prop · FW03123 · 1973-12-31 00:00:00 — Såväl reklamulredningen som kommerskollegiumifrågasätter om speciallagstiftning av här avsett slag är förenlig eller möjligmed den utformning som massniedieulredningen gett sitt lagförslag. mening är det angeläget alt ställning lillgrundlagsförslaget inte tas förrän rektamutredningens belänkande föreligger.Statens konsumentråd ser det som angelägel att det redan nu klargörs huruvidainformationsplikt och andra bestämmelser kan införas utan nya förändringar i anser inte alt utredningen klarlägger delta problem. Enligt KFkan en i lag vidgad informationsplikt i fråga om varor och tjänsteromöjliggöras genom utredningens förslag. 4.1 Huvuddragen i kreditupplysningsutredningens förslag KUU framhåller att kreditupplysningsverksamheten är avstor vikt för kreditgivningen i samhället. Verksamheten har betydelse inte baraför enskilda kreditgivare, eftersom eventuella kreditförluster ytterst går utöver kredittagare och konsumenter i form av fördyringar. Även samhället somhelhet har ett starkt intresse av att kreditgivningen fungerar såfriktionsfritt som möjligt. Enligt KUU måste därför ett grundläggande krav på kreditupplysningsverksamhelenvara att den på ett effektivt sätl fyller sin kreditskyddande funktion. Deltaanges innebära framför allt att den information som lämnas skall vara relevant,korrekt och tillräcklig för kreditgivarens bedömning samt all råd och omdömenskall vara rättvisande. Molbehovet av en effektivt fungerande kreditupplysningsverksamhet ställer KUUenskilda personers och företags behov av skydd mot att verksamheten leder tillalltför långtgående avslöjanden av deras förhållanden. För en kreditsökande ärkreditupplysningsverksamheten visserligen av intresse genom dess betydelse förhans möjlighet att få kredit men verksamheten kan medföra vissa icke önskvärdabiverkningar. Framför allt föreligger för enskilda personer risk för alt deninformation, som används i verksamheten och sorn kan avse både ekonomiskaförhållanden och förhållanden av mer personlig natur, kan leda lillotillbörligt intrång i den personliga integriteten. Vid sinbehandling av de integriletsproblem som aktualiseras i kreditupplysningsverksamhetenfäster KUU särskilt uppmärksamheten på all verksamheten medför omfattande regislerbildningaroch att den tekniska utvecklingen på informationsområdet, framför allt denökande användningen av ADB-teknik, gör det möjligt all allt effektivareutnyttja den information om enskilda som samhället tillhandahåller. Visserligenanvänds ADB-tekniken f. n, endast i begränsad omfattning i kredilupplys-ningsbranschen,men del finns enligt KUU anledning räkna med att ADB i allt större utsträckningkommer att las i bruk även på detta område. Utredningen erinrar om all denvidsträckta offentlighetsprincipen ger möjlighet att hämta betydande mängder kredilinformalionfrån myndigheter och andra offentliga organ. Vidare påpekar utredningen allintegritetsproblemen i kreditupplysningsverksamhelen accentueras genom kreditgivningensutveckling mol alltmer omfattande konsumtions-krediter i form av avbetalnings-och konlokrediler. Mot denangivna bakgrunden föreslär KUU en lag om kreditupplysning, vilken framförallt syftar till att skapa garantier mot otillbörligt intrång i den enskildespersonliga integritet. 1 fråga om kreditupplysnings-verksamhet som bedrivs påannat sätt än genom offentliggörande av uppgifter i tryckt skrift innebiirförslaget i huvudsak följande. Sådan verksamhet skall få drivas endast av densom har fått tillstånd av Kungl. Beträffande information om privatpersoner skallgälla vissa begränsningar i fråga om såväl utlämnande som insamling och lagringav uppgifter. Begränsningarna gäller dels uppgifter om personliga förhåUandenav särskilt ömtålig natur, t, ex. brottslighet, alkoholmissbruk och sjukdomar,dels uppgifter om påstådda betalningsförsummelser som inte är fastställda irättslig ordning, t. ex, ansökningar om belalningsföreläggande och lagsökning,och dels uppgifter om förhållanden som ligger mer än tre, i vissa fall fem, årtillbaka i tiden. Både enskilda och förelag skall ha rätt att få del avinnehållet i de uppgifter som finns lagrade om dem hos den som driverkreditupplysningsverksamhet och i viss utsträckning också av utlämnadekreditupplysningar. 1 anslutning härtill föreslås en regel om skyldighet allrätta felaktiga uppgifter. Den som driver kreditupplysningsverksamhel skallvara ersätiningsskyldig för skada som tillfogas enskild genom otillbörligtintrång i hans personliga integritet liksom för skada som åsamkas enskild ellerjuridisk person genom alt oriktig uppgift lämnas om denne. För del förra falletskall ersättningsskyldighet gälla även om skadan inte har uppkommit genom oaktsamhet.För det senare fallet föreslås att skadeståndsskyldighet inle skall föreliggaom verksamhetens utövare kan visa all tillbörlig omsorg och varsamhet hariakttagits, Kreditupplysningsverksamhel skall slå under tillsyn av en kreditupplysningsnämnd.Denna föreslås få befogenhet att företa inspektion hos den som driver sådanverksamhet och alt meddela de föreskrifier och förbud som behövs för tillsynensgenomförande och alt därvid förelägga vite. Utöver nu angivna bestämmelser föreslär KUU bl. a, reglerom kontroll av att kreditupplysning om enskild person inte lämnas ut till annanän den som har ett legitimt behov av sådan upplysning, om tystnadsplikt föranställda i kreditupplysningsverksamhel, om förbud mot överlåtelse av registerulan tillstånd och om rätt för enskild person alt förbjuda att kreditupplysninglämnas om honom. KUU lämnar en översikt över dekreditupplysningspublikationer som finns i och konstaterar altuppgifter som kan användas för kredilbedömning förekommer i ett flertalolikartade publikationer. Med kreditupplysning avses enligt utredningensdefinition uppgift, omdöme eller råd som yrkesmässigt lämnas till ledning förbedömning av annans kreditvärdighet eller vederhäftighet i övrigt i ekonomiskthänseende. Sådana uppgifter förekommer i dagstidningar. Post- och InrikesTidningar, taxeringskalendrar m. m. Av större intresse i sammanhanget äremellertid de publikationer som mer direkt syftar tillkreditupplysnings-verksamhet och som framför allt innehåller uppgifter ombetalningsanmärkningar. De vanligast förekommande tidskrifterna med sådantsyfte är , och . Dessutom förekommer ell antal kreditupplysningsoublika- tioner sotn utges av företag eller sammanslutningar somsamtidigt sysslar med annan verksamhet, t. ex. kreditupplysnings- och inkassoföretagoch köpmannaföreningar. Vissa av dessa skrifter utges vecko- eller månadsvismedan andra utkommer en gång . En del mindre pubUkationer utges i stencileratskick. Efter endiskussion av frågan om tryckta kreditupplysningspublikationer faller inom detav TF skyddade området konstaterar KUU att så är fallet och alt reglering avsådana skrifter kräver ändring i TF, Utredningen anför att behovet av en sådanändring får ses mol bakgrund av den reglering utredningen funnit erforderlig ifråga om andra former av kreditupplysning, dvs. individuell kreditupplysningoch kreditbevakning. Enligt KUU kan det befaras all en reglering som endastomfattade upplysningar av dessa slag skulle leda till att behovet av kredilupplys-ningsservicei allt större utsträckning tillgodosågs genom oreglerad publikationsverksamhetmed åtföljande ökade risker framför allt för den personliga integriteten. KUUpoängterar därför starkt att även tryckta publikationer måste omfattas avregleringen för att förslaget skall få eftersträvad effekt, KUUunderstryker all den reglering som är erforderlig i fråga om tryckta kredilupplysningspublikationermåste präglas av största möjliga hänsynstagande till tryckfriheten. Med dennautgångspunkt föreslår KUU att kreditupplysningsverksamhel som sker genom trycktskrift, på vilken tryckfrihetsförordningen är tillämplig, inte skall omfattasav den föreslagna koncessionsregleringen. Sådan verksamhet bör nämligen enligtKUU inte vara föremål för den förprövning som karakteriserar koncessionssystemetoch som skulle komma i konflikt med censurförbudet i 1 kap. 2 § TF, Utredningenpåpekar att del föreslagna undantaget från koncessionsregleringen dock integäller sådana kreditupplysningspublikationer som faller utanför TF, I, ex. stencileradelistor över betalningsanmärkningar. Samma reglerom förbud mot viss kreditinformation och skadeståndsskyldighet föreslås gällaför tryckta kredilupplysningspublikationer som för annan kreditupplysningsverksamhel.Detsamma gäller rättelse av felaktiga uppgifter. KUU understryker alt effektivarättelserutiner är av särskilt stor betydelse med hänsyn till publikationernas sloraspridning. Om någon påslår alt en uppgift i en publikation är oriktig ellermissvisande, måste del enligt utredningen åligga den för publikationenansvarige att utan dröjsmål utreda förhållandet och rätta föreliggande felgenom tydlig dementi i publikationen. Utredningen föreslår vidare attbestämmelserna om förbud mot överlåtelse av register utan tillständ, omtystnadsplikt och om tillsyn av kreditupplysningsnämnden skall gälla ocksäpublikationerna. Däremot föreslås inte någon motsvarighet lill reglerna om denenskildes rätt lill insyn i form av rätt lill regislerbesked och kopia avutlämnad kreditupplysning. KUU menar alt det inle rimligen kan komma i frågaalt ålägga den som ansvarar för en tryckt publikation all särskilt underrätta allasom upptas i denna. Det är enligt utredningens mening inte heller lämpligt attden enskilde ges rätt all erhålla registerbesked pä särskild begäran. En sådanrätt kunde nämligen leda lill ett ekonomiskt betungande tvång att enbart fördelta ändamål lägga upp register över alla som förekommer i publikationen, KUUföreslår ime någon regel om legitimitetskontroll i fråga om trycktapublikationer, efiersom en sådan skulle vara svår att genomföra. Inte hellerföreslås i fråga om tryckt skrift någon bestämmelse om möjlighet för denenskilde att förbjuda all kreditupplysning lämnas om honom, KUU har övervägt olika tekniska lösningar för regleringenav tryckta kredilupplysningspublikationer. Bl, a, har man prövat möjlighetenatt anknyta regleringen till bestämmelserna om tryckfrihetsbrotl i 7 kap. TF.Detta alternativ har emellertid förkastats av utredningen som anser all ensådan anknytning inte är förenUg med innehållet i de regler som föreslås förpublikationerna och alt anknytningen skulle ge reglerna en begränsad effekt.Enligt KUU:s mening måste en reglering av kreditupplysnings-' publikationerna skei särskild lag. KUU föreslår därför att del sist i 1 kap. TF införs en nyparagraf av följande lydelse: "Utan hinder av denna förordning må i lagmeddelas särskilda bestämmelser beträffande yrkesmässig kreditupplysningsverksamhel,bedriven genom tryckt skrift," Med yrkesmässig kreditupplysningsverksamhel avser KUUsådan kreditupplysningsverksamhet som drivs i förvärvssyfte eller eljesl imera betydande omfattning. Utredningen framhåller att den föreslagna regleringenav tryckta skrifter endast gäller sådana publikationer som utges i kreditupplysandesyfte. Del är enligt utredningen av stor vikt att regleringen inte träffartryckt skrift som utges i mer allmänt informerande syfte. Utanför regleringenfaller sålunda enhgt förslaget bl. a, sådana tillfälliga meddelanden ominträffade konkurser o, d. som förekommer i dagstidningar. 4.3 Remissyttrandena över kreditupplysningsutredningensförslag Fierlalet remissinstanser ställer sig positiva till all enreglering av kreditupplysningsverksamheten sker efter i huvudsak de riktlinjer KUUhar dragit upp. Från några håll, bl. a. och näringslivet,framförs emellertid relativt kraftig kriiik, bl. a. mot förslaget att del skallkrävas tillslånd för alt driva kreditupplysningsverksamhet. Man menar allutredningen inle visat att det föreligger sådana missförhållanden mednuvarande ordning att det ler sig påkallat med inskränkning i den fria elableringsrälten.Det övervägande antalet remissinstanser hälsar med tillfredsställelse all delföreslås regler om förbud mol viss information, om insyn, tillsyn ochskadestånd, även om viss kritik framförs mot den närmare utformningen avbestämmelserna. Sålunda anser flera remissinstanser att de föreslagna reglernaom förbud mot viss 1 saml Nr 123 information och om den enskildes rätt lill insyn äralltför vittgående samt att den föreslagna regeln om strikt ansvar för skadasom vållats genom otillbörligt intrång i personlig integritet är alltförsträng. 4.3.2 KreditupplysningsutrednJngens förslag beträffande kredilupplysningspublikationer KUU:s förslag lill reglering avkreditupplysningsverksamhet som bedrivs genom tryckt skrift behandlas endast avell mindre antal remissinstanser. Förslaget lill ändring i TF tillstyrks av KO och lämnasuttryckligen utan erinran av . i Stockholmslän framhåller alt förslaget innebär en principiellt myckel betydelsefull nyheti tryckfrihetslagstiftningen så lill vida att det innefattar ett avsteg frånprincipen att ansvar för innehållet i tryckt skrift inte kan utkrävas i annanordning eller i annat fall än som direkt anges i TF. hyserbetänkligheter mot en sådan uppluckring av en grundläggande tryckfrihelsrättsligprincip men anser sig inte böra motsätta sig en lagstiftning enligt deriktlinjer KUU har förordat. påpekar all den avsedda regleringenav kreditupplysningsverksamhelen i väsentliga delar kunde komma att förfelasitt syfte om den inte omfattade kreditupplysning genom tryckt skrift.Länsstyrelsen understryker också att de föreslagna inskränkningarna inte ärsådana att de kan påverka den fria åsiktsbildningen genom tryckt skrift. anser att det intrång i tryckfriheten som förorsakas genomden föreslagna ändringen i TF måste godtas mot bakgrund av de viktiga intressensom därigenom erhåller skydd. JO anför all skilda uppfattningar kan hysas omlämpligheten av att nagga tryckfriheten i kanten lill förmån för kredilupplysningskonlrollenmen menar alt KUU har anfört bärkraftiga skäl för sitt förslag. JOpåpekar.vidare alt det kan diskuteras hur den erforderliga bestämmelsen i TFskall formuleras och i vilket kapitel den skall placeras men förklarar sig inteha någon avgörande invändning mot KUU:s förslag i dessa avseenden, MMUavstyrker den föreslagna bestämmelsen i TF och anför som motivering härför ihuvudsak följande. Varje begränsning av TF:s tillämpningsområde betyder eninskränkning av tryckfriheten, och åtgärder av detla slag är alllid ägnade allväcka betänkligheter. Om nu för ell specialområde kreditupplysningsverksamhet undantag görs från TF;s exklusivitet med hänsyn till behovet av inlegriletsskydd,kan det med skäl befaras all, när ytterligare bestämmelser om inlegriletsskyddblir aktuella på andra områden, dessa också skulle ifrågasättas skola gällautanför TF, Härigenom skulle emellertid ett av de väsentliga momenten i TFundermineras, Awägningen mellan pressens allmänna informations-rätt, å enasidan, och den enskildes behov av skydd mol inlegritetskränk-ningar genomuppgifter i pressen, å andra sidan, är en av TF:s viktigaste uppgifter. Ombegränsningar i pressens allmänna informationsrätl erford- ras, har dessa sin naturliga plats i 7 kap, TF.Angelägenheten all upprätthålla grundsaisen om pressens allmänna informationsrätlär enligt MMU:s mening av sådan samhällelig vikt, att någol undanlag från TF:sexklusivitet inte bör göras beträffande kreditupplysningspublikationerna, MMUpåpekar i detla sammanhang alt kreditupplysningar som publiceras i trycktskrift av naturliga skäl har en betydUgt mer begränsad karaktär än andra formerav kreditupplysning. Med anledning av KUU:s farhågor för att en reglering, sominte omfattar kreditupplysningspublikationerna, skulle leda lill att behovet avkreditupplysningar i ökad utsträckning skulle tillgodoses genom oregleradpublikationsverksamhet hänvisar MMU lill reglerna om ansvar och skadestånd förförtal, vilka enligt MMU torde erbjuda tillräckliga möjUgheter alt ingripa molkränkningar av enskildas integritet genom uppgifter i tryckt skrift, MMUframhåller i fråga om ansvar för förtal särskilt all, om det beträffandekreditupplysning annorledes än genom tryckt skrift infördes ell förbud molkreditupplysningar om personliga förhållanden av ömtålig natur m, m., det uppenbarUgeninte skulle kunna anses att offentliggörande av sådana uppgifter i trycktskrift skulle vara straffritl på grund av att del vore försvarligt att lämnauppgift i saken med hänsyn lill del allmänna intresset avkreditupplysningsverksamhet. Om vissa former av kreditupplysning förbjödsgenom en reglering som inte omfattade tryckta skrifter, skulle man enligt MMUkunna räkna med att motsvarande uppgifter i tryckt skrift skulle bU föremål förpressens självsanerande verksamhet, JK varkentillstyrker eller avstyrker förslaget om reglering av kreditupplysningsverksamhelgenom tryckt skrift men ullalar att en lösning sådan som den föreslagna kräveren klar avgränsning av del område som undanlas från TF:s grundlagsskydd och altdenna avgränsning bör komma till tydligt uttryck i TF. Enligt JK:s mening synesKUU:s förslag inte medföra en tillfredsställande avgränsning av del grundlagsskyddadeområdet. Även MMU understryker betydelsen av att ett eventuellt undantag frän TF:sexklusivitet noggrant anges i själva TF och att det där direkt anges i vilkahänseenden grundlagsskyddet hävs, MMU påpekar att med det av KUU föreslagnastadgandet i TF skulle exempelvis kunna föreskrivas tillståndstvång för kreditupplysningsverksamheli tidningar, eftersom förslaget innebär att grundlagsskyddet hävs i dettaavseende, MMU framhåller vidare att den föreslagna bestämmelsen i TF i och försig torde medge all förhandscensur införs beträffande tryckt skrift somomfattas av undantaget från TF:s exklusivitet. Del synes enligt MMU oklart om KUUavsett all förhandscensur skulle kunna förekomma, men de föreslagnabestämmelserna om kreditupplysningsnämndens tillsyn torde lämna visst utrymmeför censur, något som MMU finner synnerligen betänkligt. Enligt MMU:s meningfinns del inle anledning awika från principen att den kontroll av trycktaskrifter som kan komma i fråga skall ske i form av granskning i efterhand. Delär tvärtom enligt MMU synnerligen betydelsefullt att denna principupprätthålls. Flera andra remissinstanser tar upp frågan om tillslåndtill kreditupplysningsverksamhel genom tryckt skrift. Prop, 1973:123 36 TT hälsar med tillfredsställelse förslaget att koncessioninte skall krävas för sådan verksamhet. Samma inställning har JO, som liksom MMUpåpekar all den föreslagna utformningen av stadgandet i 1 kap. TF gör detmöjligt att underkasta yrkesmässig kreditupplysningsverksamhel genom trycktskrift tillslåndstvång. Ett sådant tillslåndstvång skulle enligt JO innebäraett alltför stötande avsteg från 86 § regeringsformen och TF:s censurförbud, KOhar i denna fråga en mindre restriktiv inställning. Han erinrar om altförhållandena i fråga om kreditupplysningspublikationer på flera viktigapunkter skiljer sig från annan kreditupplysningsverksamhel. Det är sålundaomöjligt all kontrollera hur den publicerade informationen används och om densom tar del av en sådan publikation har ett godtagbart behov av innehållet idenna. Och det ter sig i fråga om publikationerna inle naturligt att gesärskilda regler om insynsrätt för den enskilde. Dessa förhållanden medförenligt KO all man har anledning att på andra sätt säkra att kreditupplysninggenom tryckt skrift inte kommer i konflikt med intresset av inlegriletsskydd.Mot bakgrund härav ifrågasätter KO om inle koncession bör uppställas somvillkor för kreditupplysningsverksamhet också genom tryckt skrift. Frågan omgränsdragningen mellan kreditupplysningspublikationer och andra trycktaskrifter tas upp av flera remissinstanser, MMU pekar på all det i tidningarna,särskilt på de s, k, konsumentsidorna, förekommer en mångfald olika uppgifteroch uttalanden som rör såväl enskildas som förelags kredilvärdighet ellervederhäftighet i övrigt i ekonomiskt hänseende. Innebörden av KUU:s förslag pådenna punkt är inle fullt klar enligt MMU, som understryker all något undantagfrån TF:s exklusivitet inte bör ske beträffande sådana uppgifter i pressen ochalt delta bör framgå direkt av TF, Enligt MMU:s mening bör ett eventuelltundantag från TF begränsas till tryckt skrift som till huvudsaklig delinnefattar verksamhet för kreditupplysning. MMU anser alt det i TF ocksä böranges vad som avses med kreditupplysning. I detta sammanhang framhåller MMUatt, om den som utger en kredilupplysningspublikation bedriverkreditupplysningsverksamhet även i annan form, verksamheten i denna del intefaller under TF utan omfattas av regleringen i den särskilda lagen. , med vilken TT instämmer, anser all bestämmelserna omgränsen mellan kreditupplysningspublikationer och andra tryckta skrifter börges en klarare formulering. Nämnden föreslår att stadgandet i 1 kap, TF fårföljande lydelse: "Utan hinder av denna förordning må i lag meddelassärskilda bestämmelser beträffande yrkesmässig kredilupplysningsverksamhet isådan tryckt skrift eller del av denna, där verksamheten bedrives, om skriftenhar verksamheten till väsentligt syfte." en motsatt ståndpunkt och anser all samma regler bör gälla förkreditupplysnings-publikationer och för andra tryckta skrifter. Tidningenförklarar sig inte kunna se något bärande skäl för all seriös kreditupplysningsverksamhelav del slag tidningen bedriver skall underkastas strängare regler än vad somgäller för t. ex, dagspressen, som i hög grad sysselsätter sig med Prop, 1973:123 37 förelags och enskilda personers ekonomiska förhållanden. JO fäster uppmärksamheten på att taxeringskalendrar tordeomfattas av den föreslagna regleringen av tryckta skrifter. Enligt JO uppfattasdet av många som stötande alt uppgifter om enskilda personers ekonomiskaförhållanden får publiceras i taxeringskalendrar. Den enskilde har f, n, intenågon möjUghet att förhindra sådan publicering och skulle inte heller få delvid ett genomförande av KUU:s förslag, efiersom bestämmelsen om räll förprivatperson all förbjuda att kreditupplysning lämnas om honom inte föreslåsgälla tryckta skrifter. Frågan om omfattningen av det föreslagna undantaget från TFbehandlas mera ingående av MMU, som anser alt delta bör begränsas till enmöjlighet att i allmän lag ge bestämmelser om förbud mot samt påföljd ochersättningsskyldighet för offentliggörande i tryckt skrift av kreditupplysning,som innebär otillbörligt intrång i enskilds personliga integritet eller sommedför att skada tillfogas enskild eller juridisk person genom att oriktiguppgift lämnas om denne. En sådan konstruktion av stadgandet torde enligt MMU iväsentliga delar läcka bestämmelserna i den föreslagna lagen, bl. a.bestämmelserna om förbud mol vissa kreditupplysningar och om skadestånd, MMUunderstryker att en sådan utformning av undantagsregeln också torde medföra altTF:s bestämmelser om censurförbud och om uppgiftslämnares anonymitet ochansvarsfrihet alltjämt gäller även för kreditupplysningspublikationer. Deltaskulle bl, a, innebära att den föreslagna bestämmelsen om förbud mot insamlingoch lagiing av sådana uppgifter, som inte får utlämnas, inle blir aktuell ifråga om publikationerna, MMU tar också upp den av KUU föreslagna begränsningenav rätlen att använda annan information från enskilda sagesman än sådan somhärrör från arbetsgivare och gäller anställningens varaktighet och inkomstensstorlek. MMU, som påpekar att någon föreskrift härom inle har influtit ilagtexten, förklarar sig utgå från all ifrågavarande begränsning i rällen altskaffa information inte gäller tryckta skrifter, något som enligt MMU voresvårt att förlika med reglerna om uppgiftslämnares anonymitet ochansvarsfrihet. Vidare påpekar MMU att lagförslagels bestämmelser omkreditupplysningsnämndens tillsyn kommer alt få en mer begränsad innebörd närdel gäller kreditupplysningspublikationer än i fråga omkreditupplysningsföretag i allmänhet. Enligt MMU skulle tillsynen överpublikationerna inriktas på förbud, eventuellt vid vite, mot publicering avsädana uppgifter som enligt lagen inte får lämnas saml på efterhandskonlroll avvad som införts i skriften,