prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t den 24november 1972. Avtalet överensstämmer i allt väsentligt med det avtal som harredovisats i prop. 1971: 145 med undantag för sådana ändringar som har föranlettsav statsmaktemas beslut att begränsa avtalets räckvidd och Bålforsens kraftAB:s beslut att inte delta i samarbetet. Parterna avser således att genom ettaktiebolag kraftgrupp AB gemensamt uppföra och driva enkämkraftstation omfattande två aggregat vid Forsmark samt därutöver vidta deförberedelser för en framtida utvidgning av stationen som bedöms angelägna frånekonomisk och teknisk synpunkt.Kostnadsfördelningen för sådana anläggningsdelar m. m. som beräknas komma tUlanvändning vid utbyggnaden av senare aggregat regleras enligt ettsärskUt kompletteringsavtal. skall äga och MKG25,av aktiema i bolaget. Verket tUlsätter tre av styrelsens fem ordinarieledamöter och två av tre styrelsesuppleanter. Utbyggnadsplanen för Forsmarksstationenomfattar även två gasturbinaggregat om vardera 40 MW med planeradidrifttagning /75. Dessaskall i Forsmark tillgodose behovet av startkraftvid provdrift av kärnkraftverket och därefter tjänstgöra som reserv förstartkraft som matas över kraftnätet. Aggregaten skall uppföras och ägas avvattenfallsverket och ingår således i sin helhet I verkets effektbalans. Senareläggningen med avkärnkraftutbyggnaden i har medfört en motsvarande ändring av tidplanenför de båda gasturbinaggregaten. Som en följd härav men också på grund avvissa förseningar i vattenfallsverkets utbyggnadsprogram behöver verketskraftbalanser under /75 förstärkas. Maj:t har därför medstöd av bemyndigande (prop.1972: 2 s. 22, NU 1972: 1, rskr 1972: 14) medgett att verket utökar sittutbyggnadsprogram med två gasturbinaggregat med en sanunanlagd effekt av 130MW. Dessa båda aggregat, som kommer att installeras i anslutnuig till denbefintliga gasturbinanläggningen i , utgör den projektreserv som harredovisats i prop. 1972: 1 (bU. 15 s. 125). Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 139 Vattenfallsverkethar vidare bUdat två aktiebolag tUlsammans med Sydsvenska kraft AB ochOskarshamnsverkets kraftgrupp AB. AB Käm-kraftutbUdning(prop. 1972: 85 s. 55, NU 1972: 35, rskr 1972: 198) skall som serviceorgan åtsvensk kraftindustri handha utbildning och träning av driftpersonal vidkämkraftstationer. Bolaget skall ha sin verksamhetförlagd till Studsvik, där en simulatoranläggning kommer att uppföras.Svensk kärabränsleförsörjning AB (prop. 1972: 57, NU 1972: 39, rskr 1972: 200)skall ha till uppgift bl. a. att främja en samordnad upphandling avkärnbränsle och i viss utsträckning även företräda bolagsparterna vidupphandling. har i detta sammanhang anmält att verket isamråd med övriga intressenter i bolaget har fört förhandlingar med ettflertal uranleverantörer i syfte att anskaffa natururan dels till de förstabränslehärdarna för verkets senast bestäUda kärnkraftreaktorer, dels tillersättningsbränsle fram för samtliga av verket beställdareaktorer. Upphandlingens värde har uppskattats till 550 milj. kr. Detankommer på Kungl. Maj:t att meddela närmare föreskrifter förvattenfallsverkets upphandling av kärnbränsle. Redanmot slutet av kommer produktionen av elkraft i värmekraftstationeratt vara lika stor som produktionen i vattenkraftstationer. Det nödvändigasamspelet mellan olika kraftslag kommer att kräva betydligt effektivaremetoder för övervakning och styrning avIcraftsystemet än de som används . Även driften av överförings- ochdistributionsnät blir mer komplicerad än f. n. Effekterna på ledningarna kommeratt variera både i fråga om storlek och riktning. Vidare kommer näten attutsättas för stora påfrestningar vid tUlfälliga bortfall av de storakärnkraftaggregaten. har utretts hur verket med hänsyn tillkraftsystemets allt större komplexitet skall kunna övervaka ochstyra kraftproduktion, stamlinjenät och samköming på ett tillfredsställandesätt. Målet är att nuvarande leveranssäkerhet skall bibehållas och attplaneringen av produktions- och nätdrift skall leda till ett optimalt utnyttjande av kraftsystemet ochsamkömingen. Utredningsarbetet har utmynnat i ett förslag om attnuvarande huvudsakligen rutiner skall ersättas med ett datorbaseratinformationssystem för insamling, bearbetning och presentation av data somunderlag för snabba beslut. Verket avseratt utveckla ADB-rutiner för systemets olika funktioner och införa dessasuccessivt i fyra etapper med början under /75. Kostnadema fördatorer, bUdskärmar, teleförbindelser m. m. har beräknats till ca 71 milj. kr. Vattenfallsverkethar också hemställt om ett avskrivningsanslag av 1,5 milj. kr. för vissaanskaffningar för försvarsberedskap samt om höjning av verkets rörliga kreditfrån nuvarande 200 milj. kr. till 250 mUj. 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 140 Elförbrukningen i landet har under de tvåsenaste åren ökat med . Denna ökningstakt är betydligt lägreän vad som har förutsatts i prognoserna för elkonsumtionen under 1970-talet.Prognoserna tar emellertid inte sikte på att förutsäga elförbrukningens storlekunder några enstaka år. De kan snarare sägas återspegla kraftföretagensbedömning av det sannolika elbehovet framöver f. n. ca tioår som krävs för en rationell planering, projektering och utbyggnad av nya produktions- och distributionsanläggningar.Dessa bedömningar grundar sig i sin tur på tillgänglig information om utvecklingstendensernainom skUda sektorer av näringsliv och samhälle. Elkonsumtionenunder 1970-talets första år följer enligt kraftföretagen ett från föregåendekonjunkturcykler känt mönster med låg ökningstakt under konjunkturnedgång ochhög ökningstakt under konjunktumppgång. Genomförda analyser av utvecklingen pålängre sikt har inte gett sådana indikationer att kraftföretagen anser detmotiverat att frångå tidigare gjorda antaganden om kraftbehovet i början av1980-talet. Enligt vissa bedömningar är det dock inte uteslutet att kraftigthöjda oljepriser kan leda till en framtida uppräkning av elprogno-serna. Enligt min mening finns det inte nuunderlag för en korrigering i den ena eller andra riktningen av de prognosersom har legat till grund för kraftföretagens utbyggnadsprogram.Överväganden av detta slag torde få anstå tUl dess energiprognosutredningen (I1972: 3) har redovisat sin första rapport, som skaU föreligga den 1 juli 1973.Jag har vidare erfarit att kraftföretagens senare i årkommer att lägga fram en ny prognos över elförbrukningen. I avvaktan på dettamaterial anser jag att vattenfaUsverkets antaganden beträffandebelastningsutvecklingen t. v. bör godtas ochförordar att prognosen läggs till gmnd för bedömningen av verkets resursbehov. Kraftindustrins årliga investeringar iproduktions- och distributionsanläggningar uppgår numera till avsevärdabelopp. En betydande del av dessa investeringar innebär tillämpningar av mycketavancerad teknologi. Särskilt uppenbart är detta beträffande kärnkraftverk,men motsvarande gäller även för andra typer av leveranser. Dessa senare leveransertorde komma att uppgå till betydande belopp under det närmaste decenniet. Jagfinner det här liksom på kärnkraftområdet vara en väsentlig långsiktigindustripolitisk målsättning att svensk industri förmår hävda sig. Det bördärför vara en strävan hos vattenfallsverket att utan åsidosättande avaffärsmässigheten aktivt medverka till att svenska tillverkare erhållerbeställningar i sådan omfattning att en inhemskhög teknisk kompetens vidmakthålls och utvecklas. För innevarande budgetår har fråninvesteringsanslaget Kraftstationer m. m. anvisats 1 313 milj. kr., varav 123 milj. kr. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet (prop.1972: 130, NU 1972: 67, rskr 1972: 320). Beloppen har beräknats inkl. sedvanlig reserv. Investeringsramenuppgår till 1 218 milj. kr. kr., som har reserverats förutbyggnad av två oljekraft-aggregat omvardera 320 MW (prop. 1972: 1 bU. 15 s. 124). Jag skall återkomma tillanvändningen av dessa medel. Av skäl som jag kommer att redovisa i detföljande bör vattenfallsverkets investeringsram för innevarande budgetårräknas upp med ytterligare 15 milj. kr. tUl sammanlagt 1 233 milj. kr. För attpå kort sikt öka sysselsättningen harKungl. Maj:t vidare genom beslut och den 30 juni1972 föreskrivit att vattenfallsverket skalltidigarelägga vissa byggnads- och anläggningsarbeten. Erforderliga medel 50 milj. kr., varav 14,9 milj. kr. avses bli förbmkade under budgetåret1972/73 har ställts till verkets förfogande från den anslagsreserv som harberäknats under förevarande investeringsanslag. Verket får också använda 8 milj.kr. under innevarande budgetår av medelsreserven för att finansiera utbyggnadenav de förutnämnda gasturbinaggregaten i . totala förbrakning avmedel under /73 skulle således komma att uppgå till 1 255,9 milj. kr. För nästa budgetår förordar jag eninvesteringsram av 1 318 milj. kr. Avföljande sammanställning framgår hur vattenfallsverkets medelsförbrukningungefärligt torde komma att fördela sig på olika objektsgrapper under budgetåren 1972/73 och 1973/74 (imUj. 1972/73 Beräknad 196,0 552,3 130,0 331,5 25,9 Ett bifall tiU mitt förslag skulle betydaatt verket under nästa budgetår kan färdigställa vattenkraftstationema Akkatsoch och fortsätta pågående arbeten vid Vittjärv, Rebnis, ,och Ritsem. Vidare förordar jag att vattenfallsverketfår påbörja utbyggnad av i Lule älv. Somjag förut har nämnt ger anläggningsarbetena för Juktans pump- prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 142 kraftstationi flodsystem sysselsättning åt ca 360 man . Arbetenakommer att bedrivas i ett område, där det f. n. råder stor brist påarbetstillfällen. Jag anser med hänsyn härtUl att kraftstationen bör komma tillutförande, trots att den inte kan väntas ge den förräntning som normalt krävsfor verkets investeringar. Vattenfallsverketbör anvisas medel från avskrivningsanslag till projektet. Avskrivningsbeloppetbör utgå när stationen tas i drift enligt verkets planer /78.Behovet av avskrivningsmedel för idrifttagning beräknar jagtill högst 33 milj. kr. Det slutliga beloppet torde få fastställas . I beloppet för vattenkraftanläggningarhar jag även räknat in 52,1 milj. kr. Större delen härav 41,9 mUj. avser regleringsföretag iLuleälvens flodområde, främst regleringarna av Lule-jaure, Sitasjaureoch Randijaure. Medelsförbmkningenför värmekraftanläggningar beräknar jag till 645milj. Den största delen av beloppet 365 milj. kr. avser pågåendeutbyggnad av tre kärnkraftaggregat i . Det första aggregatet planerasbli taget i drift nästa budgetår. Vidare ingår 86 milj. kr. för kapitaltiUskott till Forsmarks kraftgrupp AB,28,7 milj. kr. för kapitaltillskott till , och AB Kämkraftutbildning, 53,3 milj. kr. för gasturbinanläggningari , och Forsmark samt 23 milj. kr. för ombyggnaden av Marvikenskraftstation. VattenfaUsverketsutbyggnadsprogram omfattar som jag har nämnt också två oljekraftaggregat om vardera 320 MW. Verkethar föreslagit att dessa aggregat skall uppföras i anslutning till den befintligakondenskraftanläggningen i . Vid min anmälan av förevarande anslag i prop. 1972: 1 (bil. 15 s.107127) fann jag (s. 124) det lämpligt att bl. a. avvaktaremissbehandlingen av rapporten (SOU 1971:75) angående fysisk riksplanering, innan ställning togs till var utbyggnadenav den berörda oljekraften borde ske. Maj:ts beslut i denna fråga kundebli aktuellt redan under /73, varför erforderliga medel förutbyggnaden 40 milj. kr. borde stå till förfogande. På grundval av övervägandena i rapportenoch yttrandena i remissvaren harstatsmakterna numera fastslagit vissa riktlinjer för den fysiska riksplaneringen,vilka skall vara vägledande vid beslut om användningen av mark- ochvattenresurser för industriella och andra ändamål (prop. 1972: 111, CU 1972:35,rskr 1972: 348). Enligt dessa riktlinjer bör vidare utbyggnad av kraftverket iMarviken bedömas restriktivt. Jag anser med hänsyn härtill att installation avoljekraftaggregat i utöver pågående utbyggnad om möjUgt bör undvikas.Planeringen för den aktuella utbyggnaden får i första hand inriktas på områdensom enligt nämnda riktiinjer bör reserveras för miljöstörande Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 143 Som jag har nämnt undersökervattenfallsverket f. n. möjligheternaatt förlägga såväl oljebaserade som kärnkraftbaserade anläggningar i trakternaav och . Vad jag nu har sagt innebär inte någotstäUningstagande i frågan huruvida utbyggnaden av de här berördaoljekraftaggregaten bör ske på någon av de nämnda platserna. Fortsattautredningar får utvisa om detta är möjligtmed hänsyn tUl recipientförhåUanden, kraftförsörjningssituation m. m. Ibeaktande härav bör enligt min mening frågan om ytterligare utbyggnader iMarviken t. v. lämnas öppen. Det är mot denna bakgrund inte säkert attde medel som har anvisats för ifrågavarande ändamål blir förbrukade /73. Vid beräkningen av vattenfallsverkets investeringsram för nästa budgetår har jag utgått från att 40 mUj.kr. kommer att kvarstå outnyttjade och i stället tas i anspråkunder /74. JagtiUstyrker vattenfallsverkets förslag om nya värmekraftstationer och förordaratt verket under nästa budgetår får påbörja utbyggnaden av ett fjärdekärnkraftaggregat i och sammanlagt fyra gasturbinaggregat i Lahall och . Medelsförbrukningen under budgetåret1973/74 för dessa tillkommande objekt beräknar jag till 49 milj. kr. Vattenfallsverketsprojektreserv har som framgått av min redogörelse (s. 138) tagits ianspråk under innevarande budgetår och behöverdärför förnyas. Den bör t. v. bestå av två gasturbinaggregat om tUlsammansca 150 MW. Anläggningskostnaden är beräknad tiU 80 milj. kr. Utbyggnaden kan ske i anslutning till någon av de befintiiga gasturbinanläggningarna,men annan förläggningsplats kan också komma i fråga. Medelsförbrukningen för kärnbränsle avserfortsatta inköp av bränsle för initialladdningar tiU de två förstakärnkraftaggregaten i . Investeringsprogrammet för distributionsanläggningaromfattar främst förstärkningaroch utvidgningar av stamlinje- och primärsystemen samt av bygde- ochortsanläggningar. ledningar HjältaGävle, GävleTäby, RinghalsGöteborg, RinghalsJönköpingoch HelsingborgSjälland, ledningar DanderydJärva, 400 kVanslutningsledningar och ställverk för ,en 400/transformatorstation i och 400/transformatorstationeri och . Jag tillstyrker vattenfallsverketsförslag om anskaffning av utrustning för automatiserad driftövervakning. Detdatorbaserade informationssystem som verket avser att införa är enligt minmening nödvändigt för att rimUga krav på leveranssäkerhet, kvalitet ochproduktionsekonomi skall kunna tiUgodoses med hänsyn till dealltmer komplicerade driftförhållanden som följer av förändringar iproduktionssyste- 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 441 metssammansättning och karaktär och en utökad samköming mellan de nordiskakraftföretagen. planer skall de två första kärnkraftaggregaten i Ringhalstas 1974. Den första etappen i det nya drift-övervakningssystemetbör vara i funktion . Detta förutsätter emeUertid atterforderlig utrustning kan beställas . Jag kommer därför senare dennadag att hemställa att Kungl. Maj:t föreslår att till Kraftstationerm.m. på tilläggsstat riksstaten /73 anvisa ett investeringsanslag av 15 milj. kr. Medelsbehovet under /74 har jag beräknat till ca 20milj. begäran om medel frånavskrivningsanslag för vissa anskaffningarför försvarsberedskap kan jag f. n. inte biträda. För övriga ändamål, dvs. inköp avströmfall och fastigheter, förvärv ochfinansiering av eldistributionsföretag samt diverse anskaffningar och arbetenberäknar jag 28,9 milj. kr. i enlighet med vattenfallsverkets förslag. Medelsförbrukningen för kanalanläggningar avser utbyggnadav TroU-hätte kanal förtrafik med fartyg med 5,3 m djupgående mot tidigare 4,6 m (prop. 1971: 126, TU1971: 23, rskr 1971: 251). Jagförordar att investeringsanslaget Kraftstationer m. m. för nästa budgetår tasupp med 1 318 milj. kr. Beloppet har beräknats med hänsyn tUl att en marginal utöver investeringsramen bör finnas för att möjliggöraen sådan ökning av vattenfallsverkets investeringar under löpande budgetår somkan påkallas av konjunkturmässiga skäl eller annars från kraftförsörjningssynpunkt.Den erforderliga uppräkningen av medelsreservenuppgår med beaktande av att 90 milj. kr. redan finns reserverade tiU40 milj. kr. Jag har vidare tagit hänsyn till att det belopp av 40 mUj. somi enlighet med vad jag har redovisat avsetts för utbyggnad av tvåoljekraftaggregat under /73i StäUet kommer att tas i anspråk /74. Vadgäller frågan om höjning av vattenfallsverkets rörliga kredit har jag inhämtat,att verket f. n. undersöker olika möjligheter att på tillgodose detväxande behovet av rörelsemedel. I avvaktan på resultatet härav förordar jagatt verket under nästa budgetår får disponera en rörlig kredit iriksgäldskontoret av 250 milj. kr. mot f. n. 200 milj. kr. Under åberopande av det anfördahemställer jag att Kungl. 1. medge att fårdisponera en från . ökadröriig kredit i riks gäldskontoret, 2, tillKraftstationer ni. för /74 anvisa ett in vesteringsanslag av 1 . Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet II: 19. Byggnadsarbeten förteknisk utveckling m. m. 1971/72 Utgift 1345313 BehåUning 1889 542 1972/73 Anslag 1 000 1973/74 Förslag 2600 000 Från förevarande anslagbestrids kostnader för byggnadsarbeten vid vissa myndigheter inomindustridepartementets verksamhetsområde. räknarmed en medelsförbrukning av 2,6 milj. kr. under anslaget för budgetåret1973/74. En redovisning av om- ochtillbyggnaden av Svenska institutetför konserv er ingsforskning har lämnats i prop. 1972: 54(s. 36). På tilläggsstat förinnevarande budgetår har anvisats . för finansieringen av om- ochtUlbyggnaden av för konserveringsforskning (prop. 70, NU 1972: 67, rskr 1972: 320). Jag har intet att erinramot de av föreslagna ändringarna av kostnadsramarna förpågående byggnadsprojekt. Jag förordar att medelför nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplan ochanslagsberäkning. Investeringsplan (1 000-taIkr.) 01 Faktisk /72 Byggstart år/ mån. Byggnadsarbeten i Malåträsk för geologiska undersökning Nybyggnad av kämarkiv, etapp II Nybyggnad för kavitationslaboratorium Tillbyggnader för kontor och verkstad 2 535 2 536 3 840 3 700 4 600 4 920 11 295 11 476 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 146 Anslagsberäkning (1000-tal kr.) Anslag 1972/73 2195 1972/73 4085 Anslag 1973/74 (förslag) 2 600 1973/74 (avrundat) 2 600 Jag hemstäUer att Kungl. att till Byggnadsarbetenför teknisk utveckling m. m. för /74 anvisa ettinvesteringsanslag av . Vad föredraganden sålunda med instämmande avstatsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet A.Industridepartementet m. m. 15 Tekniskaattachéer m. m, 16 Kommittéerm, m. 17 Bidrag till vissa internationellaorganisationer 4350 000 200 000 140 000 Industri m. m. 19 Uppdragsverksamhet 1000 23 Främjande av företagsulveckling 8900 000 24 Främjande av hemslöjden 000 25 Medeltillskotttill Norrlandsfonden 5000 000 27 Utbildningsåtgärder förtextil- och konfektionsindustrierna 3300 000 m. för möbelindustri, snickeri- industri m fl. 29 Kostnader förräntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissa industribranscher 825000 30 Täckande av förlusterpå grund av strukturgarantier till företag inom vissa industribranscher I000 31 Omställningsfrämjandeåtgärder för vissa industribranscher 5000 000 32 Statligakreditgarantier till varvsindustrin 54 Kostnader för vissanämnder 54 Främjandeav landsbygdens elektrifiering Teknisk utveckling m. m. 57 Styrelsen för tekniskutveckling 58 Tekniskforskning och utveckling 68 Drift av forskningsstationer 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 148 69 Skeppstekniskforskning och utveckling 13000 000 70 Utrustning 8 000 000 73 Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet 1000 76 Bidrag till statens provningsanstalt 6230 000 76 Statensprovningsanstalt: Justering och ädelmetallkontroll 6 240 000 77 Statensprovningsanstalt: Utrustning 1100000 79 : Uppdragsverksamhet 1 000 81 Bidrag till statensskeppsprovningsanstalt 000 82 Statensskeppsprovningsanstalt: Utrustning 500000 82 Bidrag till 700000 83 Bidrag till 2960 000 84 Atomenergiverksamhetinom Aktiebolaget 49800 000 91 Internationellt atomenergisamarbete 5200 000 93 Utvecklingsarbeterörande utvinning av uran 2500 000 94 Europeisktrymdsamarbete m. m. 20269 000 98 Nordisk fond för teknologi och industriell utveckling *4 500 000 103 Ersättning till domänverkets fond förutgifter för övertalig Summa för driftbudgeten 395 618 000 105 Byggnader ochutrustning 23200 000 lr5 Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m.m. 2600 000 Summa för kapitalbudgeten 1 343 800 000 Totalt förindustridepartementet 1739 418 000 * Beräknatbelopp. Bilaga 16 till statsverkspropositionen 1973 Prop.1973:1 utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande:statsministem , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler fråga om anslag för /74 tillofömtsedda utgifter och anför. För bestridande av oförutsedda utgifterär i riksstaten vid sidan av departementshuvudtitlarna uppfört ettförslagsanslag, vUket såsom ett komplement till de beredskapsstater försärskilda ändamål som antas av under vissa betingelser stårtill Kungl. Jag får först ge en redovisning för deuppgifter som har bestritts från detta anslag efter Kungl. Maj:tsbeslut i varje särskUt fall. På justitiedepartementetsföredragning: Till ersättning för medel tUl lösensumma i samband med flygplanskapning(29/9) ....................................................... 461 614: 45 Påutrikesdepartementets föredragning: Till ersättning för skadegörelse på vissabyggnader (30/6) ...................................................................................... 37 932: 44 Påutbildningsdepartementetsföredragning: Till bestridande av vissa kostnader vid forskning ............................................................................... 57 000: 00 556 546: 89 1 1973.1 saml. 1973: 1Bilaga 16 Oförutsedda utgifter 2 Maj:t bör även i fortsättningenkunna disponera över medel till täckande avutgiftsbehov som vid riksstatens fastställande inte kan överblickas. Jagförordar sålunda att för nästa budgetår förs upp ett anslag för ändamålet.Beloppet bör tas upp med oförändrat 1 mUj. Anslaget bör i princip fådisponeras endast för utgifter som är av så brådskande art att resp. ärendeninte hinner underställas och att utgifterna inte lämpligen kanbestridas av andra medel som står till Kungl. Härmed avsesäven att utgifter inte får tUlgodose ändamål for vilket anslag har förts upp pånågon av de beredskapsstater som omtalas i 63 § regeringsformen. Beträffande gränsdragningen mellanutnyttjandet av detta anslag och de under de olika departementshuvudtitlarnauppförda reservationsanslagen till extra utgifter torde böra gälla attanslaget till oförutsedda ut- . gifter huvudsakligen skall användas för störresådana. Denna gränsdragning bör emellertid inte tolkas alltför snävt, utanKungl. Maj:t bör härvidlag ges denhandlingsfrihet som efter omständigheterna anses påkallad. Det bör slutligen ankomma på Kungl. Maj:tatt vid nästa riksdags början göra anmälan till om de utgifter somunder anvisats utgå av anslaget till oförutsedda utgifter. Härutöver bör följande specieUa ändamålfå tillgodoses av anslaget till oförutsedda utgifter. Under en följd av år har riksdagenbemyndigat Kungl. Maj:t att, under förutsättning att andra medel inte stårtill förfogande för ändamålet, från detta anslag bestrida belopp, som statengenom lagakraftvunnen dom har ålagts att ge ut. Detta bemyndigande har medverkan fr. o. m. /62 utvidgats till att omfatta också belopp somstaten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efter uppgörelsehar åtagit sig att ge ut som ersättning. Motsvarande bemyndigande bör inhämtasför nästa budgetår. Med anledning av prop.