prop · FW0330 · 1973-12-31 00:00:00 — I förevarande lagrum föreslås vissa jämkningar bl, a, medhänsyn till önskvärdheten av mera likartade jävsbestämmelser i och FL,Enligt sistnämnda lag skall endast vissa särskilt nära släktförhållanden grundajäv. I övrigt skall jäv föreligga då saken angår annan tjänstemannen närståendeperson. Därvid förutsattes att en prövning skall ske av omständigheterna i detenskilda fallet. Beträffande släktskapsjäven innefattar det remitteradeförslaget ingen annan ändring av gällande bestämmelser än att dessa jäv i 13 §2 begränsas till samma personkrets som anges i 12 §. Däremot föreslås att isåväl 12 § som 13 § 2 införes en bestämmelse om att jäv skall anses föreligga ide fall då domarna resp. domaren och parten är varandra närstående.Departementschefen uttalar att detta i vissa hänseenden medför en utvidgning avsläktskapsjäven jämfört med nuvarande ordning och syftar därvid särskilt på detnumera allt vanligare fallet att man och kvinna sammanbor utan att vara giftaeller avse att ingå äktenskap. Relationen mellan dem och deras familjer är dockofta densamma som i ett äktenskap. Det framhålles också, att begreppetnärstående i detta sammanhang endast avser relationer av familjemässigkaraktär. Den föreslagna lagtexten ger emellertidenligt lagrådets mening intryck av att träffa en betydligt vidare krets avnärstående och är för övrigt vag. Den åsyftade begränsningen bör komma tilluttryck i lagtexten. Detta skulle kunna ske genom att i förevarande båda lagrumuttrycket 'på liknande sätt' inskjutes före ordet 'närstående ', 1anslutning till nu berörda lagrum har departementschefen uttalat, attbegreppet närstående torde få en betydligt mera restriktiv tillämpning i 12 §än i 13 §, Begreppet kan dock enligt lagrådets mening knappast ha olikainnebörd i dessa båda lagrum. Tilläggas må att om en parts släkting utanför dentrånga krets som åsyftas med uttrycket 'på liknande sätt närstående' på grundav särskilda omständigheter står parten nära, jäv enligt 13 § 9 kan föreliggaför släktingen att tjänstgöra som domare i partens mål, I det remitterade förslaget har förutom vad ovanredovisats vidtagits den ändringen av förevarande lagrum att trolovning somjävsgrund utmönstrats under hänvisning till ett kommande lagförslag om ändringi GB, genom vilket reglerna om trolovning föreslås utgå. Departementschefenanser att denna jävsgrund kan undvaras, eftersom 'trolovad undantagslöst tordevara att betrakta som närstående ', Redan med departementschefens betonande avatt under begreppet närstående särskilt inbegripes man och kvinna, somsammanbor utan att vara gifta eller avse att ingå äktenskap, samt deras resp,familjer föreligger risk att trolovade personer, som ej sammanbor, icke skulleanses stå i jävsförhållande till varandra. Med det av lagrådet föreslagnabegränsande tillägget till begreppet närstående blir risken härför än större.Anledning finns att antaga, att även om reglerna om trolovning utmönstras urGB, seden att genom ringväxling och annonsering tillkännage avsikten att ingåäktenskap består även i fall då kontrahenterna ej flyttar samman. Med hänsyntill vad nu anförts talar enligt lagrådets mening starka skäl för attjävsgrunden trolovning bibehålles i de båda förevarande paragraferna och dettasärskilt om det av lagrådet förordade tillägget till begreppet närståendeupptages i lagrummen, 1 det remitterade förslaget har ej upptagitsjämkning i 36 kap, 3 § RB, vari angives när på grund av jäv befrielse frånskyldighet att vittna föreligger, I gällande rätt överensstämmer jävsgrundernai 4 kap, 12 § och 36 kap. 3 §, Enligt det remitterade förslaget brytes dennaenhetlighet. Sålunda bibehålles jävsgrunden trolovning bland vittnesjäven.Enligt lagrådets mening måste anses otillfredställande att såsom blir falletenligt det remitterade förslaget samma faktiska situation i ena lagrummetinbegripes under ordet 'närstående' men i det andra under uttrycket 'trolovad'.Det är ägnat att medföra osäkerhet i rättstillämpningen. Genom att i förslagetbegreppet närstående ej upptagits bland vittnesjäven har vidare denjämställdhet mellan vigda och sammanboende och deras familjer som i övrigtåsyftas icke åvägabragts när fråga är om att befria från vittnesplikt. Omjävsgrunden närstående i 4 kap, 12 och 13 §§ begränsas att gälla 'på liknande sätt närstående' torde som regelvansklighet icke föreligga att utan vidlyftigare utredning konstatera om enjävssituation är för handen, Vidare blir härigenom kretsen så avgränsad attrisk knappast finns för vittnesjäv i situationer, då det ej är motiverat attsådant föreligger. Vad nu anförts föranleder lagrådet att i första hand intagaden ståndpunkten att i 36 kap, 3 § jävsgrunden trolovning bör bibehållas samtjävsgrunden 'på liknande sätt närstående' bör införas. Den sistnämnda grundenkommer då främst att medföra att vittnesjäv kommer att föreligga beträffandesammanboende man och kvinna samt deras familjer. Skulle jävsgrunden trolovningi enlighet med det remitterade förslaget uteslutas ur 4 kap, 12 och 13 §§,börmotsvarande ändring vidtagas i 36 kap, 3 §, Detta i sin tur synes nödvändiggöraen komplettering av sistnämnda lagrum i enlighet med vad 4 kap, 12 § kommer attinnehålla, 33 kap,3 § Förebilden till förslaget i denna paragraf är hämtad från7 § FL och 44 § FPL, En väsentlig nyhet i förhållande till vad som gäller påförevarande område är presumtionsregeln i andra stycket, 1 fråga om tolkningenav denna regel har departementschefen till en början hänvisat till vad hananförde i motiven till FL. Därutöver har han i anledning av vad som anförtsunder remissbehandlingen gjort vissa uttalanden i fråga om när en handlingskall anses ha funnits tillgänglig för rätten på postanstalt. Uttalandena synesinte ha full täckning i den föreslagna lagtexten. Av motiven till FL framgår,att syftet med presumtionsregeln i denna del är att se till att enskilds rättinte skall gå förlorad, därför att myndigheten t.ex, dröjer med att påpostanstalt hämta alla de försändelser till myndigheten som anlänt viss dag,SjälvfaUet måste därmed avses hämtning . Det sägs vidare i motiven attbeviskravet bör sättas lågt, när det gäller att avgöra huruvida en handlingviss dag funnits tillgänglig för myndighet pä postanstalt. Det bör sålunda,sägs det vidare, vara tillräckligt att det med hänsyn till förefintligauppgifter om t.ex. dag för försändelsens poststämpling, försening av postgångenoch rutinen vid insortering av försändelser i postfack och postboxar ickeframstår som osannolikt att handlingen viss dag funnits tillgänglig förmyndigheten på postanstalt. För lagrådet har funnits tillgängliga föreskrifterm,m, från regeringsrätten och de båda kammarrätterna om posthämtning, i vilkaförevarande hjälpregel behandlas. Dessa handlingar visar, bortsett från andraskiljaktigheter dem emellan om tolkningen av hjälpregeln, att de lokalaförhållandena och rutinerna på de olika postanstalterna spelar stor roll. IStockholm synes det sålunda inte vara praktiskt möjligt att avgöra när pådygnet en försändelse sorterats in i postfack eller postbox. I däremottycks det vara möjUgt att skaffa utredning i detta hänseende. Ingen av dessadomstolar tycks dock ha utgått från att all post som hämtas den enadagen utan vidare skall anses ha kommit in . Departementschefensuttalanden i förevarande remiss synes emellertid leda till att så skulle blifallet. Han anför nämligen, att det för att det skall kunna antagas atthandling eller avi har funnits tillgänglig för rätten på postanstalt viss dagfordras, att det inte är osannolikt att handlingen eller avin den dagen blivittillgänglig för myndigheten i den meningen att den då blivit insorterad irättens postbox eller postfack. Departementschefen tillägger att det inte börtillmätas någon betydelse huruvida vid insorteringsögonblicket domstolenfaktiskt ägde tillträde till den lokal där postboxen eller postfacket finns.Enligt lagrådets mening kan emellertid lagtextens krav på att handlingen skallantagas ha funnits tillgänglig på postanstalten inte rimligen innebära annat änatt det skulle ha varit möjligt för rätten att före dagens utgång, dvs, föreklockan 24, hämta handUngen på postanstalten. Detta torde inte någonstans varafullt möjligt. Postfack lär inte vara tillgängliga på andra tider än närpostanstalten är öppen och postbox torde i allmänhet kunna åtkommas endastunder begränsad del av dygnet, låt vara större än den postanstalten är öppen.Försändelse som sorteras in i fack eller box att den inte dendagen kan åtkommas av mottagaren, kan ej anses tillgänglig för denne förrännästa dag. Pågår sortering av post efter det att post sista gången på dagenhämtats av mottagaren vilket med hänsyn till regler om arbetstid m,m, oftasker åtskillig tid innan postanstalten stängs eller tillgången till boxenavskäres och kan man inte komma överens med postanstalten om märkning avsådan post, är det i många fall inte praktiskt möjligt att avgöra omen försändelse dagen innan funnits tillgänglig för mottagaren på postanstalteni den mening varom här är fråga. Vissa slutsatser kan dock ofta dragas avpoststämpelns datum. Så har regeringsrätten i avgörande imål 2587/1972 ansett ett en viss dag i poststämplat brev icke hafunnits tillgängligt för regeringsrätten . Det anförda visar, att det föreslagna regelsystemet kanmedföra betydande tolkningssvårigheter och olikheter i tillämpningen. Dettabelyses också av erfarenheterna från regeringsrätten och kammarrätterna.Systemet fordrar därjämte, enligt vad vid dessa domstolar utfärdadeföreskrifter utvisar, ett omständligt förfarande vid omhändertagande ochbrytande av posten. Enligt lagrådets mening talar därför övervägande skäl föratt den föreslagna presumtionsregeln i andra stycket ej i föreliggande skickupptages i RB, Ett tillgodoseende av önskvärdheten av enhetlighet inomförvaltningens och förvaltningsdomstolarnas område samt de allmännadomstolarnas bör ske genom att reglerna på hithörande område på en gångomprövas för såväl RB som FL och FPL. Därvid synes kunna övervägas en ordning,enligt vilken alla handlingar som kommer med post eller som finns imyndighetens brevlåda vid första tömningen pådagen anses ha inkommit dageninnan. 36 kap,3 § Såsom anförts vid 4 kap, 12 och 13§§ är det önskvärt att jävsgrunderna enligt förevarande paragraf även framdeleskommer att vara desamma som i 4 kap, 12 §, 1 överensstämmelse med vad lagrådetdärvid i första hand föreslagit bör i första stycket av förevarande paragrafsom ny jävsgrund efter svågerlagsjävet upptagas att den till vittne kallade medparten 'eljest är på liknande sätt närstående ', Vid annan utformning avjävsreglerna i 4 kap, 12 och 13 §§ än lagrådet i första hand föreslagit börsåsom angivits vid dessa paragrafer bestämmelserna i förevarande lagrumanpassas därtill, 50 kap, 3 §.51 kap. 3 §,52 kap, 2 §,55 kap, 3 § och 56kap, 3 § Reformen att fullföljdsinlaga, som inom föreskriven tidinkommit till den högre instansen i stället för till den instans som träffatdet överklagade avgörandet, skall godtagas såsom i rätt tid inkommen till dennainstans har genomförts genom att erforderliga bestämmelser i ämnet tagits upp ide lagrum som anger effekten av att talan ej fullföljts såsom föreskrivits. Detkan ifrågasättas om ej bestämmelserna i stället borde upptagas i de paragrafersom anger hur talan skall fullföljas; reformen innebär i själva verket ettundantag från gällande bestämmelser i detta hänseende. Till stöd förden i det remitterade förslaget gjorda placeringen kan emellertid anföras, attdärigenom framgår att den nu godtagna nya formen för fullföljd avses vara enundantagsföreteelse och ej ett normalt förfarande. Placeringen är därförgodtagbar. Vid upptagandet av reglerna i lagrummen, som reglerar effekten avatt fullföljd ej skett i ordinär väg, blir de dock lättillgängUgare om deutmynnar i att den i lagrummet eljest stadgade effekten ej skall inträda i detfall varom nu är fråga; regeln framstår då som ett undantag frånhuvudregien i samma lagrum. Med hänsyn till vad nu anförts förordas, atttillägget till 50 kap, 3 § får den lydelsen, att om vadeinlaga inkommit tillhovrätten före vadetidens utgång, den omständigheten att inlagan inkommit tillunderrätten först därefter ej skall föranleda att den avvisas, Omformulering på motsvarande sätttorde böra göras beträffande tilläggen till 51 kap, 3 §,52 kap, 2 §,55 kap, 3 §och 56 kap, 3 §, Förslaget tUl lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s.1) Under hänvisning till vad somanförts vid 50 kap, 3 § RB m.fl. lagrum förordas, att tillägget till förstastycket i förevarande paragraf upptages som en andra punkt och får innehållet,att om klagoskrift före klagotidens utgång inkommit till utmätningsmannen, klagan ändå skall upptagastill prövning. Tillägget föranleder att sista punkten i stycket bör redaktionellt jämkas och inledningsvis erhålla lydelsen: 'Är tiden försutten och visas etc ', Vad som anförts vid 50 kap, 3 § RB m,fl, lagrumföranleder, att det föreslagna inskjutna stadgandet i första stycket avförevarande paragraf bör givas lydelsen, att om besvärsinlaga inkommit tillhovrätten före besvärstidens utgång, den omständigheten att den inkommit tillöverexekutor först därefter ej skall föranleda att den avvisas. Förslagen lämnas utan erinran. Utdrag av protokollet överjustitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholmsslott . Närvarande: statsministern ,ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , , Chefen för ,statsrådet , anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter lagrådets yttrande över förslag till 1, lag om ändringi , 2, lag om ändringi lagsökningslagen (1946:808), 3, lag om ändringi utsökningslagen (1877:31 s,l), 4, lag om ändringi konkurslagen (1921:225), 5, lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429), 6, lag om ändringi lagen (1961:262) om försäkringsdomstol. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Som lagrådet påpekat kan uttrycket'närstående' utan närmare bestämning språkligt sett ge intryck av att avse envidare krets av anhöriga än som avsetts i förslaget till ändrad lydelse av 4kap, 12 §och 13 §2RB, Jag biträder därför lagrådets förslag om precisering avuttrycket till dem som är 'på liknande sätt närstående ' de i lagFummensärskilt uppräknade anhöriga. Däremot kan jag inte dela lagrådets uppfattning atttrolovad inte skulle kunna betraktas som närstående eller med den av lagrådetföreslagna formuleringen pä liknande sätt närstående. De som genomringväxling eller på annat sätt kommit överens om att ingå äktenskap börsålunda enligt min mening anses vara varandra närstående på liknande sätt somde, vilka är eller varit gifta med varandra. Att det i remissprotokolletsärskilt betonades att jävsreglerna enligt förslaget i motsats till f,n, skullebli tillämpliga också i den numera allt vanligare situationen att man ochkvinna lever samman utan att avse att gifta sig, behöver inte utesluta attreglerna gäller också dem som avser att gifta sig, vare sig de flyttat sammaneller inte. Ett särskilt skäl att inte behälla trolovning som särskildjävsgrund i lagtexten är, som anfördes i remissprotokollet, att bestämmelsernaom trolovning föreslås utmönstrade ur , 1 lagrådsremiss den 12januari 1973 har efter anmälan av statsrådet förslag härom lagtsfram. Lagrådet har vidare föreslagit att bestämmelserna i 36kap, 3 § RB om när parts anhöriga på grund av jäv inte är skyldiga att vittnages motsvarande avfattning som bestämmelserna om domarjäv. Jag kan ansluta migtill lagrådets förslag i detta hänseende. Som lagrådet framhållit vinner manhärigenom den fördelen att jävsbestämmelserna i får enhetlig utformning, något som i sig kan vara ägnat att förebyggaosäkerhet i rättstillämpningen. Som också framhållits når man dessutom densakliga fördelen att reglerna om vittnespliktens omfattning blir samma för densammanboende och dennes familj som för make och dennes familj. Om detbegränsade uttryckssättet 'på liknande sätt närstående' kommer till användningvid angivande av den krets av personer som enligt 36 kap, 3 § inte är skyldigaatt vittna, synes risken för praktiska tillämpningssvårigheter av betydelse blijämförelsevis ringa, 1 enlighet med det anförda kan jag godta lagrådets förslagom ändring också av 36 kap, 3 § RB med den inskränkningen att jag inte hellerhär anser det erforderligt att uttryckligen nämna 'trolovad' i lagtexten. I fråga om förslaget till ändradlydelse av 33 kap. 3 § RB har lagrådet anfört att det i andra stycket upptagnakravet att handling skall antas ha funnits tillgänglig för rätten påpostanstalt låter sig mindre väl förenas med uttalandena i remissprotokolletenligt vilka det avgörande är att handlingen blivit insorterad i rättenspostfack eller postbox, oavsett om domstolen vid insorteringsögonblicketfaktiskt ägde tillträde eller ej till den lokal där boxen eller facket finns.Vad lagrådet sålunda anfört bör föranleda den ändringen i lagtexten att orden'funnits tillgänglig för rätten' ändras till 'avskilts för rätten'. Motsvarandejämkning bör görasi7§ FL och 44 § FPL, Lagrådets förslag till avfattningav 50 kap, 3 §, 51 kap, 3 §, 52 kap, 2 §, 55 kap. 3 § och 56 kap, 3 § RB samt204 och 217 §§ utsökningslagen bör godtas, 1 övrigt bör ett par redaktionellajämkningar vidtas i förslaget till lag om ändring i RB, Jag hemställer att Kungl, Maj:tgenom proposition föreslår att antaga dels de av lagrådet granskade förslagen med vidtagnaändringar, dels förs]ag till 7. lag om ändring i förvaltningslagen (1971:290), 8, lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), Med bifall till vad föredragandensålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnarHans Maj:t Konungen att till skall avlätas proposition av den lydelsebilaga till detta protokoll utvisar. Ur protokollet: BrUta Propositionenshuvudsakliga innehåll ................................. 1 Utdragavstatsrädsprotokolletden28december 1972 ........ 18 1 Inledning ...................................................................... 18 2 Allmänt omförslagen i departementspromemorian ....... 18 3 Ändringar i RBmed anledning av förvaltningsrättsreformen 20 3.1 Viss ålder förbehörighet att vara domare ........... 20 3.2 Domarjäv ............................................................. 22 3.3 Domstols tolk ...................................................... . 25 3.4 S, k,partsoffentlighet .......................................... . 31 3.5 Rättegångsförseelse .......................................... . 32 3.6 Meddelande avdom och beslut ........................... . 33 3.7 Identifieringsuppgifteri inlaga .............................. 35 3.8 Ingivande avhandling till rätten m, m.................... . 36 3.9 Fullföljdsinlagatill fel instans ............................... 42 4 Frågor om rättegångskostnad ...................................... 45 4.1 Ränta pärättegångskostnad ............................... 45 4.2 Ersättning förkostnad som uppkommit före rättegången ,,, 52 5 Domförhet i målom konkursarvoden ............................. 60 6 Sjuksköterskasvittnesplikt ............................................ 61 7 Departementschefen .................................................... 64 7.1 Allmännasynpunkter ............................................ 64 7.2 Viss ålder förbehörighet att vara domare ........... 66 7.3 Domarjäv .............................................................. 66 7.4 Domstols tolk ....................................................... 69 7.5 Rättegångsförseelse ........................................... 77 7.6 Meddelande avdom och beslut ........................... 77 7.7 Identifieringsuppgifteri inlaga .............................. 78 7.8 Ingivande avhandling ........................................... 79 7.9 Fullföljdsinlagatill fel instans ............................... 82 7.10 Ränta pärättegångskostnad ............................... 83 7.11 Ersättning förkostnad som uppkommit före rättegången ...85 7.12 Domförhet i mälom konkursarvoden .................... 88 7.13 Sjuksköterskasvittnesplikt .................................. 88 8 Hemställan .................................................................. 89 Bilaga 1 Promemorieförslaget ........................................ 91 Bilaga 2 Det remitterade förslaget ................................. 100 Utdrag av lagrådets protokoll .......... 114 Utdragav statsrådsprotokollet den 16februari 1973 .......... 120 Sättning: Datorstyrd Fotosättning 1973 Tryck: Rotobeckman