prop · FW0350 · 1973-12-31 00:00:00 — Åtgärder för all tillförsäkra glesbygdsbefolkningen entillfredsställande service måste utformas i intimt samarbete mellan stat ochkommun. Till väsentlig del ligger sådana åtgärder inom ramen för den kommunalaverksamheten. Statligt ekonomiskt slöd har lill främsta syfte att göra detmöjligt för kommunerna att vidta behövliga åtgärder. 1 första hand är det en uppgift alt planera verksamheten och väljamellan olika alternativ. Denna planering bör ske i sarnverkan medlänsstyrelserna som det åligger att samordna planeringen kommuner emellan. Enligt min mening behövs en intensifierad planeringi fråga om serviceförsörjningen som inbegriper främst planer för lokaltrafikförsörjning, social och kommersiell service och utbildning. Planeringenbör ge anvisning om vilka serviceanläggningar som i första hand skall stödjas. Detlaär nödvändigt bl, a, som underlag för statliga beslut i olika stödfrågor. Vidplaneringen bör avvägningar göras meUan å ena sidan behovet av att elementäraservicefunktioner finns representerade i form av stationär service och å andrasidan möjligheterna alt tillgodose befolkningens krav på en tillfredsställandeservice genom insatser på kommunikationsområdet eller genom en mobil service. Genom länsstyrelsernas medverkan i denna kommunalaplanering blir del möjligt att foga in verksamheten i den övergripande regionalaulvecklingsplaneringen. Jag är medveten om alt del krävs innan kommunernakan genomföra en mera fullständig planering av serviceförsörjningen. I ettinledningsskede får beslut om statliga stödåtgärder grundas på meraöversiktliga bedömningar från fall till fall. Uppföljningen av hur serviceförsörjningeni glesbygderna utvecklas är en uppgift för länsstyrelserna som enligthuvudprincipen skall förfoga över eller vara mellanhand för det statligaglesbygdsstödet. 4.7,2 Sysselsättning i glesbygder För all man skall kunna lösa sysselsättningsfrågorna iglesbygder är det som glesbygdsutredningen har uttalat primärt alt delbefintliga näringslivet i glesbygderna stöds. Den industriella verksamhetendär bedrivs ofta i små företagsenheter. Dessa småförelag har stor betydelseinte endast genom den sysselsättning de ger utan också genom att de utgör ettnödvändigt komplement till andra näringar. Till stor del är förelagensproduktion avsedd alt tillgodose en lokal marknad. Det finns emellertid ocksåglesbygdsförelag som avsätter sina produkter över hela landet och i utlandet. De mindre förelagen har vissa problem som är särskiltframträdande i glesbygderna. Jag tänker närmast på svårigheten all följa med iden tekniska utvecklingen och att marknadsföra produkterna. Glesbygdsulredningenföreslår all utökad rådgivning och service kostnadsfritt eller i det närmastekostnadsfritt ställs till förfogande för glesbygdens småförelag. För ändamåletföreslås alt var och en av företagareföreningarna i de fyra nordligaste länenfår ett särskilt administralionsbidrag pä . och var och en avföreningarna i de tre övriga skogslänen Jag delar utredningens uppfattning all småföretagen i glesbygden behöver rådgivning och service från företagareföreningarna.Sådan ges redan nu i stor omfattning. fåll ökade resurser för förelagsservice. En generell förstärkning av administralionsbidragen ger i och för sig inte någragarantier för all det åsyftade resultatet kan nås. Ett särskilt stöd bör enligtmin mening i stället inriktas på konkreta projekt. Företagareföreningarnasbehov av medel för sådant ändamål bör prövas av Kungl. Maj:t från fall lillfall. Jag beräknar medelsbehovet för ändamålet till 1 milj. kr. Glesbygdsulredningenhar tagit initiativ till intensifierad sysselsältningsplanering i sexkommuner (kommunblock). Genom försöken har olika modeller för en sådanplanering prövats. Kommunerna har varit huvudmän för verksamheten. Planeringenhar innefattat dels en inventering av behovet av ytterligare arbetstillfällen ide berörda kommunerna, dels en inventering av lokall tillgängligaarbetsuppgifter. Tre av de kommuner söm har genomfört dessa inventeringar harför budgetåren 1971/72 och 1972/73 av Kungl. Maj:l beviljats bidrag med totalt4,5 milj. kr. för all praktiskt genomföra åtgärder som har föreslagils vidplaneringen. Erfarenheterna av försöksverksamheten under budgetåret1971/72 har redovisats av berörda länsarbetsnämnder och kommuner. Det framgåratt ca 500 personer har berörts av de vidtagna åtgärderna. De utförda arbetenahar lill stor del varit inriktade på att förbättra enskilda hushåUsförsörjningssituation, I, ex. genom upprustning av äldre byggnader föruthyrning lill turister, mindre förbättringar på jordbruksfastigheter,uppsättning av stängsel för fårskötsel m. m. Även ell stort antal andra arbetenhar ulförts, såsom restaurering av fäbodar, anläggande av vandringsleder o, d.Länsarbetsnämnderna och kommunerna har sammanfattningsvis framhållit att dethar visat sig vara möjligt all genom åtgärder av detta slag ökasysselsättningen för den lokall bundna arbetskraften. Man har vidareunderstrukit alt administrationen av verksamheten har skett på ett smidigt sättoch lill låga kostnader. Erfarenheterna bestyrker glesbygdsulredningens uppfattningall en ingående objeklinvenlering och sysselsältningsplanering på nivåkan förbättra möjligheterna att sysselsätta den lokalt bundna arbetskraften.Jag förordar att verksamheten vidgas. Smärre modifikationer i uppläggningen avplaneringen bör dock göras. Resultaten av inventeringarna av lokall bunden arbetskrafti försöksområdena kan antas vara representativa för flertaletglesbygdskommuner i skogslänens inland. Sådana inventeringar bör därförframdeles kunna göras mer översiktliga än vad som har varit fallet underförsöksverksamheten. Däremot bör inventeringen av arbetsobjekt kunna ske påsamma sätt som under försöksverksamheten. Det är härvid angeläget att sökafinna mindre projekt med spridning över hela kommunen. Inventeringen av arbetsobjekt i försöksområdena har getttill resultat all ell stort antal intressanta objekt han förtecknats. Här finnsett material som ger utrymme för betydande kommunala sysselsättningsinsalserunder . Ett starkt argument för alt såväl planeringen somgenomförandet av arbetena bör handhas av kommunerna är att det rör sig ommånga små objekt som vart och ell kostar endast några . Det harvidare visat sig att man med en organisation har lyckats få aktiv medverkan från mångakommunmedlemmar. Jag förordar att verksamheten även i fortsättningen skallhandhas av kommunerna. En ökningav de kommunala sysselsätlningsinsatserna bör sålunda komma till stånd. För denfortsatta verksamheten bör gälla i huvudsak samma villkor som underförsöksperioden. Del innebär alt kommunerna skall vara huvudmän förverksamheten. Arbetsobjekten skall godkännas av . Arbeten somingår i kommunernas normala verksamhet eller projekt som lämpar- sig somberedskapsarbeten bör inte ingå i verksamheten. Arbetena skall reserveras förlokall bundna arbetslösa personer som anvisas av arbetsförmedlingen. Förjordbrukels del innebär det bl. a. all endast arbetsobjekt till vilka annatstatligt stöd inte kan utgå kommer i fråga. aktuellt slöd får inte motverka ralionaliseringsverk-samheleni näringen, vilket också bör beaktas vid bestämmande av stödets storlek. Statsbidrag lill de kommunala sysselsätlningsinsatsernahar varit knutet endast till lönekostnaderna, vilka i sin helhet hartäckts av bidraget. Till kostnader för material och administration har bidrag inleutgått. En ändring bör nu ske på så sätt alt hela den godkända kostnaden fårutgöra bidragsunderlag. Statsbidraget bör under dessa förhåUanden fastställas lillhögst . Jag beräknar behovet av medel för kommunala sysselsättningsinsalsertill ca 9 milj, kr, för /74, F. n, bedrivs beredskapsarbeten på flera håll iglesbygderna i form av s. k. industriella beredskapsarbeten, dvs. avarbetsmarknadsverket drivna verksläder. Enligt glesbygdsutredningen är sådanasamhällsägda verksläder ett nödvändigt inslag i sysselsättningspolitiken iglesbygderna. Utredningen föreslår därför att verkstäder av detta slag skalletableras i orter där del regionalpoliliska stödet inle har gett önskad effekt.Som utredningen har framhållit behöver emellertid frågan om drift- ochägandeformer för sådana verkstäder övervägas ytterligare. Jag är därför inleberedd alt f. n. gä närmare in på denna fråga. Undersenare år har en verksamhet med hemarbete byggts upp i glesbygderna. Med bidragfrån anslag till särskilda stödåtgärder i glesbygder har hemarbete i olikaformer under /72 beretts för ca 1 650 personer. Del är angelägelall verksamheten fortsätter. Företagareföreningarna, som handhar verksamhetenbör uppmärksamma vissa problem i fråga om arbetsvillkor, ansvarsförhållanden m.m. som har visat sig uppkomma i hemarbetet. Föreningarna bör i dessa och hknandefrågor hålla nära kontakt med arbetsmarknadsorganisationerna. Vidare är delnödvändigt alt marknadsmässiga försäljningspriser tillämpas i fråga om de produktersom tillverkas i hemarbetsverksamheten. 4.7,3 Ätgärder i Vindelälvsområdet uttalade (1967:55) alt någonutbyggnad av inte borde komma lill stånd. de kunde betraktas som en riksangelägenhet borde beståendelokaUse-ringspoliliska åtgärder vidtas i Vindelälvsområdet, riksdag (InU1972:7, rskr 1972:188) har begärt en redovisning av vidtagna och framtida sysselsätlningsåtgärderi området. I del följande hänför jag till Vindelälvsområdet följande kommuneroch kommunblock, nämligen och i samt ,, , , och i . Av denredogörelse för utvecklingen i detla område som jag har lämnat i det föregående(4.6.2) framgår att det finns ett behov av sysselsättningsstödjande åtgärder ihela området. Betydande insatser har gjorts för att främjasysselsättningen i Vindelälvsområdet. 1 del föregående har jag utförligtredovisat de åtgärder som har vidtagits (4.6.3). Enligtredovisningen har ca 630 nya arbetsplatser tillkommit där inom industrin genomden regionalpoliliska stödverksamheten. Företag i området har beviljatslokaliseringsstöd med sammanlagt 56 milj. kr,, varav 28 milj, kr, i bidrag.Transportstöd har utgått till industriföretag inom området med närmare 1,5milj. och med uppskattningsvis lika stort belopp under år1972. Beredskapsarbeten har bedrivits lill en total kostnad av575 milj. kr. Till dessa arbeten har statsbidrag utgått med 437 milj. kr. 1genomsnitt har 1 000 personer sysselsatts i sådana arbeten. Vidare har insatsergjorts med medel från Norrlandsfonden och företagareföreningarna. Dessutom harsärskilt jordbruksstöd utgått. Det sammanlagda belopp som har tillförtsnäringslivet genom de olika stödåtgärderna är betydande. I årets slalsverksproposition (prop. 15 s.125) har föreslagils all en kraflverksslation skall byggas vid Juktan i Storumanskommun. Detta kraftverk, som inte beräknas kunna uppfylla vattenfallsverketsnormala förräntningskrav, är ell av de ersättningsprojekl som aktualiseradesnär beslut fattades att inle bygga ul . Anläggningen beräknas gesysselsättning åt 360 personer . Jag vill också erinra om den beslutade induslrietableringsom gör i området med statligt regionalpohtiskt stöd. Bolagelplanerar alt uppföra anläggningar i och . Vid anläggningarnaberäknas 400 personer komma all sysselsättas. I en spånplatle-fabrik i alt anställas ett 30-tal personer. Verksamheten i fabriken kommerdärutöver att indirekt ge viss sysselsättning inom skogsbruket och transportnäringen.1972 års riksdag har vidare beslutat alt ett industricentrum skall förläggastill . Jag har i det föregående föreslagit att utbyggnaden av industricenteranläggningeni ett första steg skall omfatta 1 50 arbetsplatser. Sammanlagt kommer ca 600 nya permanenta arbetstillfällenatt tillföras Vindelälvsområdet genom dessa induslrietableringar. Härtillkommer de 360 arbetstillfällena under utbyggnaden av Juktans kraftstation, 1 den tidigare lämnade redogörelsen har berörts ocksåandra projekt av stor betydelse för Vindelälvsområdet, Särskilt intressetilldrar sig den 1 saml Nr 50 fortsatta utbyggnaden av vägarna. Vägarna har storbetydelse för alt områdets invånare skall kunna få tUlgång lill tätorternasservice. Även för näringslivets utveckling är goda kommunikationer enförutsättning. Skogsbruket, som är en av områdets basnäringar, transporterarredan nu en stor del av sina produkter på landsväg. Om flottningen på Vindelälvensom planerat läggs ner, kommer behovet av vägar som tål tunga transporter attöka betydligt. Också för turismen är del av stor betydelse all vägarna är igott skick. av turistanläggningar ochfriluftsområden har presenterat ell omfattande program för utveckling avrekreationslivet i Vindelälvsområdet. Till stor del avser kommitténs förslaginvesteringar i vägar. a. ingår där som ett angeläget led i en utbyggnad avväg 363. Som jag har redovisat förut har stora insatser redan gjorts i fråga omvägbyggandel i området. Beredskapsarbetena avser väginvesteringarpå totalt ca 270 milj. kr. Med hänsyn lill utveckUngen av sysselsättningen iområdet förordar jag efler samråd med chefen för kommunikationsdepartementetatt en utbyggnad av väg 363 saml av vissa andra vägar i , och Vindelnskommuner nu kommer lUl stånd. Medelsbehovet kan beräknas lill ca 40 milj. kr.fördelade på en fyraårsperiod. Kostnaderna bör utgå från del under elftehuvudtiteln upptagna anslaget Särskilda stödåtgärder i glesbygder. Förändamålet beräknar jag ett belopp av 10 milj. kr. för nästa budgetår. I kommitténs program ingår förslag attturistanläggningarna i området byggs ut, att en rad aktivitetsanläggningarinrättas och alt marknadsföringen av området förstärks m.m. Kommitténsbetänkande har remissbehandlats och ärendet bereds nu ijordbruksdepartementet. Jag kan i detta sammanhang tillägga alt vissa av deprojekt som finns i kommitténs förslag redan har påbörjats med hjälp av bidragfrån anläggningsstödet tUl idrotten. Några projekt genomförs delvis somberedskapsarbeten. Programmet i övrigt kan få betydelse vid valet av framtidaberedskapsarbetsprojekt i området. Ytterligare projekt som ingår i kommitténsförslag får prövas mot bakgrund av vad marknadsutvecklingen kan medge och de sysselsätlningsbehovsom föreligger. Malmbrytningen spelar en betydelsefull roll i Vindelälvsområdet.Sveriges geologiska undersökning (SGU) har framhållit att det föreligger godautsikter att finna ytterligare brytvärda i området. Den tidpunkt närmarsig då brytningen i Adakgruvorna kan upprätthållas. Det är därförangeläget att vederbörande stathga verk i samarbete med SGU studerarmöjligheterna att finna brytvärda ersält-ningsobjekl. I årets slalsverksproposition(prop. 15 s. 41) har för /74 föreslagits att 21,9milj. anvisas för prospektering. Enligt vad jag inhämtat av chefen förindustridepartementet avser 10 milj. kr. av detta belopp arbeten inom Vindelälvsområdet. Kommunala sysselsättningsinsalser planeras som jagtidigare har nämnt i kommun. Det bör finnas goda möjligheter att pådetta sätt skapa nya arbetstillfällen även i andra kommuner i Vindelälvsområdet.En vidgning av verksamheten till ytterligare kommuner i området kan ske inom ramen för de ökade anslag till kommunala sysselsättningsinsalsersom jag har förordat i det föregående. Flera kommuner utmed har gjort enframställning om höjda bidrag för anläggning och drift avavloppsreningsanläggningar i anslutning till . Efter samråd medchefen för vill jag framhåUa att kommuner utmed Vindelälvenmed hänsyn till angelägenheten av alt byggnadsarbeten tidigareläggs bör fåförhöjt statsbidrag för anläggning av avloppsreningsanläggningar. Bidrag börkunna utgå med högst tUl reningsverk inom Vindelälvsområdet. Då det ärangeläget att arbetena kommer igång bör förhöjt bidrag i principdock inle kunna utgå tiU anläggningar som påbörjas efter . Förhär avsedda bidrag bör i övrigt i huvudsak samma principer gälla som för deförhöjda statsbidrag rill reningsverk som har utgått under budgetåren 1971/72och 1972/73. Bidragen bör utgå från det under nionde huvudtiteln uppfördaanslaget Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m, m. De åtgärder som har vidtagits, beslutats eller planerats iVindelälvsområdet är som framgår mycket omfattande. Sammanräknade kommer devid full utbyggnad att innebära ett tillskott av nära 1 300 nya permanentaarbetstillfällen . Därtill kommer den sysselsättning som harkommit tUl stånd och även beräknas skapas genom beredskapsarbeten ochden sysselsättning som utbyggnaden av Juktans kraftstation ger upphov till. Genom de nu redovisade insatserna skapas fleraarbetstillfällen än som skulle ha kommit till stånd genom en utbyggnad av Vindelälven.Strävandena alt bereda sysselsättning för dem som bor i bördock fortsätta. 5 Kostnads- och anslagsfrågor 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag 119 663048 131 125 000 189 094 000 1 Beloppet avser motsvarande anslag eller delar av anslagenligt riksstaten för ifrågavarande budgetår. Från anslaget skall bestridas utgifterna för det iprogrambudgeten för arbetsmarknadsverket upptagna programmet Regionalpoliliskastödåtgärder med undantag av delprogrammet Lokaliseringslån (prop, 1973:1 bU,13 s. 48), Delprogrammen Investeringsfonder och Lokaliseringssamråd belastasendast av förvaltningskostnader. garanti för lån i lokaliserings- Av den av riksdag fastställda medelsramen för regionalpolitisktstöd om 1 200 milj. kr. /71-1972/73 har för beslut omlokaliseringsbidrag och avskrivningslån beräknats 200 milj. kr. Maj:thar bemyndigats all härutöver ta i anspråk 3 milj. kr. som kvarstod outnyttjat av beslutsramen för lokaliseringsbidrag frånföregående femårsperiod. Under budgetåren 1970/71 och 1971/72 har beslut fattats omlokaliseringsbidrag med 142 milj. kr. Stödformen avskrivningslån har kommit lillendast begränsad användning. För /73 kvarstod av den beräknaderamen för lokaliseringsbidrag (3 + 200 142) 61 milj. kr. För treårsperioden har för utbildningsslöd beräknats ettmedelsbehov på 100 milj. kr. Under budgetåren 1970/71 och 1971/72 fattadesbeslut om utbildningsslöd med sammanlagt 98,2 milj. kr. Utbildning beräknas hakunnat beredas ca 18 400 personer under nämnda period. Medelsbehovet för sysselsällningsstöd under treårsperiodenhar beräknats till 25 milj. kr. Sådant slöd har under åren 1971 och 1972beviljats med sammanlagt 17,7 milj. kr. Infriande av garantier för lån i lokaliseringssyfte tillrörelsekapital har inte förekommit. I sin anslagsframställning för /74 har AMSi avvaktan på statsmakternas beslut om fortsatta regionalpohliska stödåtgärdertagit upp samma belopp som har anvisats för /73. Särskilda stödåtgärder i glesbygder 1971/72 Utgift 6743 548 Reservation 4515 152 1972/73 Anslag 5000 000 1973/74 Förslag 25 000 000 Från anslaget betalas kostnader för försöksverksamhet iform av stöd till hemarbete i vissa glesbygder och för andra stödåtgärder m, m,som kan aktualiseras för att förbättra levnadsförhållandena för befolkningen iglesbygderna. Verksamheten handhas av kommerskollegium och företagareföreningarna. I en redogörelse för försöksverksamheten med särskildastödåtgärder i glesbygder framhåller kommerskollegium att glesbygdsstödet /72 gett ca 1 650 personer arbete (hel- eller dellid). Dettamotsvarar enligt företagareföreningarnas beräkningar heltidsarbete för omkring1 050 personer, vilket innebär en ökning med ca 100 heltidsarbeten jämfört medföregående budgetår. Kollegiet finner utveckUngen vara tillfredsställandesärskilt mot bakgrund av alt den svaga konjunkturen kunnat väntas leda till enviss nedgång i antalet sysselsatta. Företagareföreningarna har under /72beviljat bidrag till företag som bereder sysselsättning för hemarbetare iglesbygder med 3,3 milj, kr. Föreningarnas kostnader för att administreraverksamheten har uppgått till något mer än . Kollegiet upplyser att arbetstillfällena främst erhållitsfrån företag tillhörande textil- och träindustrin men även från plast-, skinn-och elektronikförelag. Liksom har den övervägande delen av arbetstillfällenaför hemarbetare skapats genom medverkan av företag inom det egna länet. /72 har slöd riU produktutveckling lämnats av ett parföretagareföreningar. framhåller att försöksverksamheten ärrelativt ny och alt den under de budgetår den pågått fortlöpande har ökat i omfaltning.Kollegiet hemställer alt för /74 anvisas oförändrat 5 milj, kr. V. Fonden för låneunderstöd V:10 Regionalpohtiskt stöd: Lokaliseringslån 1971/72 Utgift '313 223 676 Reservation 72 235 459 1972/73 Anslag 250000 000 1973/74 Förslag 250 000 000 Beloppet avser anslaget Lokaliseringslån i riksstatenför ifrågavarande budgetär. Från anslaget skall bestridas utgifterna för det iprogrambudgeten för arbetsmarknadsverket under programmet Regionalpohliskastödåtgärder upptagna delprogrammet Lokaliseringslån (prop, 1973:1 bil, 13 s,48), Av ramen för regionalpolitiskt stöd om 1 200 milj, kr,/71 1972/73 har för lokaliseringslån beräknats 800milj, kr, Kungl, Maj:t har vidare bemyndigats att la i anspråk 84 milj, kr, somvid ingången av treårsperioden kvarstod outnyttjat av beslutsramen förlokaliseringslån . Under budgetåren 1970/71 och 1971/72 har beslut fattats omlokaliseringslån med 600,3 milj, kr. För beslut om lokahseringslån underinnevarande budgetår kvarstod således av den beräknade ramen förlokaliseringslån (84 + 800 - 600,3) 283,7 milj, kr. I sin anslagsframställning för /74 har AMSi avvaktan på statsmakternas beslut om fortsatta regionalpohliska stödåtgärdertagit upp samma belopp som har anvisats för /73. 5.3 Departementschefen 5,3,1 Regionalpolitiskt stöd Jag behandlar först frågan om ramar för detregionalpolitiska stödet. Den av fastställda totala medelsramen för regionalpolitisktstöd för budgetåren 1970/71-1972/73 utgör milj, kr. Fram t, o. m, januari1973 har bidrag beviljats med 308 milj, kr. och lån med 726 milj. kr. Det särskUdatransportstödet har utgått med 40,2 milj. kr. Av beviljade bidrag avser 168milj. kr, lokaliseringsbidrag, 118 milj, kr, lokaliseringsutbildning och 22milj, kr, sysselsättningsstöd. Medel har inte behövt tas i anspråk förinfriande av statlig garanti för lån i lokaUserings-syfte till rörelsekapital. Den för nuvarande treårsperiod fastställda totalamedelsramen kommer inle alt vara fuUl tillräcklig för del föreliggandebehovet, varför jag avser att föreslå Kungl. Maj.t att på tilläggsstatIII för innevarande budgetår begära en utökning av ramen. Dessutom behöverytterligare medel anvisas pä anslaget Regionalpolitiskt slöd: Lokahseringslån. Erfarenheterna av flerårsramar är positiva. Tack vare detbemyndigande som Kungl. Maj:t har haft alt inom de totala ramarna bevilja stödmed högre belopp än som har anvisats under anslagen har en tillfredsställandeplanering kunnat åstadkommas och risker för alt enstaka större projekt sprängerramarna har undvikits. Jag förordar därför all flerårsramar fastställs också ifortsättningen. I Ukhet med vad som gällde den första stödperioden efterriksdagens beslut om en aktiv lokaliseringspolitik bör ramar nu bestämmas fören femårsperiod. Som jag har framhåUit i prop. 1972:11 1 bör den framlida regionalpoUtikeni huvudsak kunna genomföras med de medel som finns . Beräkningen av de nyaramarnas storlek påverkas bl. a. av den utökade stödverksamhet som jag harföreslagit. Som jag har utvecklat bör sålunda viss företagsinriktadpartihandel och uppdragsverksamhet vara stödberältigad. Jag har vidareföreslagit all Kungl. Maj:l får möjlighet att under specieUa förutsättningarbevilja avskrivningslån till investeringar i maskiner, arbetsredskap och verktygi del inre stödområdet. Ramarnas storlek påverkas vidare av mina förslag all sysselsältningsslödskah kunna utgå även till företag med annan stödberältigad verksamhet änindustriell verksamhet samt till företag som får tillstånd att utnyttja investeringsfondsmedel.Därtill kommer de av mig föreslagna höjningarna av stödbeloppens storlek. Ytterligare påverkas totalramen av tillskott tillNorrlandsfonden och de föreslagna nya regionalpolitiska stödåtgärderna till industricenteranläggningar. Samtliga regionalpohliska insatser som jag har behandlat idet föregående måste ses som integrerade delar av en framåtsyftanderegionalpolitik. Jag finner det därför naturligt all en gemensam total ramberäknas för de olika stödformerna.