prop · FW0363 · 1973-12-31 00:00:00 — 'Senaste lydelse 1969: 157. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:Ministern för utrikes ärendena , statsråden , , ,, , , , , , , ,. Statsrådet anraäler efter geraensaraberedning raed statsrådets övriga ledaraöter vissa frågor ora studiesocialtslöd och anför. 1973: 1 (bU. 10 s. 502 och 530) har Kungl.Maj:t föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i äranet,för /74 beräkna 1. till Studiebidrag m. m. ett förslagsanslag av . 2. till Studiemedelsfonden ett investeringsanslag av455 . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Vid riksdag fattades beslut ora en ändringav forraerna för det stathga studiesociala stödet för utbildning eftergrundskolan. På grundval av förslag från studiehjälpsutredningen (SOU 1963: 48)och studiesociala utredningen (SOU 1963: 74) skapades genora statsraakternasbeslut (prop. 1964: 138, SäU 1964: 1, rskr 1964: 290) två stödformer,studiehjälp vid studier på gyranasial nivå och studieraedel vid studier på ihuvudsak eftergymnasial nivå. beslut har kompletterats i vissaavseenden. Sålunda fattade riksdag beslut om bl. a. höjning av det s.k. förlängda barnbidraget (prop. 1965: 109, 2LU 1965: 50, rskr 1965: 283). Vid1967 års riksdag fattades beslut om dels en förbättring av förraånerna inoravuxenutbildning, dels en ändring av grunderna och beloppen för resetiUägg tillstudiebidrag (prop. 1967: 85, 2LU 1967: 45, rskr 1967: 290). Vid aktualiserades i en särskild proposition (1969: 16, SU 1969: 51, 2LU1969: 38, rskr 1969: 192 och 213) en rad förbättringar på det studiesocialaorarådet. Reforraförslagen innebar bl. a. att det inkorastprövade tilläggethöjdes och att raaxiraibeloppet för lån från aUraänna studielånefonden höjdesfrån . Reformförslaget innebar vidare att en striktgränsdragning gjordes meUan yngre och äldre elever. Gränsen fastställdes till20 år. Förslaget tog också fasta på de vuxenstuderande. Åldersgränsen förerhållande av studiemedel höjdes från 40 tiU . De vuxenstuderande fickgenom förslaget raöjlighet tUl partiell befrielse från skyldighet att betalatillbaka studielån från aUraänna studielånefonden. En särskild proposition med förslag omförbättringar på det studiesociala området behandlades av riksdag(prop, 1970: 77, SU 1970:116, 2LU 1970:50, rskr 1970:284 och 290), Förslageninnebar bl, a, en höjning av studiebidraget och det förlängda barnbidraget inomstudiehjälpssysteraet från . i raånaden, en höjning avinackorderingstillägget frän . tUl , i raånaden särat en höjningav resetUläggen med . i varje avståndsklass. I propositionen behandladesäven frågan om studieraeritering för studieraedel. Vid riksdag fattades beslut ora attstudieraedel skall kunna utgå för deltidsstuderande särat ora fria läroraedelför elever vid statliga utbildningsanstalter inora studiehjälpens oraråde(prop. 1971: 37, SfU 1971: 28, rskr 1971: 171). Dessutora fattades beslut oraen höjning av resetilläggen raed . i varje avståndsklass. Vid sararaariksdag fattades också beslut ora nya regler ora studiestöd för utländska studerande(prop, 1971: 81, SfU 1971: 29, rskr 1971: 185), Beslut om förbättringar på det studiesociala området fattades av riksdag (prop, 1972: 27, SfU 1972: 20, rskr 1972:148). Propositionen innehöll förslag om regler för det inkomstprövade tiUäggetmotsvarande dem som gäller för det statliga bostadstiUägget, en höjning av detbehovsprövade tillägget från 75 tUl . och en höjning avresetillägget från . Dessutora fattadesprincipbeslut ora att överföra äldre studerande som tillhörstudiehjälpssystemet till studieraedelssysteraet särat ora ett enhetligtstudiekreditsystem som innebär att yngre studerande inora studiehjälpssystemetskall erhålla studiekredit i form av återbetalningspliktiga studiemedel. Dessasistnämnda reforraer föreslogs träda i kraft . sludieraedelsulredningihar med skrivelse överläranat betänkandet (SOU 1971: 87)Reforraer inora studieraedelssysteraet, vari behandlas frågor omraaxiraibelopp för studerande inom studiemedelssystemet, regler vidbehovsprövning av studiemedel med hänsyn till makes ekonomi särat regler förbarntillägg. Efter reraiss har yttranden avgelts av arbetsraarknadsstyrelsen(AMS), , (), centrala studiehjälpsnämnden(CSN), universitetskanslersämbetet (UKÄ) och familjepolitiska kommittén. Vidarehar yttranden avgetts av i (LO), (), Tjänsteraännens centralorganisation (TCO),akademikers centralorganisation (), (), , (), Studentbostadsstiftelserna i , och , (), (),(), . kvinnoförbund.Folkpartiets kvinnoförbund och Moderata samlingspartiets kvinnoförbund.Dessutom har yttranden inkommit från , Uraeåstudentkår, teknologorganisationen, Reftec, Vuxenstuderandes riksorganisation(VRO), och sjuksköterskeelevers förbund (SSEF), CSN har i skrivelse den 15deceraber 1971 lagt frara förslag tUl ekonoraiskt stöd till heraresor förinackorderade elever. Efter remiss har yttranden avgetts av (), postverket, SÖ, (), . , Sverigeselevers centralorganisation (), folkhögskolelevers förbund (SFEF),, och . RRV har i skrivelse lagt frara förslagangående ' Förre riksdagsmannen , ordförande, rektornStig , kanslichefen , filosofie studeranden och riksdagsledamoten . Samrådsrayndigheter till RRV har varit CSN,och . Efter reraiss har yttranden avgettsav UKÄ och SÖ. Vidare har yttranden avgetts av TCO, , . Dessutora har yttranden inkorarait från studentkår,teknologorganisationen och studentkuratorer. I skrivelse har CSN inkoraraitraed sin anslagsfraraställning för /74 för den studiesocialaverksarahet som sorterar under CSN och studieraedelsnärandema. CSN har vidare i skrivelse den 29 noveraber 1972läranat förslag till bestäraraelser avseende överförande av s. k. äldrestuderande inora studiehjälpssysteraet lill studieraedelssysteraet säratoraläggning av studiekrediten till s. k. yngre elever i gyranasial utbildning.Efter reraiss har yttranden avgetts av RRV, SÖ, UKÄ och 1968 årssludieraedelsut-redning. Vidare har yttranden avgetis av SFS, VRO, SFEF, SSEFoch . Dessutora har yttranden inkorarait från och , 2 Gällande bestämmelser om studiestöd Till studerande i gyranasieskolan, folkhögskolanra, fl, läroanstalter utgår studiehjälp enligt besläraraelserna istudiehjälpsregleraentet (1964:402, oratryckt 1970:267, ändrat senast 1972:383)i förra av studiebidrag järate tiUägg eller förhöjt studiebidrag samtstudielån, Tillämpningsbestäraraelser till studiehjälpsregleraentet finns istudiehjälpskungörelsen (1964: 502, oratryckt : 336, ändrad senast1972:257). Förteckning över läroanstalter och utbildningslinjer vid vilkastudiehjälp utgår finns i kungörelsen (1972: 310) ora läroanstalter ochutbildningsUnjer vid vilka studiehjälp utgår. För elever i ochraotsvarande skolforraer utgår förmåner enligt förordningen (1964:400) oraföriängt bambidrag (ändrad senast 1972:382) och kungörelsen (1964: 503) raedtillärapningsbestäraraelser tiU förordningen (nr 400) oraförlängt barnbidrag (ändrad : 227), Studiehjälp enligt studiehjälpsregleraentet utgårför läsår eller kurstid i princip fr, o, ra, kvartalet efter det, under vilketden studerande fyllt . Studiebidragoch förlängt barnbidrag utgår raed , i raånaden. Härutöver kan inkomstprövat tillägg utgå fr, o, m,kvartalet efter det, under vUket den studerande fyllt . Till grund förinkomstprövningen ligger den studerandes och hans föräldrars sammanlagda taxeradeinkorast vid senaste taxering till statlig inkomstskatt. Den taxeradeinkomsten får inte överstiga . Om emellertid elevens för-" åldrarhar vårdnaden ora annat barn än eleven eller ora föräldrarna ärpliktiga att till fuUgörande av lagstadgad underhållsskyldighet utgeunderhållsbidrag till sådant annat barn, kan inkomstprövat tUlägg utgå tillelev som inle är gift även om inkoraslen överstiger . Detta gällerendast ora det andra barnet är eller att barnet som yngre elevbedriver studier vid sådan läroanstalt vid vilken studiehjälp utgår. Överstigerelevens och föräldrarnas sararaanlagda förraögenhet . skall enferatedel av det överskjutande beloppet järaställas raed taxerad inkomst.Inkorastprövat tillägg utgår med högst 75 och lägst . per månad.Tilläggets storlek vid olika taxerad inkorast fraragår av följandeuppställning. 0--21 000 Vidfler än fyra syskon kan inkomstprövat tillägg utgå även om föräldrarnastaxerade inkomst överstiger . Om elevens och föräldrarnas sararaanlagda taxeradeinkomst vid senaste taxering till statUg inkorastskatt inte överstiger 21 000kr, och ora synnerligen stort behov av ytterligare studiehjälp föreligger, kanbehovsprövat tillägg utgå med högst , i raånaden. Vid behovsprövningen soragörs av CSN utgår raan från årsinkorasten vid ansökningstillfället (räknatföre skatt och innefattande även icke skattepliktiga inkoraster såsorasjukpenning, bostadstillägg, arbelslöshelsbidrag etc). Ar den studerande i behov av inackordering, utgårinackorderingstillägg raed , i raånaden. Resetillägg raed , imånaden ulgår för dagliga resor meUan hem och skola. Tillägg utgår endast oraavståndet är rainst . Härbeskrivna förmåner utgår tiU den sora fyller högst (yngre elev)under det kalenderår då läsåret eUer kursen börjar. För kurstid efter den 30juni det kalenderår, dä den studerande fyller , gäUer detta endast oradenna kurstid orafattar raindre än två raånader. Till övriga (äldre) studerandeutgår förhöjt studiebidrag ora . Studielån kan efter behovsprövning utgå med högst , för ett läsår. Vid prövningen tas för yngre studerande hänsyn tiU denstuderandes och föräldrarnas inkorast och förraögenhet, synnerliga skälföreligger kan studerande, som bedriver heltidsstudier och som harför-sörjningspUkt mot barn, erhåUa studielån med högre belopp. Destuderande vid eftergyranasiala läroanstalter erhåller studiemedel enligtbesläraraelserna i studieraedelsförordningen (1964:401, oratryckt 1970:266,ändrad senast 1972:182), tillstudiemedelsförordningen finns i studieraedelskungörelsen (1964: 592, omtryckt1971: 352), Förteckning över studieraedelsberättigade läroanstalter finns ikungörelsen (1972: 311) ora läroanstalter och utbildningslinjer vid vilkastudieraedel utgår, Studieraedel består av studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel, Studieraedlen är indexreglerade och utgårper år raed av basbeloppet inora den aUraänna försäkringen, dvs, raed nugällande basbelopp totalt . Om den studerande har vårdnaden om barn,kan dessutora utgå barniillägg raed av basbeloppet (f, n, ,) förvarje barn . Extra studieraedel kan vidare utgå ora synnerliga skälföreligger. Av studiefnedlen utgör . ett studiebidrag, medan återstodenskall återbetalas under norraalt . Studieraedel utgår raed hänsyn till den studerandesstudieraeriter Samt de ekonomiska resurser över vilka den studerande förfogar.Under de två första terminerna erhålls dock studiemedel utan prövning avstudiemeriterna. StudiemedelbevUjas av studieraedelsnärandema, Studieraedlenåterbetalas genora årliga avgifter. Återbetalningen sker enligtstudiraedelsförordningen, förordningen (1967: 882) om studiemedelsavgifter(ändrad : 183) och kungörelsen (1967: 883) orastudiemedelsavgifter. Återbetalningen påbörjas i regel tredje året efter detatt studiemedel lyfts sista gången och pågår i regel tills denåterbetalningsskyldige fyUt . Studiemedlen såväl somåterbetalningsbeloppen är indexreglerade genom anknytning till basbeloppet iden allmänna försäkringen. Ränta utgår ej. Studiemedel kan även utgå för deltidsstudier fördem som studerar på minst halvlid. Förutsättningen är att godtagbara skäl finnstill att studierna bedrivs på deltid. Studiemedel tUl deltidsstuderande utgårmed hälften av vad sora utgår tiU heltidsstuderande, dvs. raed av basbeloppetper terrain. Barntillägg utgår raed sarama belopp som till heltidsstuderande. 3 studiemedelsutrednings betänkande Reformerinom studiemedelssystemet studiemedelsulrcdning har den 26 november1971 överlämnat sitt betänkande (SOU 1971:87) Reformer inomstudieraedelssysteraet, I belänkandet behandlas frågor ora raaxiraibelopp förstuderande inora studieraedelssysteraet, regler vid behovsprövning avstudiemedel raed hänsyn till raakes ekonorai särat regler för barntillägg. 3.2Studiemedlen och studentbostadshyrorna 3.2.1 Gällande bestänunelser De första statliga åtgärderna för att befrämjabyggande av studentbostäder tillkom efler slut i sarabandmed en ökad tillströmning av studerande till universitet och högskolor. Studentsociala utredningen, 1955 årsuniversitetsutredning och universitets- och högskolekoramittébehandlade frågan ora bostäder för studerande. 1965:141 angående utbyggnaden avuniversitet och högskolor ra. anförde föredragande statsrådet att särskUdakategoribostäder för studerande även fortsättningsvis raåste planeras för altåstadkoraraa ett tillfredsställande utbud av genomgångsbostäder påuniversitets- och högskoleorterna (SU 1965: 173 och 195, rskr 1965: 411), Därefter har eraellertid andra ungdorasgrupper änstuderande krävt alt alla icke heraraaboende ungdoraar skall få sararaaraöjligheter till ett välordnat boende som de studerande.Ungdomsbostadsutredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 1970: 43)Ungdomsbostad, att de speciella kategoribostäderna för studerande skulleersättas med servicebostäder för ungdoraar. Med anledning av detta förslag hari prop, 1971: 13 föreslagils att raan successivt orabildarstudentbostadsföretagen och att andra än studerande skall få tillgång tillsådana bostäder (CU 1971: 12, rskr 1971:92), Studentbostaden i form av enkelrum är vanligen på12-14 m vartill komraer tarabur, garderobsyta ra, ra,, vUket gör att densararaanlagda våningsylan för enkelrura är ca 1920 ra. Enkelrararaen hyrsalllid ut möblerade. På samtiiga orter med studentbostäder finns särskUdastudent-bostadsföretag. Dessa företag skall arbeta utan enskUt vinstsyfte, Istyrelsen skall ingå koramunal representation. Huvudmannaskapet för studentbostadsföretagenskall ligga hos de obligatoriska studentsararaanslut-ningarna. Genom beslut av riksdag infördes de förstastatliga åtgärderna för att stödja studentbostadsbyggandet. Efter beslut av1957 års riksdag utgick subventionerna i form av ränte- ocharaorteringsfria till-läggslån/bostadslån, sora kunde uppsägas eller avskrivasefter en tioårsperiod. För rura i kategorihus fastställdes lånebeloppet tiU ,, för insprängda rura till , särat för farailjebosläder ikategorihus till högst , och för insprängda farailjebosläder tillhögst , Dessutora stäUde resp, koraraun toratraark till förfogande utankostnad, Genora beslut av riksdag(prop, 1967: 100, SU 1967: 100, rskr 1967: 265) slopades den räntefria ochslående lånedelen fr, o, ra, /68, Dessutora utgick villkoren orakoraraunal raark-upplåtelse ur lånevillkoren från sarama tidpunkt. Riksdagensbeslut innebar också att kapitalkostnaderna för studentbostäder skall omfördelasi tiden på sararaa villkor sora för övriga bostäder. Studentbostäderjäraställs nu raed allraännyttiga bostadsföretag. Dessa erhåUer bostadslån,utöver sedvanliga enhetslån, raed av låneunderlaget intill avpantvärdet. Vissa speciella bestäramelser beträffande fördjupning avbostadslån och för pantvärdets beräknande gäller för lån tillstudentbosladshus. Som en följd av omläggningen avlåneviUkoren för studentbostadsbyggandet beslöt alt tidigare utgivnatiUäggslån/bostadslån successivt skall uppsägas till betalning efter hand soraden tioåriga ränte-och araorteringsfria perioden löper ut. Bakgrunden tUlriksdagens beslut var frärast att nyproducerade hus, uppförda enligt de nyalånevillkoren, skulle komma att få en högre hyresnivå än det äldresubventionerade bostadsbeståndet. I regel sköter studenlbostadsförelagelpå orten planering, projektering och förvaltning av studentbostäder.Studentbostadsproduktionen på resp. kårort bestäras av flera saraverkandefaktorer, bl, a, prognoser på till-ströraningen av studerande, de studerandesålder och civilstånd särat boendealternativ på den öppna marknaden, I följande tabeU visas tillgången på studentbostäder våren1971. TiUgången på studentbostäder fördelad påenkelrum och 30 065 5 944 * Vissa dubbletter har förts till , 2 Avseruppgifter . Studiemedelsulredningen har låtit bearbetaundersökningsmaterial från kårobUgatorieutredningens undersökning omstudentsammanslutningens verksamhet för att få en bild av de studerandesboendeförhållande, Dorainerandealternativ är egen lägenhet , studentbostad och boende i hemmet17,, Det är främst gifta, som utgör en fjärdedel av populationen, ochsammanboende som bor i egen lägenhet. Dessa är också äldre än de som bor istudentbostad samt har i tre fall av fyra ett eUer flera barn. Den övervägandedelen av de studerande som bor i studentbostad är i åldern 21 tiU och harstuderat två till fem terrainer. I stor utsträckning koraraer dessa studerandefrån annan ort än studieorten. De heraraaboende är någol yngre än de som bor istudentbostad. En klar skillnad i hyresnivån mellan olikastudentbostäder finns trots tiUämpning av hyresutjäraningssystem, SkiUnadenberor främst på finansieringsformen och fastighetens ålder. Hyresnivånuppvisar en kraftig spridning såväl inom som raeUan kårorterna, Medianhyranför samtliga studentbostäder i landet torde kunna uppskattas liU 2 6002 800kr, , vilket ger en månadshyra av . Studentbostäderna iStockholm, och har totalt sett en högre medianhyra än ochLund, I har av enkelramsbeslåndet en högre hyresnivå änmedianhyran för landets studentbostäder i övrigt, och har någothögre hyresnivå än medianhyran, Medianhyran i kan uppskattas lill , , vilket motsvarar en månadshyra på ca , medan dengenomsnittliga månadshyran för kan uppskattas tiU . Sammahyresspridning som utmärker enkelramsbeslåndet kännetecknar också de istudentbosladsbeståndet ingående familjebostäderna. Dessa är emellertid såskiftande beträffande utrymmes- och utruslningsstandard att det är svårt att fånågon uppfattning om hyresskillnaden grundar sig på skillnader ifinansieringsformen. Sammanställning av sludentbosladshyror , uppdelade på typ av lån fastigheten finansierats med (enkelrum) (procenttal) Hyresnivå i kr. Mindre än 1 701- 2 201- 2 701- 3 201- Större än Summa 1 700 2 200 2 700 3 200 3 700 3 Hyra i hus finansierade enligt beslut - 49 44 5 - 2 100 Hyra i hus finansierade enligt 1957 och 1962 års lånekungörelse - 11 41 34 6 8 100 Hyra i hus finansierade enligt låne kungörelse - - 41 45 13 1 100 Hyresnivån i (procenttal) Hyresnivån i uthyrningsrurapåverkas i hög grad av hyresnivån i studentbostäder. Enligt bostadsstyrelsenskulle hyresnivån i uthyrningsrura vara högre än raotsvarande istudentbostadsrum. En viss utjämning torde ha skett raellan uthyrningsrum och sludentbostadsruraunder . På filialorlerna har uthyrningsrummen genomsnittligtnågot lägre hyror än studentbostadsruraraen. Hyrorna i studentbostäder ärgenorasnittligt något lägre än hyrorna i andra genomgångsbostäder. Hyrorna iungdorashoteUen Ugger i inter-vaUet . I genomsnitt ärlägenhetsytan per m högre i ungdomshotellen jämfört medstudentbostäder, medan servicen är i stort sett densamma. Enligt ungdomsbostadsulredningenutgjorde medianhyran för ensamstående av inkomsten. På ungdorashoteUen iStockholra tog hyran upp tUl av inkoraslen. Den genorasnillUgastudentbostadshyran raotsvarar under lerrainstid då den studerande uppbärstudieraedel av de raaxiraala studieraedlen. Del bör framhåUas att andelama inle ärjäraförbara, då någon direkt inkomstskatt som regel inle erläggs av denstuderande. har försökt beräknakommande effekter på hyresnivån i olika typer av studentbostäder. Man kankonstalera att den totala hyresnivån successivt måste höjas på grund avbortfallet och uppsägningen av tiUäggslånen, kommer också samtliga återstående ränte- och amorteringsfrialån att sägas upp lill betalning. Det genomsnittliga värdet av bortfallnatilläggslån per rum utgör . När återbetalningen av tidigare erhållnatilläggslån påbörjas, stiger hyresnivån i dessa studentbostäder med igenomsnitt . Uppsägningen ochbortfallet av de ränte- och araorteringsfria tilläggslånen koramer att innebäraatt hyresivån stiger med om man ser lill enstaka objekt. Detförefaller enligt studiemedelsulredningen troligt alt flertaletstudent-bostadsföretag komraer att välja paritetsmetoden somåterbetalningsform. skulle då kostnadsökningen för debefintliga studentbostäderna uppgå till , per ram och år, I nyproduktionenkommer troligen merkostnaderna att varieramellan , per rum och år. Avvecklingen av tilläggslånen och tillkomsten avnya lånevillkor komraer sålunda att ge ökad boendekostnad för de studerandesom hyr studentbostad. Denna hyresökning väntas vara något större än hyresökningenpå den allmänna hyresmarknaden, har vid sina övervägandenfunnit följande alternativ som är raöjliga för att korapensera de studerandeför ökande boendekostnader: 1, utforraandet av ett särskilt bostadstihägg inorastudieraedelssysteraet för dem sora bor i studentbostad, 2, utforraandet av ett särskilt bostadsliUägg inomstudiemedelssystemet som skulle kunna utgå till alla studerande medstudieraedel som har en viss hyresnivå oberoende av boendealternativ, 3, en generell höjning av studiemedlens totalbeloppför att ge kompensation för ökade boendekostnader oavsett boendeform och ge ökatutrymme till alternativa boendeformer. Varken alternativ 1 eller 2 utgör enligtstudiemedelsutredningens mening någon lämplig lösning för att kompensera ökadeboendekostnader utan utredningen förordar alternativ 3, dvs, en generellhöjning av studiemedelsbeloppet. föreslår attstudiemedelsbeloppet per termin som utgör av basbeloppet enligtallraänna försäkringen höjs tiU , För deltidsstuderande föreslås en höjning från35 % av basbeloppet per termin till , har inteprövat frågan om hur den föreslagna höjningen av studiemedlens maximibeloppskall fördelas på studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel. 3.3Behovsprövning gentemot makes ekonomi Studieraedel reduceras raed hänsyn till raakesinkorast raed en tredjedel av den del av inkoraslen sora överstiger avbasbeloppet per termin. Studiemedelsbeloppet reduceras vidare med hänsyn tillegen och makens förmögenhet så att avdrag görs raed en feratedel av varderaegen och makens förraögenhet överstigande sex basbelopp. Prövning raot raakes ekonomi görs endast då makarnasammanbor under själva studietiden. Om makarna inte sammanbor under studietideninverkar den andres inkomst eller förmögenhet inte på studiestödet. Studerandesom sararaanbor raed annan person utan alt äktenskap ingåtts, behöver inteuppge den andre partens inkorast eller förraögenhet, eftersora prövning raotdennes ekonorai inle sker. Extra studieraedel kan bevUjas utöverraaxiraibeloppet ora synnerliga skäl föreligger. Sådant skäl är bl, a,kostnader för dubbel bosättning i det fall den studerande har farailj sora borpå annan ort än studieorten, Besläraraelserna i studieraedelssysteraet torde iett antal fall ha medfört, alt en gift studerande formellt kan ha bosatt sigpå annan adress än maken, men trots detta levt tUlsararaans raed denne underövervägande delen av studielerrainerna. Han har därigenora undgått prövningengentemot makens ekonomi, Studieraedelsnärandema har haft sraå raöjligheter attkartlägga orafattningen av sådant missbruk, frarahåUer atthänsynstagandet till raakes ekonorai vid tilldelning av studiemedel är en av depunkter i studieraedelssysteraet sora utsatts för orafattande kritik.Kritikerna frarahåller att varje person bör, oavsett civilstånd ochförsörjningsplikt, betraktas sora självständig individ även iulbildningshänseende. I den principiella kritiken har den infördaskattereforraen använts sora exempel på det nya synsätt på makars ekonoraiskasjälvständighet, som också borde omfatta studiemedelssystemet. Behovsprövningenmot raakes inkorast har också fått särskild aktualitet i samband med CSN:sförslag om överförande av äldre elever inom studiehjälpssysteraet till studieraedelssysteraet, Studieraedelsulredningen delar den principiellainställningen att alla, oavsett kön, samlevnadsforraer och ekonoraisk standard,så långt det kananses riraligt med hänsyn tUl utvecklingen i övrigt i samhället, skallbetraktas som ekonomiskt självständiga individer.