prop · FW0344 · 1973-12-31 00:00:00 — Både den diskussion somrevisionen för om målen för skatteutjämningssysteraet och framför alltförslagen till ändringar innehåller dock principiella förändringar. När detgäller målsättningsdiskussionen är det närmast fråga ora entyngdpunktsförskjutning. I stället för att betona syftet att rainskaskillnaderna i utdebitering skjuts angelägenheten av att neutraliserakostnadsskUlnader i förgrunden. Med hänsyn till den kommunstruktur som nuhåller på att förverkligas, har jag inte något att erinra raot en sådanförskjutning i raälsättningen. Stalsraakterna bör acceptera en skUlnad i utdebiteringssatsernamellan komraunema, i den raån de är uttryck för valda nivåer på den koraraunalaservicen. Ianslutning till måldiskussionen framhåller skatteutjämningsrevisionen att mannär systemet byggs upp inte kan undgå att ta vissa regionalpolitiska hänsyn.Det är enligt min mening uppenbart att nuvarande skatteutjämningssystera haren raycket stor regionalpolitisk betydelse. När särskUda ätgärder behövertiUgripas för att stimulera utvecklmgen i vissa delar av landet är detnaturligt att man ser tiU att sådana insatser inte motverkas av bristaridékoramunal service eller mycket höga kommunala utdebiteringar. Detta är ett avskälen tiU att statsmakterna vid bestämmande av den garanterade skattekraftenför kommunerna liksom f. n. bör fästa stort avseende vid den geografiskabelägenheten. Detta förhållande kan också uttryckas sä att iskatteutjämningssystemet bör byggas in en regionalpolitisk målsättning. Närdet gäller skatteutjämningsrevisionens förslag tiU ändringar i systemetsutformning är de på flera punkter både principiellt och praktiskt ganskalångtgående. Min inställning till dessa ändringsförslag redovisar jag i detföljande under de olika avsnitten. Prop.1973: 44 69 Förslagtill skattekraftsgaranti för kommunerna a. niot bakgrund av att den nuvarande indelningen iskattekraftsområden är alltför grov föreslagit att skattekraftsgarantin iprincip bestäms individuellt för komraunerna. Revisionen har lagt ner ettorafallande arbete på att analysera kostnadsläget för koramunerna och kommitfram tiU att det inte är möjligt att så entydigt fastiägga de faktorer sompåverkar kostnadsläget att dessa faktorer kan ligga till grand för en säkerinplacering av kommunerna i skalan för skattekraftsgarantin. Olika sädanafaktorer kan urskiljas, men betydelsen av var och en av dera och saraspeletraellan dem har inte helt kunnat' klarläggas. Revisionen har därför stannat föratt göra en mer allmän bedöraning, sora enligt revisionen bör kunna ge etträttvisare resultat än nuvarande schablonraässiga indelning. Jagdelar den tveksamhet som kommit till uttryck vid remissbehandlingen införrevisionens försök att fastställa kommunernas kostnadsläge. Jag är för egendel över huvud tveksam tUl möjligheterna att konstruera ett system sora byggerpå en individuell bedömning komraun för koramun av skallekraflsgarantin ochsora kan uppfattas sora någorlunda rättvist. Härtill koramer svårigheterna attadministrera ett sådant system. Redan statsmakternas initiala beslut torde ledatUl ett stort antal inbördes järafördser sora resulterar i ansökningar om höjdskattekraflsgaranti för enskUda kommuner. I sararaanhanget kan nämnas alt vidremissbehandlingen av skatteutjämningsrevisionens förslag har krav på höjdprocent för skattekraftsgaranti förts fram för mer än hälften av kommunerna ochför tio landsting. Varje ändring som senare vidtas komraer säkerUgen attinnebära nya järafördser och krav pä förändringar. Sararaanfattningsvis är minabetänkligheter i olika avseenden sä starka att jag inte är beredd att i varjefall pä nuvarande underlag förorda att principen ora koraraunvis fastsläUdskattekraflsgaranti läggs tUl grund för skatteutjäraningssystemet. Flera remissinstanser harpekat på sarabandet raellan pågående utredningsarbete inom länsberedningen ochkoraraunalekonomiska utredningen och tillstyrker revisionens förslag endastsora ett provisorium i avvaktan på resultatet av dessa utredningar. Jag vUl härerinra om att komraunalekonoraiska utredningen enligt sina direktiv skall genomföraen allsidig utredning av kommunernas ekonomiska situation. a. utreda olika statsbidragssystem och undersöka fördelar och nackdelar meden övergång tUl mera generella former för statsbidragsgivningen. F. n. bedrivsoch förbereds särskilda undersökningar avsedda att bilda underlag förutredningens överväganden rörande fraratida Ijänsteefterfrägan, krav på realaresurser och finansierings-forraer inom den komraunala sektorn. Utredningen hari sitt remissyttrande anmält att den i ett senare skede av sitt arbete kanfinna an- 1973: 44 70 ledningatt återkomma till behovet av och formerna för statiigt stöd till kommunema iform av skalteutjämningsraedel. Eftersomresultatet från den kommunalekonomiska utredningen torde komma att innefattaväsentlig information om kommunernas ekonoraiska förhållanden bör deförändringar, som jag kommer att föreslå i det följande, gälla som ettprovisorium. När utredningen slutfört sitt arbete bör det finnas bättreunderlag för att utarbeta ett reviderat skatteutjämningssystem. Jagvill för min dd ta fasta på den kritik av nuvarande system som går ut på attindelningen i skattekraftsområden är alltför grov med stora skillnader iprocenttal för skattekraftsgaranti mellan närliggande kommuner. En provisoriskreform bör därför innebära en utökning av antalet skattekraftsområden. Soraframgått av det föregående anser jag det emellertid inte möjligt att läggaskatteutjämningsrevisionens material lill grund för en så långt gående differentieringsom utredningsförslaget innebär. Jag förordar i stället att de nuvarande treskatle-kraflsorarådena utökas till fem, dvs. att landet delas in i fem områdenför garanterad skattekraft eller annorlunda uttryckt att fem skattekraftsklasserinförs. Procenttalenför skaltekraftsklasserna för kommunerna bör utgöra 95, 100, 110, 120 och 130 %av medelskattekraften mot f. n. 90, 110 och . Vid denna i förhållande tUlskatteutjämningsrevisionens förslag grövre indelning anser jag attutredningsförslaget kan ligga till grand för inplaceringen i skattekraflsklass.De kommuner som enligt förslaget garanteras 90 och bör läggas samman i engrupp raed garanterad skattekraft. Vidare bör de korarauner som föreslagilsfå en garanti motsvarande 100 och , 110 och , 120 och samt garanteras resp. 100, 110, 120 och . Dettainnebär att landet delas in i fem, relativt väl sammanhängande områden, där ihuvudsak inre delarna av och garanteras , Norrbottensläns kustiand med undantag av den nordligaste delen, delar av Västerbottenslän, huvuddelen av och en del av garanteras120%, ett brett band längs från ner tillmitten av , delar av Jämtiands, och länsamt Gotiand garanteras , delar av , , ochÄlvsborgs län samt garanteras och övriga delar av mellersta ochsödra garanteras . Ijämförelse med nuvarande regler skulle detta innebära att tre kommuner fårlägre garanterad skattekraft, nämligen , och som ärgaranterade . I. fråga om och är detta i överensstämradse medförslag av. skatteutjämningsrevisionen, som även jag kan ansluta mig till. Närdet gäller förordar jag däremot att denna kommun placeras iskattekraftsklassen . Prop.1973: 44 71 Följandeuppställning visar de föreslagna procenttalen för saratliga korarauner. Kommunerna i utom och ; , , , , , och ; , , och ; Kommunerna i utom ; , , , , , Kommunerna i utom ; , , , , , , och ; , , , , och ; Förslagetåskådliggörs genora en karta, sora torde få fogas till statsrådsprotokolletsom bilaga 4. Denav mig förordade indelningen i skattekraftsklasser är naturligtvis fortfarandeschablonartad om än i mindre grad än.f, n. Det.finns säkerligenkommuner med likartade ekonoraiska förhållanden sora hänförts till skildaklasser och således garanteras skattekraft i olika orafattning. Detta äremeUertid ofrånkomligt. Olägenheterna härav får inora rimliga gränser bemästraspå annat sätt. Jag kommer i det följande att förorda väsentiigt ökademöjligheter att bevilja extra skatteutjämningsbidrag för att bl. a. kunnakomplettera bidragsgivningen för enskilda kommuner sora befinner sig i en sådanekonoraisk situation att det generella systeraet ger ett påtagligtotillräckligt skatteunderlagstiUskott. Bidragetvid hög utdebitering och reduceringsregeln Frånolika håll har framförts kritik mot det nuvarande systemetsåvitt angår bidrag vid hög utdebitering, Skatteutjämningsrevisionen, liksomreraissinstanserna raed några få undantag, har förordat att bidraget vid högutdebitering avskaffas. Jagdelar revisionens uppfattning att kritiken mot denna bidragsform är berättigad.De största bidragsbeloppen går till några stora kommuner med god egenskattekraft och påtagligt hög komraunal standard. Risken att systemetskonstraktion i sig stimulerar tUl utdebiteringshöjningar bör tillmätas enavgörande betydelse,,I nuvarande läge när de koraraunala utdebiteringama påsina häll nått en höjd sora inger betänkligheter, bör 1973: 44 72 inteskatteutjämningssysteraet innefatta element som kan bidra till att driva upputdebiteringarna. Bidraget vid hög utdebitering bör därför avskaffas. Bidragethar eraellertid fyllt en viktig funktion så till vida sora det gjortskatteutjämningssystemet mer flexibelt. Bidraget gör det nämligen möjligt fören kommun, som råkat i ekonomiska svårigheter och måste höja utdebiteringenkraftigt, att hålla skatteuttaget hos de egna invånarna på en rimlig nivå.Avskaffas bidraget som jag tidigare förordat, bör Kungl. Maj:t i sådanasituationer kunna bevilja kommunen extra skatteutjämningsbidrag. Till dennafräga återkommer jag i det följande. Skatteutjämningsrevisionenhar funnit att de skäl sora talar mot bidraget vid hög utdebitering iväsentliga delar också kan anföras mot reduceringsregeln. Mot denna regeltalar ocksä enligt revisionen att den missgynnar kommuner sora strävat efteratt hålla nere utdebiteringen genora långsiktig planering och god hushållning.Ä andra sidan konstaterar revisionen att ett av bidragssystemets huvudsyftenär att utjämna de kommunala utdebiteringama. Därraed skulle det enligtrevisionen innebära något av en raotsägdse att starkt öka bidragsgivningen tillkommuner raed utpräglat låg utdebitering och ge dera möjlighet att sänka denännu mer. Revisionens slutsats blir att reduceringsregeln inte helt kan undvaras.Den bör dock ändras så att dess utdebiteringsstiraulerande verkan i möjlig månneutraliseras. Reduktion av skattekraftsgarantin föreslås därför inträda förstdä kommunen underskrider medelutdebiteringen med mer än en krona. Blandremissinstanserna har rått delade uppfattningar om den av revisionenföreslagna reduceringsregeln. Vissa remissinstanser tillstyrker förslagetraedan andra, däribland koraraunförbundet, helt vUl avskaffa reduceringsregeln,Skatteutjäraningsnäranden raenar att borttagandet av reduktionen inora områdetför den fria kronan direkt motverkar den utjämning som ärskatteutjämningssysleraets priraära syfte. Nämnden vänder sig också emot attskattekraftsgarantin i området under den fria kronan föreslås falla efter endubbelt så brant skala som den nuvarande. slutsatsblir alt nuvarande reduceringsregel bör bibehållas. Huvudskälet för deremissinstanser sora förordat att reduceringsregeln utmönstras ur systemet ärdess utdebiteringshöjande effekt. menar således attreduceringsregeln utan tvekan verkat mera uppdrivande på utdebiteringen än vadmöjlighetema till bidrag vid hög utdebitering kan ha gjort. Detfinns onekligen vissa skäl som talar för att en reduceringsregel av något slagbör ingå i skatteutjäraningssystemet. Dessa skäl är eraellertid inte längrelika starka som när det nuvarande systemet beslöts. Genorakommunsararaanläggningarna och den standardutveckling som ägt ram ärsituationen nu väsentligt annorlunda. Det finns inte anledning förstatsmaktema att utforma ett generellt statsbidragssystem 1973: 44 73 förkommunema på sådant sätt att det innebär en stimulans tUl utdebiteringshöjningar,för att därigenom påverka komraunemas standard. Jag vill också i sararaanhangeterinra om vad jag tidigare anfört om förskjutningen i målsättningen förskatteutjämningssysteraet. Jag förordar sålunda att någon reduceringsregel inteskall ingå i systeraet. Särskildaregler för avfolkningskommuner och sommarstugukommuner Kommimermed vikande befolkningstal har speciella problem, vilket jag särskUt pekade påi direktiven till skatteutjämningsrevisionen. Den kommunala driften i dessakomrauner blir särskilt dyr, eftersora man inte kan krympa den kommunalaserviceapparaten i samma takt som befolkningen minskar, F, n, utgör starkbefolknmgsminskning en självständig grand för att fä extraskatteutjämningsbidrag. Revisionen har föreslagit särskilda regler för attinora ramen för det generella bidraget beakta befolkningsminskning. Ombefolkningen i en kommun under något av de senaste förflutna fera åren varithögre än under beräknlngsåret skall således enligt revisionens förslag dettillskjutna skatteunderlaget beräknas på det högre befolkningstalet. Dettaskall sedan minskas med en procent som förflutit efter det av defem åren då befolkningstalet varit störst. I en koraraun raed stadigfolkrainskning innebär detla, att skatteutjämningsbidraget beräknas påbefolkningen minskad . Remissinstanserna har överlag tillstyrkt förslaget. Även ora redan inplaceringen i skattekraftsklassofta innebär ett hänsynstagande till bl. a, befolkningsutvecklingen, anser jagatt det finns skäl för en kompletterande regel, Äv administrativa skäl bördock den föreslagna regeln förenklas pä så sätt att man alltid utgår frånbefolkningstalet bakåt i tiden minskat med fera procent i den mån dettatal överstiger den aktuella befolkningssiffran. I praktiken torde denna regelfå i stort sett samma effekt som den som revisionen föreslår. Enligt gällande reglerräknas skatteintäkterna från garantibelopp på sommarstugor in i komraunensskatteunderlag vid bestämmande av tillskjutet skatteunderlag. Ägarna avfastigheterna räknas däremot inte in i det befolkningstal sora ligger tillgrand för beräkningen. Eftersora de korarauner, för vilka dessa fastigheter harbetydelse, nästan genomgående har brist på skatteunderlag får dessa kommunerinte några intäkter bortsett från va-avgifter och liknande att bekosta deutgifter fastighetema för med sig. Mot bakgrund härav harskatteutjämningsrevisionen föreslagit att det skatteunderlag som avserfritidsfastigheter i kommunen skaU avräknas från det egna skatteunderlaget dåkommunens skatteutjäraningsbidrag räknas ut. 1973: 44 74 Remissinstansernahar genomgående tillstyrkt förslaget. Även jag anser att det hänsynstagandetill sommarstugukommunernas problera som förslaget innebär bör göras. Jagförordar därför att förslaget genomförs. Förlandstingen innebär revisionens förslag samma principiella uppläggning soraför koramunema, dvs. a. individuellt bestämd skattekraflsgaranti.Procenttalet för skattekraftsgarantin föresläs således utgå enligt nioskattekraftsklasser med procenttal . I förslaget tillinplacering i skattekraflsklass har dock endast fera grupper utnyttjats,näraligen 95, 100, 115, 125 och 135. De föreslagna procenttalen för landstingenansluter väl lill förslaget för de i resp. landstingsoraräde ingåendepriraärkommunema. Revisionen föreslår vidare att den s. k, garantiregelnavskaffas. Denna regel innebär, att landstingskommunema garanteras minstsararaa tillskjutna skatteunderlag sora . Mest betyder garantiregdn förMalmöhus, , , och . Totalt utgår mednuvarande regler bidrag enligt landstingsgaranlin med ca 60 milj. kr.Revisionens förslag innebär en avsevärd ökning av bidragen till landslingen iNorrland samt i , och län. Enallraän uppfattning bland remissinstanserna, som jag helt delar, är altrevisionens förslag bygger på ett särare och osäkrare grandmaterial förlandstingen än för komraunema. Jag har eraellertid redan tidigare i fråga omprimärkommunerna kommit fram till att de ändringsförslag sora nu läggs fraraskall ses som ett provisoriura. Motsvarande bör självfallet gälla förlandstingen. Jagfinner det lärapligt att landslingen, liksom komraunema, delas in i femskattekraftsklasser med en garanterad skattekraft pä 95, 100, 110, 120 och , De skattekraftsgarantier för kommunema som jag tidigare förordat bör varavägledande för inplacering av landslingen i skattekraftsklass. En översiktligsararaanvägning av de i resp, landstingsområde ingående kommunerna leder tillföljande förslag till skattekraftsgaranti. Enkarta sora illustrerar förslaget torde få fogas till statsrådsprotokollet sorabilaga 5. Dens, k, garantiregeln går tillbaka på tidigare statliga bidrag med anledning avorlsavdragsreformer . I likhet med skatteutjämningsrevisionenförordar jag att garantiregdn nu slopas. Prop.1973: 44 75 När det gäller de kyrkliga kommunerna föreslår revisionenen speciell förra för beräkning av skatteutjäraningsbidrag. Revisionenförordar, med hänvisning lill pågående beredning av frågan om förhållandet mellanstat och kyrka, att försaralingar och andra kyrkokoramunala enheter t. v. fårsamma bidrag i kronor räknat som . För att bidragen inte skallminska i värde föreslås att beloppen räknas upp . avstyrker förslaget och förordarsamraa regler för kyrkliga som för borgerliga komrauner. Förbundet frarahållerdärvid att om kyrkaslalberedningens förslag genomförs så komraer attförflyta från det alt de ändrade skatleuljämningsreglerna avses träda i kraftoch lill dess alt kyrkokom-raunerna förlorar sin koraraunstatus. Mot dennabakgrund menar förbundet alt det inle finns någon anledning alt underhänvisning till kyrka statfrågan beräkna skatteuljämningsbidrag tillförsaralingarna enligt särskilda övergångsbestäraradser. man,sora förordat, inför samraaregler för de kyrkliga sora för de borgerliga pri-märkomraunema skulle dettaleda tUl ökade bidrag till försaralingarna på 30 å 35 railj. En sådan kraftig bidragsökning är enligt min mening inle sakligt motiverad.I sammanhanget bör erinras ora att församlingarna inte har bidrag vid högutdebitering, varför något kompensationsbehov av denna anledning inteföreligger. Vidare skall, som jag tidigare framhållit, det av mig förordadeskatteutjämningssysteraet betraktas sora ett provisoriura. Jag förordar raotdenna bakgrund det av revisionen föreslagna systeraet för skatteutjämningsbidragtill församlingarna. Utgångspunkt för beräkningen av bidragen fraraöver bördock vara de bidrag sora utgått . Extra skatteutjämningsbidrag och ändrad skattekraftsgaranti Revisionens förslag bygger, sora jag tidigare redovisat,pä alt procenttalet för skattekraflsgaranlin bestäras efter en individuellprövning av varje kommuns kostnadsläge och övriga förutsättningar. Därigenomblir systemet statiskt på så sätt att ändringar i dessa förutsättningar soraleder tUl höjd utdebitering för kommunen inte automatiskt beaktas i systemet.För att öka flexibiliteten föreslår revisionen att Kungl. Maj:t efter ansökanskall kunna höja skattekraftsgarantin eller bevilja extraskatteutjäraningsbidrag. Avsikten är alt det extra bidraget skall användas föralt tUlgodose mer tillfälliga behov, medan en ändring av procenttalet förskallekraflsgarantin skall ske ora behovet kan antas bli beslående förfraratiden. Revisionen föreslår all en gemensam finansiell ram anvisasvarje år inom anslaget till skatteutjämningsbidrag. Detla belopp bör sedan öka raed 5 milj. kr. upp till 30 milj.kr. Jagvill först ta upp revisionens förslag att Kungl. Maj:t skall kunna medge höjdskattekraflsgaranti. Med hänsyn lill att jag inte nu är beredd att förordaannat än en provisorisk förändring av skatteutjämningssysteraet med enbetydligt grövre indelning i skattekraftsklasser än den av revisionen förordadeanser jag inte alt det finns behov av alt kunna raedge höjdskattekraflsgaranti. Ilikhet med revisionen anser jag att extra bidrag bör beviljas även ifortsättningen. Destörsta beloppen i extra bidrag har utgått för att stimulera tUlkommunsammanslagningar. Extra bidrag, bortsett från de s. k. stimulansbidragen,har företrädesvis beviljats för att stödja avfolkningskommuner och komraunermed höga skolskjutskostnader. Dessa förhållanden har beaktats i det av migförordade systemet genora höjd skattekraftsgaranti och genoraavfolkningsregeln. Befolkningsrainskning och höga skolskjutskostnaderbortfaller alltså i princip sora särskild grund för extra bidrag. Vidare harvissa kommuner beviljats extra skatteutjämningsbidrag i anslutning tillplanering av lokal trafikservice med buss och personbU. På anmälan av chefenför komraunikationsdeparte-raentet har Kungl. Maj:t i proposition denna dagföreslagit ett reforraerat bussbidragssystera raed ett inbyggtförstärkt stöd liU de raera utpräglade glesbygderna. Det nya systemet avsesskola träda i kraft . Med hänsyn härtill bör inte längreextra bidrag utgå för lokal trafikservice för tiden därefter. Jagär inte beredd att ange några speciella kriterier för extra bidrag utanförordar en prövning från fall till fall av den bidragssökande kommunenssituation. Komraunen bör därvid i sin ansökan kunna påvisa att något specielltinträffat varöver koraraunen inte kunnat råda som påtagligt försämrat dessekonomi, eller att dess ekonomiska situation är sådan att det eljest framstårsom skäligt att komplettera den ordinarie bidragsgivningen. Genomatt bidraget vid hög utdebitering avskaffas koramer ett antal komrauner fr. o.m. att fä vidkännas en minskning av skatteutjämningsbidragen. I en delfall kan trots de övergångsregler sora jag kommer att föreslå i det följande kommunerna få svårigheter att anpassa sin verksamhet till tUlgängligaresurser. Extra bidrag bör kunna bevUjas även på sådana grunder. Det är rainuppfattning att fraraställ-ningar om extra bidrag i sådana fall bör behandlasrelativt generöst. Jagförordar att 25 milj. kr. beräknas för extra bidrag för . 1973: 44 77 Vissakorarauner kommer alt mista tämligen stora bidragsbelopp genom att bidragenvid hög utdebitering avskaffas för primärkoraraunerna och garantiregeln förlandstingskoraraunerna. Revisionen föreslår därför särskilda regler för att deberörda kommunerna skall få rimlig tid att anpassa sig till den ändradebidragsgivningen. Det genorasnittiiga ordinarie skalleutjäraningsbidraget föråren 19711973 läggs i revisionens förslag till grund för beräkningen av ettsärskilt övergångsbidrag sora sedan avtrappas . De ekonomiska övergångsproblemenför de komrauner som får minskade skatteutjämningsbidrag måste enligt minmening lösas på ett tillfredsställande sätt. Flera reraissinstanser har menatatt övergångsreglerna bör göras generösare än vad revisionen föreslagit. Ilikhet med kommunförbundet finner jag starka skäl tala för alt utgående bidragför , i stället för det genomsnittiiga bidraget för åren 19711973, skaUläggas lUl grund för avlrappningen. Jag förordar därför att övergängs-reglernautformas så att ingen koraraun eller landstingskommun skall få sänkt ordinarieskatteutjäraningsbidrag för . I likhet raed revisionen anser jag attövergångsbidragen bör trappas av raed . En konsekvens av vad jagnu förordat blir alt den kompensation som vid kommunsararaanläggningar hittillsutgått i form av stimulansbidrag fr. o. m, byggs in iövergångsreglerna. Avvad jag angivit i det föregående framgår att skatteutjämningsrevisionenberäknat meratgiflen för sitt förslag i förhållande till nuvarande systera till4060 railj. I följande tabell redovisas att revisionens förslagleder till en reformkostnad på drygt 250 railj. Initialt uppgårreformkostnaden tUl inte raindre än inemot 350 milj. kr. Förklaringen härtillär bl. a. att revisionen i sina beräkningar fördelat dels de medel som år 1972utgick sora stimulansbidrag vid kommunsammanläggningar, dels de medel somfrigörs genora kommunsammanläggningarna , nämligen 141 resp.42 mUj. Vidare baseras revisionens beräkningar pä 1971 och 1972 årsförhållanden i stället sora jag nu tUlämpat samt på ett antagandeom oförändrat utdebiteringsbehov, dvs. att de kommuner som får ökat skatteutjämningsbidragi motsvarande män skulle sänka sina utdebiteringssatser.