prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående kompletteriag av riksstatsförslaget för budgetåret1973/74, m. m.; given . Kungl.Maj:t vill härraed, under åberopande av bilagda utdrag av stalsrådsprolokolletöver finansärenden, föreslå alt bifalla de förslag ora vars aviåtandetill föredragande departeraentschefen herastäUt. UnderHans Maj:ts Min allernådigste Konungs och frånvaro: Ipropositionen behandlas den ekonoraiska politiken raot bakgrund av densarahällsekonoraiska utvecklingen. Detförslag till riksstat för /74 som lades fram i åretsstatsverksproposilion kompletteras raed hänsyn till senare inträffade förändringarrörande såväl inkomst- sora utgiftssidan av budgeten. I samband därmedredovisas en förnyad beräkning av budgetulfallet för innevarande budgetår.Denna ger vid handen att totalbudgetunderskottet skulle öka med 165 milj. kr. iförhållande till beräkningarna i årets statsverksproposilion. Sålunda förutsesnu ett underskott på ca 7 390 railj. För /74 beräknades istatsverkspropositionen ett underskott på ca 5 730 milj. kr. De nya beräkningarnaleder till ett underskott på ca 5 670 railj. Isärskilda bUagor redovisas bl. a. en reviderad nationalbudget för , enlångtidsbudget för budgetåren 1973/741977/78 särat en avstämning ochframskrivning av långtidsutredning. 1 1973.1 saml Nr 125 Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvai-ande:rainistern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , , ,, , . Chefenför finansdeparteraentet, statsrådet , anför efter gemensara beredningraed statsrådets övriga ledaraöter. Jaganhåller nu alt få anmäla en reviderad finansplan och lill komplettering avriksstatsförslaget för nästa budgetår understäUa Kungl. Maj:ts prövning enförnyad beräkning av statsinkomsterna ra. m. samt ett slutligt förslag tillinvesteringsplan för /74 och vissa andra frågor somsararaanhänger dämied. Denekonomiska tUlväxten i uppgick till , vilket ärnästan en procentenhet mer än . I mer änfördubblades produktionstillväxten och även i uppnåddes en påtagligförbättring. För hela ökade den totala produktionen raed . Trots den höga ekonoraiska aktiviteten inom har arbetslöshetenlegat kvar på en hög nivå. De kraftiga prisökningarna har fortsatt under 1972och har under den andra hälfien av året visat tendenser att ytterligare öka.Efler en nedgång i ökningstakten återgick världshandeln under 1972till en mer trendraässig tillväxt och ökade i volym. Denprognos som gjordes i finansplanen om en starkare ekonoraisk tillväxt inoraOECD-länderna synes nu starkare befäst. Ätt döraa av tillgängligainforraatioiier lorde den starka ekonomiska aktiviteten fortsätta även in pånästa år. De skUlnader i tUlväxttakt mellan och de nordamerikanskastaterna som rådde kan väntas bli väsentiigt mindre genomatt de västeuropeiska ländema synes få en snabbare tillväxt. Förentastaternas ekonomi väntas även visa sarama kraftiga expansion soraunder fjolåret. Förelagens fasta investeringar och la- gerutvecklingfömtses utgöra starka expansiva inslag. Den federala budgeten har fått enrestriktiv utforraning raen utvecklingen inora delstaterna innebär en fortsattexpansion och sararaantaget skulle därraed den offentliga sektom ge en vissefterfrågestiraulans. Totalt bedöras den amerikanska ekonomins tUlväxt blinästan . Den lugnare prisutvecklingen i den amerikanska ekonominjämfört raed de övriga har tillsararaans raed de företagnadevalveringarna inneburit en förstärkt konkurrenssituation för denaraerikanska industrin. Även ora prisökningarna har varitstarkare än man tidigare fömlsett framstår en successiv förbättring avhandelsbalansen som trolig under delta år. Eflerett år av täraligen begränsad ekonomisk tillväxt i skedde under fjolåreten påtaglig ökning av den totala produktionen. Denna utveckling väntasfortsätta även under innevarande är och ökningslakten förutses bli . torde den väntade expansionen frärast bäras upp av privatkonsumtion och bostadsbyggande. Omstruktureringen av den japanska ekonomin iriktning mot en minskning av del kraftiga överskottet i handelsbalansenfortsätter således. Man kan emellertid vänta en uppgång även i fråga omindustriinvesteringarna. Den japanska valutan har i betydande omfaltninguppvärderats gentemot andra valutor, främst dollarn. Detta torde eraellertidinte så starkt återverka på exportens utveckling på grund av den kraftigaefterfrågan på exportraarknaderna. Del är därför troligt att överskottet ibytesbalansen blh förhållandevis stort även . FörStorbritannien förutses en mer expansiv utveckling än underfjolåret. Det är frärast lageruppbyggnaden och de fasta investeringarna somväntas bli större än . Exporten lorde också få en starkare utvecklingdelvis beroende på effekterna av den faktiska punddevalveringen. Däremot kanden privata konsumtionen inte väntas utvecklas lika gynnsamt sora underfjolåret. Den brittiska ekonorain beräknas koraraa att uppvisa enför landet ovanligt hög till-växtlakt, ineraot . Detta bör innebära att denstora arbetslösheten reduceras . För att koraraa tillrätta med denofördelaktiga pris-och kostnadsutvecklingen har den brittiska regeringenvidtagit en rad åtgärder. Dessa åtgärder har mött molstånd frånfackföreningarna och det är ännu svårt att uppskatta vilka effekter de koraraeratt få. IVästtyskland inträdde en konjunklurförbältring under andra halvåret 1972.Denna utveckling har fortsalt . Det är i första hand industriinvesteringarnaoch lagerutvecklingen sora under innevarande år väntas utgöra de raestexpansiva inslagen i den västtyska ekonorain. Uppvärderingen av D-raarken tordei varje fall inte innebära något avgörande hinder för Västtysklandskonkurrensförraåga på exportraarknaderna. Däremot synes man kunna räkna med attkursförändringarna verkat i någon mån prisstabiliserande på hemmamarknaden. Detär dock tveksamt om den till beräknade tillväxten kan ske under en lugnareprisutveckling än som var fallet . Den ekonomiska politiken harutformats så att dämpande effekter skall uppnås . Det är frärastbostadsbyggandet och den offentiiga sektom som därigenora beräknas få enlugnare utveckling. Prisökningarna i Frankrikehar varit ovanligt höga . Regeringen har därför vidtagit särskildaekonoraisk-politiska åtgärder för att söka dämpa dessa. Man har sänktmervärdeskatten och korapenserat statens inkorastbortfall raed ett 15-årigtstatslån på ca . Det har bedömts tveksarat ora dessa åtgärderfullt ut får den effekt raan åsyftat. Den franska ekonorain torde under 1973bli starkt expansiv, varvid i synnerhet industriinvesteringarna beräknas ökakraftigt. Den totala tillväxten väntas bli . Även i våra nordiskagrannländer fömtser raan en hög ekonoraisk aktivitet. Totalt bör denekonoraiska tillväxten bli orakring . Det är även i dessa länder frärastlager- och industriinvesteringarna sora väntas bli expansiva. I ochF'inland beräknas den privata konsura-tionen öka väsentligt. I utgångsläget ärkapacitetsreserverna begränsade och utvecklingen pä efterfrågesidan kanraöjligen efler hand leda tUl balansproblem. Sararaanfattningsvisinnebär detta att en raycket snabb ekonoraisk tillväxt kan väntas inoraOECD-länderna. Det är frärast de fasta investeringama, lagren och den privatakonsuralionen sora bedöms bli de mest expansiva efterfrågeorarådena. Den totalaproduktionen i dessa länder beräknas sararaanlagt öka raed . Under de första raånadernaav 1973 har prisökningarna på råvaror varit påtagliga och dessa kan efter handäven påverka mer förädlade varor. Denna effekt kan komraa att förstärkas avatt flaskhalsar väntas uppstå i samband med förskjutningen av tyngdpunkten iden totala efterfrågan raot industriinvesteringar och lageruppbyggnad. Denbetydande prisstegringstakt som utmärkt speciellt de västeuropeiska ekonomiernakan därför väntas bestå även . Trots den oro sora rätt påvalutaraarknaderna under början av delta år synes fömtsättningarna för enfortsatt stark ökning av världshandeln bestå. Världshandeln väntas ökaraed i volyra. Den starka ekonomiska aktiviteten och åtföljandekostnadsökningar torde innebära att världshandelspriserna koraraeratt öka raer än . Utfallet av de störreindustriländernas bytesbalanser visade sig bli avsevärt ojämnare änvad man i allmänhet antog i samband raed Washingtonöverenskoraradsen ideceraber 1971. underskott ökade kraftigt och uppgick tillorakring raedan överskottet för del blev så stortsora . Även fick ett sammanlagt överskott påmer än . Dennaogynnsararaa utveckling av de större ländernas bytesbalanser synes ha varit enav huvudorsakerna tUl den valutaoro som utbröt i början av innevarande år ochsom främst kännetecknades av en flykt från dollarn. Misstron mol de paritetersora faststäUdes genora Wash-ingtonöverenskoraraelsen kan även ha påverkats av attItalien, på gmnd av ett ihållande kapitalutflöde, i raitten av januari infördeen dubbel valutaraarknad och av alt valde att låta sinvalutakurs flyta. DoUarinflödel till de västeuropeiska länderna antog snabbtbetydande proportioner. Enbart fick i februaristödköpa ca 6 raUjarder doUar. raeddeladeFörenta statemas regering att den beslutat skriva ned dollarns värde raed 10 %.Benduxländerna, Danraark, , och bibehöll rådandepariteter. och beslöt att låta sina valutor flyta och anslöt sigdärraed till den ordning sora , och redanliUärapade. och devalverade resp. . Den svenskakronan fick därigenom en riktkurs gentemot dollarn på och 56 öre.Redan någon vecka efter att dessa nya kurser etablerats började emellertidspekulativa kapitalrörelser ånyo uppträda och höllsvalutamarknaderna stängda medan överläggningar pågick mellan och deländer sora dämlöver ingår i tio-gmppen. meddeladeEG-ländema att sex av dem, nämligen , , , ,och , beslutat att låta dollarkursen flyta raen attinbördes upprätthåUa fasta växelkurser med fluktuationsmarginaler på 2,25 %.Den västtyska regeringen beslöt i anslutning härtill att uppvärdera denvästtyska raarken . och valde att genom bilateralacentralbanksavtal om inlerventionssaraarbete ansluta sig tUl denna ländergmppmed fasta växelkurser. , och beslöt däreraotfortsätta att låta sina valutakurser flyta men tillkännagav sin avsikt att såsnart omständigheterna medger det åter ansluta sig till EG-ländernasarrangeraang raed fasta kurser. Efter överläggningar raeUan ochövriga tio-gmppsländer i den 16 raars kunde dessa träffa enöverenskoraraelse ora att geraensaral säkra ett ordnat växdkurssystera och atti detta syfte vid behov intervenera på sina egna valutaraarknader för attförhindra alltför kraftiga kursfluktuationer. De nyaväxdkursrelationeraa innebär att betydande förskjutningar ägt mra sedan oron påvalutamarknaden först gav sig tillkänna i början av 1971.1 förhållande tilldollarn har den japanska yenen och schweizerfrancen nominellt uppvärderats medomkring , D-marken raed bortåt , Beneluxländemas valutor med omkring 25%>, den franska francen med något och den svenska kronan medorakring . Vidberäkningen av effektiva växelkursförändringar tas även hänsyn tiUrespektive lands handelsutbyte raed andra länder och tUl verkningarna avförändringar i andra länders växelkurser. Enligt de uppskattningar som hargjorts inom av förändringarna har doUarn effektivtdevalverats med medan yenen revalverats med . Schweizhar revalverat med , med orakring samtFrankrike, Benduxländerna, Danraark och med . Storbritannienoch har däreraot devalverat raed något . Mätt på detla sätlhar den svenska kronan devalverats raed riågon procentenhet. Dessabetydande förändringar i de större industriländernas växelkurser över entvåårsperiod torde innebära att Förenta statema väsentligt stärkt sinkonkurrenskraft fraraför allt i förhållande till men även i förhållandetill flertalet västeuropeiska länder. En viss förbättring synes ha inträtt iFörenta staternas handelsbalans raot slutet av . Även om den nyakursändringen till en början kan få en negativ effekt genom det försämradebytesförhållandet torde volymeffekterna av de båda dollardevalveringarnamedföra en påtaglig förbättring av handelsbalansen redan under innevarande år. Utifrån tidigareerfarenheter räknar man ofta med att det kan ta två a innan enväxdkursändrir g får full effekt på betalningsbalansen. De senastekursändringarna skulle enligt ett sådant beräkningssätt inte få någon nämnvärdutjämnande effekt på de större lädernas bytesbalanser under innevarande år.Verkningstiden kan dock i detta fall komma att förkortas av det faktura att denya ändringarna går i samma riktning som tidigare kursändringar och av attförelagens beslutsprocesser påskyndas av tidigare erfarenheter av omfattandekursändringar. Även om betydande obalanser i handels- och tjänsleutbytet mellande större länderna kan förväntas bestå som helhet bör somen följd av tidigare företagna kursändringar en omsvängning i utjämnande,riktning kunna koraraa till stånd relativt snabbt. Arbetetpå en reform av valutasystemet pågår i skyndsam takt inom tjugo-komraittén. Viddet senaste raötet i slutet av raars enades raan om att det framtida systemetskall baseras på stabila raen anpassningsbara växelkurser. Kommittén tog dockinte ställning till vilken grad av flexibUitet som skall tillåtas, framför allti vilken utsträckning flytande kurser skall kunna förekoraraa. Däreraot synesraan vara enig ora alt eftersträva en tidsraässigt riktig och effektivanpassning av både över-och underskottsländers betalningsbalanser genoraförstärkta internationella konsultationer. Vidare förklarade man sig vUja haen bättre internationell styrning av världslikviditeten samt en minskad roll förreservvalutorna. Därvid skall den huvudsakliga reservtillgången i det nyasystemet utgöras av särskilda dragningsrätter (SDR). Vidmötet beslöts att utredningsarbetet skall fortsättas raed sikte på attkommittén skall kunna ta ställning till huvudlinjerna i ett reformerat valutasystemföre valutafondens årsmöte . Förutsättningen för att detta arbete skallleda till beslut vid årsmötet är dock att enighet kan uppnås i en radbetydelsefulla frågor, som ännu återstår att lösa. Denekonoraiska utvecklingen i innebar en åter-häratning efterkonjunkturavmattningen året innan. Ålerhäralningen kora till synes inoraflertalet inheraska efterfrågeområden, där effektema av den konjunkturslödjandeekonoraiska politiken gjorde sig gällande. Den understöddes också av enjäraförelsevis kraftig ökning av exporten. Enligtde reviderade uppgifter sora nu föreligger ora utvecklingen ökadeden totala produktionen något mera än enligt de pre-liramära kalkyler soraredovisades i finansplanen. Denna justering förklaras huvudsakligen av attexporten ökade snabbare än beräknat. Överskottet i bytesbalansen blev därraedockså avsevärt större än vad sora tidigare angetts. Vidare synes nedgången ilagerinvesteringarna ha blivit raindre än enligt de prelirainära kalkylema. Denekonoraiska politiken var starkt inriktad på att stiraulera denekonomiska aktiviteten och stödja sysselsättningen. vidtogssålunda åtgärder för att tidigarelägga statliga och koraraunalaindustribeställningar. Möjligheterna att utnyttja investeringsfondernaförlängdes till att gäUa industriinvesteringar sora påbörjades före den 1 maj1972. Vidare höjdes bostadstilläggen för bamfamiljer kraftigt i början av åretoch ett extra pensionstillskott till folkpensionärer utbetalades. Undersoraraaren vidtogs ytterligare åtgärder för att stiraulera sysselsättningen,främst inora byggnadssektorn. Dessa ranefattade tidigareläggning av småhus-och barnstugebyggande, höjning av statsbidragen till miljövårdsinvesteringaroch utvidgad användning av investeringsfonderna för byggande. Anslagen tillberedskapsarbeten ökades kraftigt i flera omgångar. beslötsom ytterligare åtgärder i konjunkturstimulerande syfte. Skatteavdragen förföretagens maskininvesteringar höjdes och ett nytt avdrag avseende industrinsoch jordbmkets byggnadsinvesteringar infördes. understöddes de finanspolitiska insatserna av enfortsalt lätt kreditpolilik. Kreditgivningen växte i ungefär samraa snabba taktsora eller raed ineraot 6 raUjarder kr. Soraen följd av bl. a. de ekonoraisk-politiska insatserna ökade den inheraskaefterfrågan inkl. lagerinvesteringar efter att ha minskatmed ungefär Uka mycket . Borträknas lager-förändringama blev ökningenav efterfrågan . Uppgångeni efterfrågan blev särskilt påtaglig inora investeringsora-rådet, vilket bl. a.återspeglade inriktningen av de konjunkturstiraule-rande åtgärderna. Totaltökade de fasta investeringarna raed un- der 1972 efter att ha minskat med under 1971.Särskilt expansiva var investeringarna inora statliga rayndigheter ochaffärsverk, för vilka uppgången blev . Öknragen kan frärast hänförastill de beslutade tldigareläggningama av byggnadsinvesteringar. Även de komraunalainvesteringama ökade efler den kraftiga rainskningen , raen uppgångenstannade enligt nu föreliggande kalkyler vid . För bosladsinvesleringarnavisar beräkningama nu en tillväxt raed . De åtgärder som vidtogs för attöka småhusbyggandet ledde till att detta steg raed . Investeringama iflerfarailjshus rainskade däreraot. Drygt 97 000 lägenheter beräknas totalt hablivit påbörjade och drygt 104 000 färdigställda . Näringslivets investeringar ökade kraftigt eller raed nära7 % raot uniJer 1971. Uppgången var störst för maskininvesteringama,vilket bl. a. berodde på en stark tillväxt av investeringarna ihandelsflottan. För den egentliga industrin blev investeringsökningen 3,5 %mot . Detta är en klart positiv utveckling i jämförelse raedförhållandet i övriga västeuropeiska länder, där industriinvesteringarnastagnerade och i flera fall t. o. ra. Lagemtvecklingen inverkade negativt på efterfrågan ävenunder 1972, -5,0 -0,8 -2,1 -1,5 -9,2 -3,2 -0,3 -0,9 -0,7 -0,8 ' Försörjningsbalansen beräknas från användningssidan. Viden beräkning av bruttonationalprodukten från produktionssidan blirförändringstalen 1971 och 1972 ökningar om resp. . a. på grundav troliga periodiseringsfel i användningsberäkningarna i samband medskatteomläggningen framsiår produktionsökningslalen särskUl för som tillförlitii-gare. ehumi avsevärt raindre utsträckning än . De senast gjorda beräkningama visaratt lagerinvesteringarna inte rainskade i den utsträckrung somtidigare antagits. Uppjusteringen gäller främst la-gerförändringama inorahandeln. Den privata konsumtionenökade raed i volyra 1972 efter att ha minskat raed under 1971.De disponibla inkorastema ökade eraellertid i fasta priser raed ,vilket är något raindre än enligt de prelirainära beräkningarna. Detta innebäratt hushållssparandet, sora fördubblades raeUan tUl avde disponibla inkorastema, rainskade raed ungefär en procentenhet . Den offentligakonsuralionen skulle enligt nu föreliggande beräkningar ha ökat under1972, vilket är en lägre tillväxt än vad som tidigare angetts. Den svagautvecklingen skulle enligt nationalräkenskaperna huvudsakligen vara hänförligtUl den statliga konsumtionen, närmare bestämt de railitära raaterieUnköpen.Det sålunda beräknade utfallet synes emellertid av allt att döma underskattaden verkliga aktiviteten och det förefaller mer realistiskt att räkna raed attden offentliga konsuralionen varit ytterligare någon procentenhet högre.Bortsett från de militära materidinköpen steg den statliga konsumtionen raeddrygt , vUket var någol raera än . Beträffande utvecklingeninora den kommunala sektom 1972 innebär nu tUlgängliga uppgifter förändringar iförhållande till de preliminära beräkningama i framför allt ett avseende.Förbättringen av kommunernas fmansieUa situation synes nämligen ha blivitbetydligt kraftigare än vad som tidigare antagits. Ätt döma av tillgängligstatistik skulle den koraraunala sektorns traditionella utgiftsöverskott rentav ha ersatts av ett muidre inkorastöverskott 1972. Vad beträffarutrikeshandeln visar de reviderade beräkningarna en förstärkning i förhållandetill vad sorn preliminärt angavs. Exporten Ökade sålunda i volym med 6,1 %>,vilket är mera än vad tidigare beräknats. Det är främstexporten av verkstadsprodukter och malm sora ökat snabbare än vad sora prelirainärtangavs. utvecklades exporten täraligen svagt. Underhösten skedde emellertid en markant omsvängning. Bortsett frånsäsongvarialioner steg sålunda exporten raellan tredje och fjärde kvartaletraed i volyra, vilket svarar raot en årstakt på . Föriraportens del beräknas volyraökningen fortfarande till 4,5 %.Handelsbalansens överskott 1972 steg därraed i förhållande tUl de prelirainäraberäkningama med drygt 550 milj. kr. till nära , vUket innebaren förstärkning med . Förstärkningen avhandelsbalansen kunde därmed mer än väl uppväga det fortsatt stigandeunderskottet i tjänsteutbytet med utiandet och ökade transfereringsutgifter.Överskottet i bytesbalansen ökade sålunda raed över 200 railj. från 1971och uppgick till . Ävenkapilalbalansen visade ett iiverskott och den s. k. restposten förskötskraftigt i positiv riktning frän 1971. Dessa förändringar raedförde attvalutareserven ökade raed 2 250 railj. Konsuraentprisernasteg raed under loppet av 1972. Denna i och för sig snabba prisstegringvar likväl lägre än i övriga västeuropeiska länder. I dessa länder varprisstegringama raellan 6,4 och . (Milj.kr.) Tjänslebalans inkl. transfereringar m. ra. Denekonoraiska politiken inriktades på att raed olika raedel direktoch indirekt stödja sysselsättningen. Utvecklingen på arbetsraarknaden blevdock svagare än beräknat. Efterfrågan på arbetskraft ökade sålunda inte igenorasnitt raellan 1971 och 1972. Utvecklingen under loppet av 1972 varväxlande raen raot slutet av året skedde en uppgång i efterfrågan, frärastinora industrin. Även antalet vid arbetsförmedlingarna anmälda arbetslösabörjade minska raot slutet av året, frärast i de södra och raeUersta delama avlandet utora storstadsområdena. Det bör understrykas att antalet sysselsattapå arbetsmarknaden ökade något raellan 1971 och 1972, en uppgång sora var helthänförlig till den kvinnliga arbetskraften. Frärast tUl följd av den genorafördaarbetstidsförkortningen rainskade emellertid antalet arbetade timraar raedorakring . Sammanfattningsviskan konstateras att den ekonomiska utvecklingen innebar en återhämtningsom fick särskild styrka . Under fjärde ,kvai-talet ökadesålunda exporten raycket kraftigt. Vidare steg industriproduktionen raed eller bortåt i årstakt. Även industrins orderingång utveckladesexpansivt. Sora närants förbättrades också läget på arbetsraarknaden raotslutet av året. Den tillväxt av den totala produktionen ora som uppnåddesunder 1972 framstår sora järaförelsevis tillfredsställande raed tanke på alt enarbetstidsförkortning genorafördes, sora resursraässigt kan beräknas haraotsvarat en produktionskapacitet av . Produktiviteten inora industrinökade raycket kraftigt eller , varigenom företagens vinstsituationpåtagligt kunde förbättras. Genom inriktningen av den ekonoraiska politikenkunde investeringsverksamheten hållas väl uppe, inte rainst inoranäringslivet:. Det är också tillfredsställande att utrikesbalansen fortsatteatt förstärkas. Konjunktureroch ekonomisk politik 1973 Inledning Ifmansplanen angav jag att utsiktema mnebar att vi koraraer att gåraot ett successivt förbättrat kapacitetsutnyttjande i den svenska ekonomin. Iutlandet började konjunkturuppgången ta fart och den väntadesfortsätta med ökad styrka 1973. Föratsättningama för en återgång till enförhållandevis snabb ekonomisk tillväxt i tedde sig goda. Enförbättring i konjunkturen framträdde under slutet av fjolåret, och den svenskaekonomin väntades 1973 expandera i en tUltagande takt raed en fortsaltexportökning och en stigande inherask efterfrågan som underlag. Utvecklingensedan dess visar att denna bedöraning var realistisk. Det står nu klart att densvenska ekonomin befinner sig i en uppåtgående konjunkturfas. Som jag redovisati del föregående skedde en mera markerad uppgång redan under fjärde kvartaleti fjol. Ett klart uppsving skedde då i såväl industriproduktionen som exporten.Orderingången till industrin har fortsatt att accelerera och låg förstakvartalet på en påtagligt högre nivå än året innan.Industrins investeringsvilja och efterfrågan på arbetskraft framstår sora alltraera expansiva.