prop · FW0349 · 1973-12-31 00:00:00 — Utredningenhar ansett att skatteplikt för utbetald ersättning från AGS-försäkringen börinföras som en konsekvens av beskattningen av sjukpenningförmånerna. Ersättningfrån övriga enskilda sjuk- och olycksfallsförsäkringar av kapilalförsäkringsnaturbör däremot enligt utredningen lämnas utanför beskattningen med hänsyn tillden begränsade omfaltning de har. Vidremissbehandlingen har ohka meningar framkommit i detta hänseende.Utredningens uppfattning lämnas ulan erinran av åtskilliga instanser.Riksförsäkringsverket har framhållit all om sjukpenningen blir skattepliktiginkomst också AGS-försäkringen bör i sin helhet bedömas som pensionsförsäkring.Utfallande belopp skulle då vara skattepliktigt. LO,SAF och har däremot ansett att AGS-försäkringen bör behandlas somkapitalförsäkring med skattefrihet för utfallande förmåner. Föregen del anser jag att bl. a. praktiska skäl talar för alt den nuvarandeskattefriheten behålls för AGS-förmåner och ersättning som faller ut på grundav AGS-försäkring. Genom att den maximala kompensationsnivån för försäkring,som närmare utvecklas av chefen för , i princip avses liggavid av inkomstbortfallet, kommer under sjukpenninglid utgående AGS-beloppalt bli förhållandevis små. Jag finner därför inte anledning att nu lägga framförslag om ändrade skatteregler i detta hänseende. I den mån justeringar av denuvarande bestämmelserna bör ske som en följd av eventuella ändringar i AGS-avtaletfår detta tas upp i annat sammanhang. Vidutbetalningen av ersättningsbeloppen bör enligt utredningen preliminär skalldras av. Kontrolluppgift på bruttobelopp och den innehållna skatten börsedermera lämnas till skattemyndigheter och inkomsttagare. Det administrativaförfarandet härvid liksom i fråga om avdrag för kvarstående skatt föreslås bU iviss mån olika för de olika slagen förmåner, I det följande kommer jag därföralt la upp var för sig förfarandet beträffande förmånerna vid sjukdom,arbetslöshet och arbetsmarknadsutbUdning liksom vissa frågor angåenderedovisning av den innehållna preliminära och kvarstående skatten. Förmånervid sjukdom och vid barns födelse Sjukpenningenligt AFL administreras av försäkringskassorna med somtillsynsmyndighet. Fr. o. m. gäUer detsamma beträffandesjukpenning från YFL och närstående ersättningssystem. Avsikten är som jagnärmare berört i det föregående att Prop.1973: 49 53 inom den allmänna försäkringen gå över till ett nytt ADB-system,Det nya systemet innebär en långt gående automatisering av rutinerna. Därvidkommer även preliminärskatleavdrag och framställande av kontrolluppgifter attske med användning av ADB, I avvaktan på att det nya systemet blir fulltutbyggt måste dock vissa arbetsmoment ske manuellt. Utredningen har inte velat förorda ett förfarande som går ulpå all preliminär skatt på sjukpenning under en övergångstid dras av efler dentabell och kolumn som gäller för varje försäkrad. Utredningen anser i ställetatt skatteavdraget bör göras efter en schablonlabell. Tabellen avses uppta enenda avdragskolumn som motsvarar kolumn 1 för den genomsnittliga utdebiteringeni riket. Som chefen för tidigare denna dag utvecklat närmarebör delta enklare förfarande väljas. Härigenom undviker man alltför storarbetsbelastning på försäkringskassornas kontor innan detnya ADB-syslemet kan utnyttjas for dessa uppgifter. Några egentliga nackdelarav schabloniseringen torde inte uppkomma, I de mera långvariga sjukfallen kanskäl finnas all göra avdrag enligt den vanliga skattetabellen. Delsamma gälleri fråga om föräldrapenningen och vårdbidraget som normalt ulgår . Det bör uppdragas åt att efter samråd medriksförsäkringsverket utarbeta schablontabell för skatteavdrag vidkorttidsfallen och närmare anvisningar om när avdrag i långtidsfallen bör skeenligt ordinarie tabell. Vid remissbehandlingen har föreslagils att en definitiv källskatttill-lämpas på utbetald sjukpenning. Vissa frågor som avser den definitiva källskattenär f, n, föremål för ytterligare överväganden inom ochstatskontoret. Det är därför inte lämpligt att nu ta ställning i detlahänseende beträffande sjukpenningen. Enligt utredningen bör kassorna beakta beslut om jämkningav preliminär skatt om beslutet företes för kassan av inkomsttagaren. Vid remissbehandlingenhar ifrågasatts om kassorna bör ha skyldighet alt ta hänsyn tilljämkningsbeslut också i korllidsfallen. Om jämkningsbeslut inle behöver beaktasavlastas kassorna visst merarbete. Men regeln kan i vissa fall te sig obilligmot inkomsttagarna. Man torde också kunna räkna med att antalet korttidsfall,där jämkningsbeslut företes, kommer att bli litet. Jag anser därför att någonundantagsregel i detta hänseende inte bör införas, I fråga om kvarstående skatt har utredningen ansett attnågon obligatorisk skyldighet att göra skatteavdrag inle bör finnas för kassorna.Jag delar i delta hänseende utredningens uppfattning att en genereU skyldighetalt dra av kvarstående skatt skulle vara onödigt betungande för kassorna,som effekten skulle bli relativt liten för den stora mängdenkorttidsfall. Skyldighet att innehålla kvarstående skatt bör dock föreligga ilångtidsfallen efter anmodan av den försäkrade eller den lokalaskattemyndigheten. 1973: 49 54 Minaförslag i fråga om avdrag för preliminär och kvarstående skatt föranleder vissaändringar i UF. Möjlighet att differentiera skyldigheten att göra skatteavdragfrån sjukpenning m. m. enligt vad jag föreslagit bör skapas genom att Kungl.Maj:t får fullmakt att meddela särskilda bestämmelser i ämnet. Detta skerlämpligen genom utvidgning av den behörighet som f.n. tillkommer Kungl. Maj:tgenom bestämmelser i 3 § 2 mom. och 39 § 3 mom. UF, och försäkringskassornas redovisning av den innehållnapreliminärskatten bör summarisk redovisning kunna till-lämpas. Det innebär altde innehållna skattebeloppen bokförs ospecificerade under vederbörandeuppbördstermin och att redovisning sker bara en gång . Det bör även varamöjligt för verket och kassorna att tillämpa annan redovisningsmelod, t, ex,avräkning med anlitande av magnetband. Detta kan ske enligt 55 § sista stycketUF, Det torde vara lämpligt att redovisningen av innehållen skatt så långt möjligtsker bokföringsmässigl ulan översändande av likvida medel, exempelvis genomavräkning vid riksförsäkringsverkels disposition av anvisade medel. Detnärmare förfarandet härvidlag bör utarbetas av ,och i samråd. Riksförsäkringsverketbör åläggas lämna kontrolluppgift på de belopp som utbetalats i skattepliktigsjukpenning m, m, av verket och försäkringskassorna . Därvid bör,som utredningen föreslagit, anges om sjukpenningen hänför sig tUl inkomst avanställning eller annat förvärvsarbete. Kontrolluppgift bör också lämnasbeträffande utbetald föräldrapenning och vårdbidrag för svårt handikappade bam.Uppgift bör, med hänsyn bl, a, till den avräkning mellan staten och kommunemasom jag kommer alt beröra, lämnas även beträffande belopp understigande100 kr, , 37 § 1 mom, TF bör ändras i enlighet härmed. Somframgår av prop, 1973: 46 avses ändrade bestämmelser gäUa försjukförsäkringsavgiften. Avgiften skall beräknas enligt 19 kap, AFL på gmndvalav förvärvsinkomsten. Denna inkomst avses i fråga om anställda bestämmas avden lokala skattemyndigheten som också fastställer avgiften. Uppgift om vilkasom är försäkrade lämnas därvid av , I fråga om personer medannat förvärvsarbete än anställning avses dock det nuvarande förfarandetbehållas. Det innebär att beräknar avgiften på grundvalav uppgifter från försäkringskassorna. Debiteringen sköts av den lokalaskattemyndigheten, 27 § 1 mom, UF bör ändras i enlighet härmed. Utredningenhar förutsatt alt det kontanta arbetsmarknadsstödet betalas ut avlänsarbetsnämnden. Enligt vad chefen för avser attföreslå senare denna dag bör emellertid stödet betalas 1973: 49 55 Förfarandet vid skatteavdrag då stödet betalas ut börlämpligen vara detsamma som jag tidigare föreslagit i fråga om utbetalningen avsjukpenning. Preliminär A-skatt bör alltså i korttidsfallen dras enligt enschablontabell som upptar en enda kolumn, motsvarande kolumn 1 ochmedelutdebiteringen i landet. Vid utbetalning bör kassangöra avdrag enligt den vanliga källskattetabellen. Uppgifter om tillämpligkolumn bör därvid tas in från stödtagaren eller på annat lämpligt sätt. Avdragför kvarstående skatt bör göras på särskild begäran från stödtagaren ellerlokal skattemyndighet. Kontrolluppgift lämnas av . Ävenvid utbetalningen av dagpenning bör enligt utredningen preliminär A-skatt drasav med tillämpning av en schablontabell. Tabellen skall motsvara kolumn 1 i devanliga källskattetabellerna och bygga på medelutdebiteringen i riket. Avdragför kvarstående skatt skall, liksom beträffande sjukpenning, normalt intebehöva ske. Vidremissbehandlingen har detta förfarande allmänt godtagits. Även jag anser attdenna lösning är lämplig. Denschablontabell utredningen angett kan, enhgt vad gjorda beräkningar visar,användas också vid längre ersättningsperioder utan att kvarstående skattuppkommer. Av praktiska skäl bör därför arbetslöshetskassoma kunna användaschablontabellen oavsett ersättningsperiodens längd, I de fall tabellen gerett påtagligt överuttag av preliminär skatt kan givelvis jämkning ske enligtreglerna härom, del fall kan dagpenningen utgå med reducerat belopp, exempelvis ominkomstlagaren uppbär pension av visst slag. Härvid kan entillämpning av schablonlabellen föranleda kvarstående skatt. Jag förutsätteratt och kassorna har sin uppmärksamhet riktad på dessa falloch lämnar erforderlig information. Bestämmelserom avdrag för preliminär och kvarstående skatt bör, på sätt jag förordatbeträffande sjukpenning, få utfärdas av Kungl. torde fååläggas att efter samråd med utfärda schablonlabelloch erforderliga anvisningar. Dåarbetslöshetsersättning utgår lill person som normalt erlägger sjömansskattkommer ersättningen inle att utgöra inkomst ombord. Ersättningen utgör i dettafall sådan inkomst som sjömannen taxeras för i vanlig ordning, fall mottagaren av understödet är skattskyldig till B-skatt skall givelvisskatteavdrag inte göras. Fråganom arbetslöshetskassornas skyldighet att utfärda kontrolluppgift rymmer vissaadministrativa problem. Utredningen har förordat att kassorna, i avvaktan påatt ADB-teknik kan användas i ökad utsträckning, skall ha rätt att i vissafall utfärda två kontrolluppgifter. Prop,1973: 49 56 framgår av vad jag tidigare anfört avses kontrolluppgiftför den som fått ersättning den 1 januariden och sominte är arbetslös kunna sändas ut redan i december.Under januari månad avses kassorna skicka ut kontrolluppgifter för dem som vararbetslösa och för dem som i övrigt fått ersättning . Härigenom skulle kassorna kunna få erforderlig spridning av arbetetmed kontrolluppgifterna. Med en sådan ordning kommer två kontrolluppgifter attsändas ut främst i de fall en person avslutat en arbetslöshetsperiod förenovember månads utgång och sedan blir arbetslös på nytt . Den av utredningen förordade lösningen har i allmänhetgodtagits vid remissbehandlingen. och en länsstyrelse anserdock det avsedda förfarandet otUlfredsställande med hänsyn till risken för missuppfattninghos både skallemyndigheter och inkomsttagare. För egen del kan jag hålla med omalt ett förfarande där det ibland sänds ut två kontrolluppgifter för sammainkomstår inte är tillfredsställande. Ett stort antal kassor torde emellertidsakna praktiska möjligheter alt framställa kontrolluppgifter för helainkomståret påföljande år. Den av utredningen förordadelösningen är därför den enda som f. n, är möjlig att tUlämpa av alla kassor,och den måste därför accepteras. Antalet fall där dubbla kontrolluppgifterkommer att behöva sändas ut torde f, ö,, som framgår av vad jag anfört,bli tämligen litet, I del helt övervägande antalet fall ifrågakommer bara enkontrolluppgift . Risken för misstag på grund av dubbla kontrolluppgiftertorde också kunna minskas väsentligt genom en lämplig utformning avblanketterna, I en framlid, då ADB-lekniken kan utnyttjas fullt ut, bör finnasförutsättningar alt på vanligt sätt framställa en kontrolluppgift som avserhela inkomståret. De belopp arbetslöshetskassorna innehåller såsompreliminär skatt skall redovisas tUl statsverket. Redovisningen bör så långtmöjligt ske genom ett avräkningsförfarande i samband med att kassorna tUlgodoförsstatsbidrag, kan enligt 55 § sista stycket UF medge att skallredovisas av kassorna i annan ordning än den vanliga. Det bör bli en uppgiftför verket att i samråd med medverka till alt lämpligarutiner utformas i detta hänseende. Beskattningen av dagpenning vid arbetslöshet aktualiserarfrågan om avdragsrätt för för arbetslöshetsförsäkring, F. n. föreliggeravdrågsrätt i detla hänseende enUgl 46 § 2 mom. forsla stycket 3) KL inomramen för det s. k. sociala avdraget på högst , för ensamstående och 500kr, för makar tUlsammans, Om dagpenningen blir skattepliktig uppkommer fråganhuruvida premien bör vara avdragsgill till hela beloppet enligt huvudregeln förförsäkringstagares beskattning. Del sociala försäkringsavdragel hör emellertidtill de bestämmelser som ses Prop.1973: 49 57 över av skatteutredning. Avdragsrätten förpensionsförsäkringspremier omprövas av livförsäkringsskattekommittén. Medhänsyn härtill och då de avgifter till arbetslöshetsförsäkringen, som f, n,utgår, i regel ryms inom maximibeloppet för det sociala försäkringsavdragetfinner jag inle skäl all nu föreslå ändring i förevarande hänseende. Den skattepliktiga delen av utbildningsbidraget bör, somjag tidigare angett, omfatta grundbidrag, hyresbidrag på hemorten ochbarntillägg. Bidraget betalas som regel ut av . Bidragets bruttobelopp räknas fram med hjälp av tabeUenligt ett förfarande för vilket chefen för senareutförligt redogör, kan därvid få de uppgifter sombehövs om mottagarens preliminärskatteförhållanden från mottagaren själv ellerfrån den lokala skattemyndigheten. Vid utbetalningen av bidrag bör avdrag göras för preliminärskaltdär mottagaren inle har att erlägga B-skatt. Efiersom utbetalningsmyndigheten,som framgår av vad jag anfört, normall känner tUl mottagarens preliminärskatteförhållandenkan skalleavdraget göras enligt vederbörlig kolumn och den för mollagarengällande utdebiteringen. Enligt utredningsförslaget bör avdrag för kvarståendeskatt inte göras från utbildningsbidrag. Vid remissbehandlingen har delta iallmänhet godtagits, har dock en motsatt uppfattning. För anser jag att praktiska skäl talar för att skyldigheten all göra avdrag förkvarstående skatt bör begränsas i största möjliga utsträckning. Avdrag bör ihuvudsak göras bara i de fall bidragstagaren själv begär del. Om särskUda skälföreligger, t, ex, om bidragstagaren har inkomster utöver bidraget, bör dockavdrag kunna ske också efter beslut av den lokala skaltemyndigheten. En sådanordning möjliggörs genom de ändringar i 3 och 39 §§ UF som jag tidigareförordat, bör efter samråd med arbetsmarknadsstyrelsenmeddela erforderliga anvisningar i detta hänseende. Framställning av kontrolluppgift beträffandeutbildningsbidrag sker genom med anlitande av ADB-teknik, Avräkningen mellan staten och kommunerna Införande av skatteplikt för här berörda förmåner vidsjukdom, arbetslöshet, arbetsmarknadsutbildning m, m, ökar de skattepliktigaintäkterna vid inkomstbeskattningen. Utredningen har beräknat ökningen tilldrygt 7,5 mUjarder kr. De totala skalleintäkterna beräknas öka med sammanlagtca . Av detta belopp hänför sig enligt utredningensberäkningar drygt hälfien till kommunalt beskattningsbar inkomst.Sjukpenningutredningen har anfört att det synes naturligt att 1973: 49 58 dei anledning av skatlebeläggningen ökade skatteintäkterna används för attfinansiera ökningen av kostnaderna. Utredningen har emellertid inte ansett detpåkallat att införa kommunala bidrag som finansieringskälla ulan förordat i skatteutjämningssammanhang skall kunna åstadkomma en avräkning mellanstaten och kommunerna. Därigenom kan staten, som svarar för finansieringen avkostnadsökningen, tillgodoföras dessa skatteintäkter. Utredningen har i sammanhangeterinrat om den kompensation i form av skattebortfallsbidrag som staten utgertill kommuner m. fl. i anledning av skattereform och om det förslag lillnya bestämmelser om skatteutjämning som lagts fram av skatteutjämningsrevisionen(SOU 1972: 44). Avräkningen bör enligt utredningen kunna ske inom denna ram.Utredningen har emellertid inle ansett sig böra gå in på den tekniskautformningen av detta avräkningssystem utan har föratsatt att denna fråga tasupp i annan ordning. Vid remissbehandlingen harutredningsförslaget att kostnadsökningarna finansieras med de ökadeskatteintäkterna och att avräkning sker meUan staten och kommunerna i allmänhetlämnats utan erinran. har emellertid framhållit vid avräkningen mellan staten och kommunerna måste beakta bl, a, deeffekter som det ökade skatteunderlaget kan medföra för skatteutjämningssystemetoch skatteborlfallsbidragen. Förbundet förutsätter att en ingående beräkning avkommunemas och landstingens ökade skatteintäkter företas och attöverläggningar kommer tUl stånd mellan och kommunförbundenom beräkningsmetoden, fastställande av avräk-ningsbelopp och utformningen avett avräkningssystem. Liknande synpunkter har anförts av . Som jag tidigareframhållit delar jag uppfattningen att skatteintäkterna som hänför sig tilldet genom reformen ökade beskattningsunderlaget i sin helhet bör kommastatsverket till godo. För att åstadkomma detta är olika metoder möjliga.Utredningen har närmast varit inne på ett avräkningsförfarande inom ramen försystemet för skatteutjämning och skatlebortfallsbidrag. En sådan lösning rymmeremeUertid ett flertal problem, vilket även betonats av landstingsförbundet ochkommunförbundet. Man kan också tänka sig någon form av kommunala bidrag till finansieringenav berörda förmåner eller att förmånerna görs skattepliktiga till statliginkomstskatt enhgt särskUda regler. Även dessa lösningar är emellertidförenade med nackdelar. För alt undvika svårigheterna vill jag för egen delförorda en annan metod, som innebär att man gör en särskild avräkning i sambandmed den årliga avräkningen av kommunalskattemedel mellan staten och kommunerna.Metoden medger att man på ett tekniskt enkelt sätt når det önskade resultatetsamtidigt som de kommunala skatteinkomsterna och skatteutjämningsbidra- Prop.1973: 49 59 gen kan bestämmas utan inverkan av den ändring avskatteunderlaget som föreslås. Innan jag redogör närmare för metoden vill jag i korthetberöra förfarandet vid avräkningen av kommunalskatt och vissa frågor som hängersamman därmed. Förkommunalskallen gäUer enligt 72 § Kom,L följande. Det slutliga beloppet avkommunalskattemedel utgörs av det skattebelopp som erhålls pågrandval av årets utdebitering och taxeringen påföljande år. Förskottsvisutgår emellertid ett belopp som bestäms enligt samma utdebitering men pågrandval av närmast föregående års taxering. Förskottet avräknas sedan vidutbetalningen av kommunalskattemedel . Då utdebiteringen bestäms tas hänsyn inte bara till detbeskattningsunderlag, som fastställs vid taxeringen. Enligt lagen (1965: 269)med särskUda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skattbeaktas också det skatteunderlag som staten skall tillskjuta enhgtförordningen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag och bestämmelserna omskattebortfallsbidrag, Avräkningsförfarandet kan iUustreras på följande sätl.Beloppet av kommunalskattemedel bestäms på grundval av utdebiteringenför och skatteunderlaget vid taxering (inkomster).Från detta belopp avräknas förskott som uppburits , Tillägg skerav förskott för vilket beräknas på grundval av utdebiteringen för år1974 och skatteunderlaget vid taxering, Avräkningen handhas av som också betalar utkommunalskattemedlen. För samt för landstingskommuner ochförsamlingar tillämpas ett likartat avräkningsförfarande med stöd av resp, 76§ kommunallagen (1957: 50) för , 76 § landstingslagen (1954: 319) och84 § lagen (1961: 436) om församlingsstyrelse. Då sjukpenning, dagpenning vid arbetslöshet, förmåner vidarbetsmarknadsutbildning m.m. görs skattepliktiga kommer de alt deklareras avmottagarna och taxeras i vanlig ordning. Intäkterna ingår alltså i beskattningsunderlagetoch föranleder debitering av statsskatt och kommunalskatt på samma sätt somövriga skattepliktiga intäkter. Den del av skatten som påförs såsomkommunalskatt bör emellertid, som jag tidigare framhållit, i sin helhet kommastatsverket till godo. Härav följer också att de kommunala utdebiteringarnainte bör påverkas av dessa belopp liksom inte heller storleken av skatteutjämningsbidragoch skatlebortfallsbidrag. För alt åstadkomma detta krävs att de berörda intäkternasärskiljes från det övriga kommunala skatteunderlaget både då utdebiteringen bestämsoch då man beräknar kommunalskattemedlen. 1973: 49 60 möjligtgenom att intäkterna tas upp på kontrolluppgifter och sålunda är kända förskattemyndigheterna senast vid utgången av januari månad laxeringsåret. Det äralltså möjligt för att registrera alla utbetalda belopp ochhänföra dem till de olika mottagarna. Denmetod jag vill föreslå har följande innebörd. Dekontrolluppgifter, som avser utbetald sjukpenning m, m,, registreraspå magnetband för varje inkomsttagare i samband med den årliga taxeringen. Dådet kommunala beskattningsunderlaget beräknas vid länsstyrelsernasdataanläggningar redovisas del underlag som hänför sig till sjukpenning m, m.särskilt dvs, avskilt från Övrig redovisning. Till kommunerna redovisas detövriga underlaget vilket läggs till grund för deras beslut om utdebiteringliksom för avräkningen av kommunalskatlemedel. Även förskottsulbetalningarna avkommunalskattemedel beräknas på delta nettounderlag. Fastställande av skatteuljämningsbidragoch skattebortfallsbidrag sker också på grundval av underlaget med bortseendefrån sjukpenning m. m. Vidberäkningen av det reducerade skatteunderlaget kan man vinna betydandepraktiska fördelar om vissa mindre schabloniseringar görs. Då skatteunderlagetenligt den ordinarie taxeringen minskas med utbetald sjukpenning m. m, bör detvara möjligt all utgå ifrån den taxerade inkomsten. Härvid las i principhänsyn till de förändringar i fråga om grundavdraget som följer av altinkomsten minskas med berörda intäkter. Däremot beaktas inle förändringar somkan uppkomma inom de olika förvärvskällorna om avdraget för sjukpenning m, m, istället görs från brattointäkten i varje förvärvskälla. Som exempel kan jagnämna alt schablonavdraget på , från inläkt av tjänst i enstaka fall kanha avräknats från sjukpenning, I detta fall skulle avdraget för utbetaldsjukpenning ha avsett inte bruttobeloppet ulan sjukpenningen minskad med 100kr. Vidare kan en minskning av brullointäkten i en förvärvskälla reduceraförvärvsavdraget något. Även här skulle avdraget för utbetald sjukpenning, föratt ge helt exakt resultat, ha avsett inte bruttobeloppet utan sjukpenningenminskad med den bortfallna delen av förvärvsavdraget. Även i en del fall därtaxeringen avser enbart garantibelopp för fastighet kan uppkomma avvikelse på gmndav angivna schablonisering. De schabloniseringarjag här berört blir aktuella bara i undantagsfall. Effekterna på det kommunalaskalleunderlaget är så obetydliga all de kan anses försumbara. Jag förordardärför att beräkningen sker enligt vad jag här angett. Frånadministrativ synpunkt är det fördelaktigt om beräkningarna kan ske medutgångspunkt i de avgivna kontrolluppgifterna rörande utbetald sjukpenning m, m.Vidare bör man i fråga om del vanliga skatteunderlaget kunna utgå ifråntaxeringsnämndens beslut på samma sätt Prop.1973: 49 61 som i fråga om systemet för skatleutjämning och skatlebortfallsbidrag.De ändringar som sker i högre instans och av lokal skaltemyndighet enligt 72 a§ TF avser både höjningar och sänkningar av underlaget och torde sammanlaget inlepåverka de nu aktuella beräkningama nämnvärt, I praktiken innebär det att man ulgårifrån de s, k, rättade summabanden och laxeringsbanden som framställs pålänsstyrelsernas dalaenheter omkring taxeringsåret. Jagförordar att bestämmelserna utformas i enlighet härmed.