prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — Ominkomstavvikelsen skall anges i krontal den kan möjligen också anges iprocent -anser verket att avvikelsen i vanligare inkomstlägen bör uppgå tillminst . - motsvarande ca . När detgäller skyldighet att anmäla inkomstförändring anser verket med hänsyn tillatt de intervallgränser utredningen tänkt sig har för liten spännvidd och medför avsevärt arbete för försäkringskassorna - att motsvarande gräns bör övervägas. Däremot anser inte verketatt rätten för den försäkrade att anmäla mindre ändringar bör inskränkas. Ävenstatskontoret anser att endast de försäkrade vars uppgifter uppvisar störredifferenser bör erhålla förfrågan om inkomsländring. ,statskontoret och anser likaså alt en höjning av dengräns vid vilken inkomslförändring skah anmälas bör ske. Därvid föreslår debåda senare instanserna ett intervall om ca . LO ser ett genomförande av utredningens förslag om enårlig uppföljning av registreringen av sjukpenninggrundande inkomst som en förutsällningför att det nya systemets fördelar skall få full effekt. Liknande synpunkteranlägger och . SAF ställer sig negativ lill förslaget om att ersätta detnuvarande klassplaceringssystemet med ett system grundat på sjukpenninggrundandeinkomsl och menar alt del föreslagna systemet innebär spekulationsrisker.Föreningen anser att en av de väsentliga svagheterna i det nuvarande klassplaceringssysternet den "eftersläpande" klassplaceringen - skulle kunna undanröjas ochvissa av utredningsförslagets fördelar kunna uppnås inom det nuvarande klassplaceringssystemelsram om med upplysning om aktuell klassplacering tillfrågade de försäkrade om de beräknar alt förvärvsinkomsten skall föranledaändrad klassplacering. Är detta inte genomförbart måste enhgt föreningen.sjukförsäkringsavgiften beräknas efter sådana regler att spekulationsriskenundviks. Beträffande den tidpunkt från vilken ändrad inkomst skallföranleda ändrad sjukpenning förordar en väntetid av 30dagar i enlighet med det förslag verket tidigare lagt fram. avstyrker ändring av nuvarande regler i detla avseendemed motiveringen all inkomstens storlek i många fall inte kan bestämmas rentobjektivt. Det skulle därför bh svårt för att fatta beslutangående ändring av sjukpenninggrundande inkomst och risk för tvister mellanförsäkringskassa och den försäkrade skulle uppkomma. Riksförsäkringsverketliksom även påpekar att de föreslagna reglerna inte uteslutermöjligheter till spekulation. erinrar emeUertid om dekontrollmedel som' slår försäkringskassorna lill buds för förhindrande härav. 4,3 Inkomstgränser m, m. Kommitténs förslag i detta avseende lämnas ulan erinraneller tillstyrks av de flesta remissinstanser. Fredrika-Bremer-Förbundet avstyrker förslaget om höjningav den nedre inkomslgränsen för sjukpenningförsäkringen och hävdar att allutgående sjukpenning, inräknat sjukpenning från hemmamakeförsäkringen och denfrivilliga försäkringen, måste kunna hänföras till pensionsgrundande inkomstför tilläggspension. Vad gäller yrkesskadeförsäkringen konstaterarriksförsäkringsverket och yrkesskadeförsäkringskommiltén att 9 § sista stycket YFLinnehåller en regel alt den årliga arbetsförtjänsten skaU beräknas tUl1 . även om den inte uppgår till detta belopp och att utredningen - isamband med förslaget om höjning till . av den lägsta inkomstgränsenför sjukpenning enligt AFL föreslagit en höjning av delta belopp till 4 500kr. Kommittén konstaterar att förslaget ger bättre sjukpenningförmåner eftersamordningstidens slut för en yrkesskadad med en arbetsinkomst understigande . Däremot får en yrkesskadad med årsinkomst mellan I 800 och 4 500 kr.enligt kommittén trots den föreslagna ändringen ingen sjukpenning under samordningsliden.Denna försämring kan inle kommittén tillstyrka. Kommittén konstaterar vidarealt höjningen av nyssnämnda minimigräns från 1 800 lill . harbetydelse även för beräkningen av yrkesskadelivräntor. Om utredningens förslag skuheantas blir den minsta årliga arbetsförtjänst sora ligger till grund förberäkningen av hvräntans storlek . i stället för . Kommitténifrågasätter om en sådan höjning av livränlenivån varit avsedd och menar att enändring av livräntenivån innebär ett föregripande av kommitténs arbete med enreformering av yrkesskadeförsäkringen. Kommittén anser sig emellertid saknaanledning all motsätta sig den höjning av livräntorna som utredningens förslagskulle medföra. Även LO påpekar all de som drabbas av yrkesskada intekommer all få sjukpenning under samordningsliden om de uppnått en årligarbetsförtjänst av . Såväl föreslår att sjukpenning som utgår från denfrivilliga försäkringen enligt YFL inte bör omfattas av skatteplikten. Enbeskattning skulle medföra en höjning av kostnaderna för denna försäkring. Dåen premiehöjning skulle bli nödvändig ulan att försäkringstagaren skulle kommai åtnjutande av någon ökad förmån och då denna försäkringsform drivs efler försäkringsmässigagrunder och i konkurrens med privat försäkringsverksamhel bör enligt de bådainstanserna den frivilliga yrkesskadeförsäkringen undantas från skalleplikten.Riksförsäkringsverket föreslår därjämte att även sjukpenning i de äldreskadefallen inom den obligatoriska försäkringen undantas från beskattning. Mot den föreslagna övre inkomstgränsen vid 7,5 gångerbasbeloppet har invändningar rests endast av i ochSR. Båda inslansema hävdar att gränsen efler införande av beskattad sjukpenningmedför en skärpt ogynnsam effekt i fråga om sjukförsäkringens kompensationsgradi inkomstlägen över 7,5 gånger basbeloppet. I övrigt har gränsen tillstyrktseller lämnats utan erinran. 4,4 Sjukpenningens kompensationsnivå m, m. Utredningens förslag om en kompensationsnivå om ochett avskaffande av uppdelningen av sjukpenningen i grundsjukpenning och tilläggssjukpenninggodtas av de flesta remissinstanser som uttalat sig i frågan. påpekar att de egna förelagama vid undantagan- Prop,1973:46 89 de förlorar sill grundskydd vid sjukdom genom alluppdelningen i grund-och lilläggssjukpenning försvinner, vilket i vissa fallkan medföra avsevärda nackdelar. Verket anser därför att övergångsbestämmelserbör införas för dessa fall. Kammarrätten i anmärker att, om man väljer ell sjuklöne-systemoch en generell karenstid för sjukpenningförsäkringen ,kompensationsgraden ulan olägenhet kan bestämmas lill , SAF liksom SPP betonar vikten av effektiv sjukkonlroU frånförsäkringskassornas sida då den tillgängligakompensationen bhr så hög som , Beträffande hemmamakeförsäkringen anser kammarrätten iGöteborg alt en karenslid bör införas i anslutning tillgenomförande av obligatorisk sjuklön för anställda. Det belopp som sparas genomkarenslidsregeln bör användas lill alt höja sjukpenningbeloppen för hemmamakeförsäkringen, SAF uttalar all de skäl utredningen anfört förskattefrihet för hemmamakeförsäkringen och den frivilligasjukpenningförsäkringen måste anses bärande även om del är förenat mednackdelar all för ett och samma försäkringsområde ha skilda principer. Även TCOstöder utredningens förslag i delta-hänseende. föreslär all hemmamakeförsäkringen,med hänsyn lill penningvärdeförsämringen, höjs till . per dag skattefritt.Merkostnaden i förhållande till utredningens förslag uppskattar förbundet tillca 20 milj. kr. anser att såväl heramamakarsom studerande med utredningens förslag får svårigheter alt inträda i ellerutträda ur den frivilliga försäkringen allt eftersom inkomsten varierar. Delblir enligt förbundels mening besvärligt att kontinuerligt upprätthålla enoptimal kombination av obligatorisk och frivillig försäkring. 1 och med attsystemet inle är enhetligt uppbyggt uppstår tröskeleffekter och förbundethävdar att en konsekvent utformad beskattning av sjukpenningförmåner vore enbättre lösning. LRF uttalar att det inte är konsekvent att frånbeskattning undanta hemmamakeförsäkringens förmåner och det sjukpenningtilläggsom utgår på grund av frivillig försäkring. Det bör därför enligt LRF övervägasom inte hemmaraakesjukpenning liksom del frivilliga sjukpenninglillägget skallutgöra skattepliktig inkomsl men räknas upp så alt de tillhopa kanuppgå lill . Delta skulle medföra att och avgifterför sådana försäkringar skulle vara skattemässigt avdragsgilla. och Samhälle förordar att barnlilläggelbibehålls och höjs lill . och all hemmamakeförsäkringen höjs till . Därjämte anser förbundet att, om familjepolitiska kommitténsförslag om skattepliktig föräldrapenning genomförs, det bör övervägas attinföra en grundsjukpenning för hemmamake om . Skattskyldighetenbör därvid åvila den make som har den högsta inkomsten. Prop,1973:46 90 och betonar det väsentliga i all den somenligt nuvarande regler är sjukförsäkrad vid del nya systemets ikraftträdandeinte har en årsinkomst på . bereds tillfälle att behålla sin nuvarandesjukpenning som utredningen föreslagit. Statskontoret ifrågasätter om inle försäkrade som vidförslagels ikraftträdande är sjukpenningklassplacerade på grund av inkomslmellan . skulle kunna få sina intressen tillgodosedda påett från administrativ synpunkt enklare sätl än utredningen tänkt sig.Statskontoret föreslår all dessa försäkrade placeras in i det föreslagnasystemet enligt reglerna för hemmamakeförsäkrade och således får isjukpenning sä länge inkomsten ligger mellan . Därigenomskulle den särskilda avgiftsdebiteringen för denna kategori kunna utgå. Vidareskulle reglerna om barniillägg kunna försvinna helt ur sjukpenningförsäkringen.Slutligen skulle blanketter och formulär inte behöva tyngas av uppgifter somberör enbart ett förhållandevis litet antal försäkrade. 4,5 Sammanträffande av förmåner Utredningens förslag i detta avseende har hos deremissinstanser som särskilt yttrat sig i den delen rönt ett blandatmottagande. För utredningens förslag ullalar sigSAF, LO,, , SHIO och De fria sjukkassornas förbund. SAF motiverar sill ställningstagande med hänvisning lilldel problem frånvaron i arbetslivet numera utgör, vilket problem gör altprincipen om viss självrisk även i fortsättningen bör upprätthållas, LO understryker betydelsen av att efler föreslagenkarenslid en kompensation upp till 100-procenlsnivån accepteras. Några vägandeskäl kan enligt LO:s mening inte framföras mot att den försäkrade genomförsäkringsanordningar av typen AGS erhåller full täckning för inkomstbortfall, och hävdar att någon övre gräns för kompensationsnivånunder inte bör fastställas. anser att den föreslagna regleringenbegränsar friheten för arbetsmarknadens parter all sluta avtal om fullständigkompensation vid sjukdom. Även TCO uttalar att den frihet som föreligger förarbetsmarknadens parter all sluta avtal om full täckning inte får begränsasgenom lagstiftning och biträder de synpunkter experten i utredningen i särskilt yttrande. Det betonas all en högre kompensationsgrad än 95 %är angelägen särskilt för de långtidssjuka. Dessutom bör enligt TCO:s meningden ekonomiska tryggheten vara densamma oavsett om inkomstbortfallet orsakalsav sjukdom eller yrkesskada. SPP anser att det behövs en spärr i form av självrisk ibörjan av sjuktiden för att motverka oberättigade sjukanmälningar. Men ävenunder den fortsatta sjukliden bör del finnas ett incitament i form av visssjälvrisk för all den försäkrade skall få ökat intresse all återinträda iarbete. SPP anser emellertid liksom utredningen att lagstiftning om högsta kompensa- tionsnivå inte är påkallad. Det bör enligt SPP.smening ankomma på arbetsmarknadens parter all la stäUning till frågan omsjukpenningen från den allraänna försäkringen skall kompletteras med sjuklöneller försäk-. ringsmässigt ordnad ersättning på grund av tjänst liksom ocksåtill frågan ora den sammanlagda kompensationsnivå som därvid skall gälla. instämmer iutredningens åsikt alt lagstiftning om kompensationsgrad inte är påkallad.Riksförbundet framhåller att försäkringsbolagen kommer att beakta riskerna föröverkompensation, i första hand genom alt karensliden så gott som undantagslöstblir . Vidare kommer bolagen all söka utforma användbara regler förbestämning av högsta kompensation vid sjukdom med differentiering efler inkorasttagarkategori(anställda, företagare, hemmamakar och studerande). , som likaså stöder utredningensförslag, erinrar om att försäkringsinspektionen kan ingripa om överkompensationskulle förekomma men framhåller all lagstiftning måste tillgripas om inteproblemet kan bemästras den vägen. konstaterar all utredningensförslag om självrisk innebär en liberalisering i förhållande lill gällandeordning. Förslaget innebär för statstjänstemannens del all de t. ex. i enskildgruppsjukförsäkring kan helt försäkra de s.k. A-avdragen vid sjukdom (ca 10%av bruttolönen) med en karenstid . Vad beträffar AGS var parternavid tillkomsten därav överens om alt 93-procenlsregeln skulle respekteras ochinspektionen tillstyrkte koncession för det nya försäkringsbolaget. Vid ettgodkännande av utredningens förslag bereds AGS möjlighet att intecknakvarstående utrymme . Inspektionen anser att den totala kompensationen frånallmän och enskild sjuk- och olycksfallsförsäkring inle bör överstiga föreskatt och anser det inte vara förenligt med en sund utveckling av försäkringsväsendetall försäkringar med sjukpenningförmåner erbjuds personer som genom allmänförsäkring är garanterade en kompensationsnivä av brutto undersjukpenningtid. Med en sådan uppfattning finns endast utrymme för försäkringgenom försäkringsbolag för inkorastdelar över 7,5 gånger basbeloppet samt förförsäkringar med s. k. ATP-karens, dvs. försäkringar där löpande ersättningutgår först i samband med förtidspensionering inom den allmänna försäkringen.En konsekvens av inspektionens inställning blir att AGS-försäkringen måsteomkonstrueras så all den får ATP-karens om den skall finnas kvar. Härför finns möjhgheterenligt förbehåll i kollektivavtalet om AGS. Inspektionen framhåller även de rationaliseringsvinstersom uppnås genom att tillräckliga förmåner under sjukpenningtid kan erhållasfrån ett enda ersättningssystem. Inspektionens ställningstagande påverkas inteav all vissa tjänslemannagmpper f. n. åtnjuter oavkortad sjiiklön under denförsta sjuktiden. Enligt inspektionen bör del ligga nära lill hands förarbetsmarknadens parter att omkonstruera de anställdas anställningsförmåner såall, för anställda raed inkomster upp lill 7,5 gånger basbeloppet, inkomstenunder sjukledighet skall motsvara beloppen från allmän Därigenom skulle en rationell lösning raedrespekt för principen ora en viss raindre självrisk vara nådd. Däreraotmotsätter sig inspektionen inte utredningens förslag beträffande de s, k, Irygghelsför-säkringarnasora kommit lill på yrkesskadeområdel, 4.6 Pensionsgrundande inkomst för tilläggspension Remissinstanserna anser del tillfredsställande attsocialförsäkringsförmånerna kan göras pensionsgrundande för tilläggspension.Ingen invändning har rests mot förslaget i denna del. Uttryckligt stöd haruttalats av , , kammarrätten i ,, , , , , ochFolksam. Frånsett vad som refererats i avsnitt 4.1 och som gällerprovisoriska lösningar för liden intill dess ell fullt utbyggt ADB-system försjukförsäkringen föreligger lämnar remissinstanserna genomgående de administrativalösningar utredningen föreslagit ulan erinran. ställersig liksom positivt lill den föreslagna utformningenav administrationen. Från länsstyrelserna i och länpåpekas all arbetsbördan för länsstyrelsernas uppbördsenheter och de lokalaskattemyndigheterna kommer all öka och medföra behov av personalförslärkningar.Statskontoret ifrågasätter om försäkringskassorna alllid skall vara skyldigaalt beakta beslut om jämkning av preliminär skatt. Enligt statskontoret talaradministrativa skäl för att sådan skyldighet ej bör föreligga vid korltidssjukfallförslagsvis understigande . ifrågasätter om man i analogi medförslag i betänkandet Förenklad löntagarbeskatlning i vissa fall skulle kunnatillämpa ett förfarande med definitiv källskatt beträffande sjukpenningen.Enligt förbundet skulle effekten av eventuella skillnader mellan ett somdefinitivt betraktat källskatteavdrag vid korllidssjukdom och ett slutligtskatteavdrag för denna ersättning vara hell utan ekonomisk betydelse för ersättningsberättigadekorllidssjuka, 4.8 Frågor om sjuklön och arbetsgivarinträde Remissinstanserna är eniga om att såsora utredningenföreslagit arbetsgivarinträde liksom bör vara beroende av att koUektivavtaladsjuklön föreligger. Utredningens överväganden om obligatorisk sjuklön ulan arbetsgivarinträdeunder har fått ett blandat mottagande. Kammarrätten i anser ett system med obligatorisksjuklön enligt de riktlinjer utredningen tänkt sig vara förenat med såavgörande fördelar att det allvarligt bör prövas. Kammarrätten pekar på attsystemet utöver den administrativa lättnaden skulle utgöra ettincitament för arbetsgivarna all göra arbetsförhållanden och arbetsmiljö såsunda och trivsamma som möjligt. Den effektivare sjukkontroll som skulle bliföljden av systemet är vidare, framhåller kammarrätten, ägnad att tränga lUlbakaden allmänna uppfattningen alt de sociala förmånerna blir föremål för missbruksamt leda till sänkta kostnader för sjukfrånvaro och minskalproduktionsbortfall. Enligt kammarrättens mening ulgör de starkaarbetstagarorganisationerna en garanti för att ett sjuklönesyslem skulle kommaatt tillämpas på ett från sociala synpunkter lillfredsslällan-de sätt. och anför liknandesynpunkter. De anser dock att ett sjuklönesyslem förutsätter sänkning avarbetsgivarnas avgifter enär arbetsgivarna skulle belastas med ökadadministration. På grund av de adrainistraliva problemen ifrågasättersocialstyrelsen därjämte om inte systemet skulle kunna tillämpas enbartbeträffande företag av en viss storlek. Statskontoret,som inle vill motsätta sig all systeraet närmare utreds, uttalar att del - sellfrån administrativa synpunkter - är tveksamt om fördelarna med ett sådantsystem uppväger nackdelarna. anser systemet väl värtalt närmare utredas. Även anser attfrågan behöver utredas ytterligare. anser att systemet med sjuklönförtjänar att undersökas närmare främst för att få administrativa förenklingar lillstånd, Detla bör dock enligt verket ske först sedan utredningens föreliggandeförslag genomförts. Förslaget avstyrks däremot av länsstyrelserna i ,, och . , ,, , , , , och . Avtalsverketuttalar stor tveksamhet i frågan. Flertaletav dessa remissorgan hänvisar till vad som anförts i denna fråga i de särskildayttrandena i betänkandet. i uttalar därjämte attadministrativa fördelar kan nås inom ramen för nuvarande syslem genom all man iökad omfattning använder systemet raed kollektivt avtalad sjukpenning med arbetsgivarinträde. och anser förslaget omobligatorisk sjuklön innebära en omotiverad överflyttning av administrativtarbete från försäkringskassorna lill arbetsgivarna och ett brytande av ettenhetligt och ADB-anpassal syslera för adrainislralionen av sjukförsäkringen.Det ifrågasätts också om inte ett "blandat" system blir merakostnadskrävande rent samhällsekonomiskt. SAFuttalar att obligatorisk sjuklön ulan arbetsgivarinträde inle bör utifrånpåtvingas arbetsmarknadens parter och anser alt anledning f. n. saknas allvidtaga någon lagstiftning på detta område. LRF hänvisar lill del särskilda yttrandet av experten iutredningen och betonar de särskilda svårigheter systemet skullemedföra för lantbruket. Prop,1973:46 94 4,9 Kostnads- och finansieringsfrågor Allmänt förordas att de kostnadsökningar som förslaget ombeskattad sjukpenning medför - i enlighet med vad utredningen funnit naturUgt skall finansieras av de ökade skatteintäkterna med avräkning mellan kommunernaoch staten. Uttalanden härom har gjorts av ,avtalsverket, i . ,, , , , , och . Beträffande kostnaderna har riksrevisionsverketuttalat att de variabler utredningen vall synes vara rikliga men frarahållitosäkerheten i de gjorda beräkningarna. Flera reraissinstanser har uttalat all den skillnad som komraeratt uppslå mellan ökade skatteintäkter och ökade kostnader bör återföras tillden allraänna försäkringen. Sålunda ifrågasätter 5F ora inte netloskatle-ökningenför stat och koramun bör komma samtliga nuvarande försäkringsfinansiärer tillgodo, dvs. även arbetsgivarna och de försäkrade själva. Liknande synpunkteranför och . förordar att inläklsöverskottetanvänds för all möjliggöra en sänkning av förekommande egenavgifter. Beträffandeegenavgifterna konstaterar TCO att om sjukförsäkringsavgiften skallfastställas lill viss procent av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomsldelta kommer all medföra lägre avgifter för försäkrade raed lägre inkorastervilket TCO ser som en fördel. TCO ifrågasätter emellertid om inlesjukförsäkringen i större utsträckning borde finansieras av arbetsgivarna. SACOuttalar all det inle ges någon upplysning om hur omfördelningen av egenavgifternakommer att inverka på de nuvarande avgiftstarifferna. säger sig inle kunnatillstyrka ökade sjukförsäkringsavgifter för någon grupp i ett sammanhang där syfietendast är att övergå från skattefri till beskattad försäkring.Försäkringsförbundet anser det riktigt all, sora utredningen föreslagit,bibehålla den försäkringstekniskl vedertagna relationen mellan kostnader ochavgifter inom varje kassaområde. Beträffande finansieringen av merkostnader sora uppkommerför tilläggspensioneringen vid ett genomförande av förslaget delar riksförsäkringsverketutredningens uppfattning att ökningen av ATP-förpliklelserna torde bU begränsadoch att kostnadsutvecklingen i anledning av den utökade tilläggspensioneringenbör ingå bland de faktorer som verket har att beakta vid framläggande avförslag rörande arbetsgivaravgiftens storlek under kommande femårsperioder. SAF framhåller att den kostnadsökning förslaget medför välryms inom nuvarande avgiftsuttag. LRF säger sig tvivla på riktigheten avutredningens slutsals alt beslut angående höjning av avgiften förtilläggspensioneringen med anledning av förslaget inte är erforderligt f. n.Enligt LRF måste förslaget innebära en avsevärd merkostnad förarbetsgivarna. LRF anser dock en sådan kostnadsökning för arbetsgivarnaorealistisk . Enligt gällande bestämmelser är sjukpenning som tUlfallitden försäkrade på grund av försäkring enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL) eller lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL) befriadfrån inkomstskatt. Vidare föreligger skattefrihet för motsvarande ersättningsom enligt annan författning utgått till någon vid sjukdom eller olycksfall iarbete. Sora fraragåll av den redogörelsen har frågan oraskatteplikt beträffande sjukpenningen varit uppe tilldebatt bl. a. i . Därvid har man allmänt varit ense om allsjukpenningen i princip borde bedömas som skattepliktig inkomst, efiersom den iregel träder i stället för en arbetsinkomst som skulle ha beskattats. Man hardock tidigare varit nödsakad att avstå från beskattning raed hänsyn till bl. a.de administrativa svårigheter som förelegat i fråga om källskatteavdrag ochtaxeringskontroll. syslera med beskattad sjukpenning rymmer mångafördelar. Rättvisa kan skapas mellan grupper som enbart har sjukförsäkringenatt lila till och grupper som uppbär ersättning av arbetsgivaren vid sjukdomoch olycksfall. Den ersättning som utgår från den allmänna försäkringen vidsjukdom blir i Ukhet med sjuklön direkt jämförbar med lönen och kan på ettenkelt sätt göras pensionsgrundande för tilläggspension (ATP). Skallepliktig sjukpenning medför inle endast rättvisamellan grupper med olika sjukersättningssystem utan även mellan de enskildaförsäkrade. En bärande tanke vid utformningen av reglerna om sjukpenning harvarit all förmånens storlek skall anknytas lill del beräknadeinkomstbortfallet. Kombinationen av beskattad arbetsinkomst och skattefriersättning vid bortfall av denna inkomst har emellertid till följd avskattesystemets konstruktion försvårat denna anknytning. Nuvarande systemmedför att en del av den totala kompensationen sjukpenningen utgår undersjukdomstiden då inkomstbortfallet inträffar, medan en annan del enåterbäring på tidigare eriagd preliminärskall - kommer den försäkrade till godolångt . Kombinationen har även, främst på grund av att den statligaskatten är progressiv, medfört att den försäkrade i vissa fall totalt kunnatbli överkompenserad, dvs.