockså lett till att skillnaden mellan de arbetslöshetstal som redovisas iarbetskraftsundersökningarna resp. förmedlingsstatistiken minskat under senaretid. Den vid förmedlingarna registrerade arbetslösheten torde dessutom hapåverkats av de olika insatser som gjorts från förmedlingarnas sida atteffektivisera verksamheten och nå ut tiU de arbetssökande och av samhälletslokaliseringspolitiska insatser. Denmer expansiva fas som i första hand industrin f. n. befinner sig i kommer äveni fortsättningen att leda till en ökad arbetskraftsefter- fråganoch därigenom ytterligare förbättra sysselsättnings- och arbetslöshetssituationeninom denna sektor. Den bedömning som kan göras av utvecklingen inombyggnadsbranschen går däremot i motsatt riktning. Sammantaget kan man räknamed en bortsett från säsongmässiga variationer fortgående minskning avarbetslösheten. Vid utformningen avsysselsättningspolitiken är det viktigt att beakta att en allt större del av devid arbetsförmedlingen anmälda arbetssökande utgörs av personer för vilka särskUdasamhällsinsatser är nödvändiga för alt de skall kunna beredas sysselsättningeller av personer som StäUer särskilda villkor beträffande arbetstidens längd,förläggning, arbetets art och arbetsplatsens belägenhet. Vidare måste manbeakta de speciella insatser som behövs för att på olika sätt främja de handikappadesinlemmande i det normala yrkeslivet. Sådana insatser ger allt bättre resultat itakt med det ökande nyrekryteringsbehovet inom näringslivet. Den bild som kantecknas av den ekonomiska utvecklingen under det framförliggande året tydersålunda på en gynnsam konjunkturat-veckling med en god ekonomisk tillväxt, enförbättrad sysselsättnings-situation och en tillfredsställande utrikesbalans.Bilden är emellertid inte entydig; det finns också spänningar ochosäkerhetsmoment i ekonomin. Centrala uppgifter för den ekonomiska politikenmåste vara att söka motverka de balansrubbande inslagen i utvecklingen och attsålunda bekämpa inflationen och med en selektiv sysselsättningspolitik stödjaanpassningen av utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden liksom att skapa förbättradesysselsättningsmöjligheter på områden med svag efterfrågan. Det är vidare encentral uppgift att säkerställa en över tiden jämnare konsumtionsutveckling ochge den en välfärdspolitisk inriktning. I detta inryms såväl en ökad satsning påangelägna samhälleliga områden som en förstärkning av konsumtionsmöjligheternahos särskilda grupper i samhället. Liksom är det vidare angeläget attstödja den industriella expansionen. Som jag inledningsviserinrade om har regeringen redan vidtagit åtgärder eller lagt förslag i syfteatt dämpa pris- och koslnadsstegringen. Sålunda har regeringen lagt förslag omatt folkpensionsavgiften skall slopas för att skapa förutsättningar för enlugnare avtalsrörelse. Vidare har regeringen beslutat om prisstopp på trävarori syfte att begränsa kostnadsutvecklingen inom byggnadssektorn. Även om detvarit möjligt att begränsa prisstegringarna i vårt land mera än i kanske någotannat jämförbart land inger ändå den fortsatta utvecklingen oro. Föratt hålla igen prisstegringstendenserna på viktiga områden föreslår nuregeringen ett fortsatt prisstopp på viktiga baslivsmedel och trävaror samtåtgärder för att begränsa effektema av hyreskostnadsstegringen förbarnfamiljer med begränsade inkomster. lämpligastske genom alt övre gränsen för det hyresanknutna, statskommunalabostadstillägget höjs med . Merkostnaden, som uppgår tUl 60 mUj. perår, föreslås helt bestridas av statsmedel. Isyfte att nå en bättre anpassning mellan utbudet och efterfrågan på arbetskraftföreslås en tillfällig insats för att söka nya vägar för förmedlingsarbetet.Insatsen föreslås omfatta 200 personer med särskUd arbetsmarknadserfarenhet. Deproblem på byggnadsuivesteringarnas område som jag tidigare berörtpåkallar särskilda åtgärder. Jag vill här erinra om att regeringen redan undersommaren 1973 fattat beslut om att tidigare-lägga statiigt byggande av enomfattning av omkring 200 mUj. I syfte att åstadkomma en fortsatt stimulansav byggarbetsmarknaden och att skapa föratsättningar för ökade kommunalainvesteringar föreslås nu att de särskilda bidragen till kommunalaavloppsreningsverk höjs tUlfälligt. Medelsökningen härför uppgår till 100milj. I samma syfte framläggs förslag om en höjning av skolbyggnadsramenmed 100 milj. kr. och ett utökat vägbyggande och vägunderhåll om 200 milj. kr.Vidare lidigardäggs ytterligare investeringsprojekt inom de statliga affärsverkenom sammanlagt ca 120 milj. kr. Regeringen föreslår enökning av anslagen till beredskapsarbeten med 750 mUj. Till viss del avsesdessa användas för att stimulera byggnads- och anläggningsinvesleringarna inteminst inom den kommunala sektorn. Denna ökning av beredskapsarbeten fåremellertid främst ses mot bakgrund av behovet av särskilda insatser frånsamhällets sida för att lösa särskUda sysselsättningsproblem. Sådana insatser bliralltmer aktuella inom sådana områden som samhällsservice och förvaltning,vårdutbildning, natur- och kulturminnesvård. Genom denna utvidgning av områdetför beredskapsarbetena kan man nå grupper av arbetssökande som inteomfattats av denna typ av samhällsinsatser. Detta gäller i första hand kvinnoroch ungdomar. En ökad satsning på arkivarbetena är också ett led i arbetet päatt erbjuda särskilda sysselsättningsmöjligheter även för personer som tidigaresysslat med mer tjänsteinriktat arbete. Det särskilda utbUdnings-stödet för iförsta hand kvinnor och ungdom, den s. k. 5-kronan, föreslås bli förlängt attutgå . Frånflera synpunkter spelar barnslugeverksamheten en central roll. En expansion avdenna verksamhet innebär dels en temporär effekt på byggarbetsmarknaden, delspermanenta sysselsättningstillfällen för daghemspersonalen.