prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — En väsentlig förklaring tUl denna uppbyggnad avbehållningama på reservations- och investeringsanslagen under innevarandebudgetår är art stora utbetalningar av medel som anvisats på tilläggsstat inteberäknas ske förrän nästa budgetår. De verksamheter sora betalningarna avseräger dock i huvudsak rura under innevarande budgetår. /74 fömtsåg jag i statsverkspropositionen en förbmkning avreservationsraedd raed 400 railj. föreliggande beräkningar över denstatliga verksaraheten tyder på att förbmkningen blir större. Sålunda koramersora närants stora utbetalningar för verksarahet under innevarandebudgetår att belasta /74. Vidare bör bl. a. beaktas attutgiftsökningama i saraband raed prisstoppet för vissa livsraedel koraraer attta formen av anslagsöverskridande. Med hänsyn till vad jag nu anfört förordarjag, alt den beräknade förbrukningen av reservationsmedel justeras upp med 400railj. till 800 milj. kr. för /74. Jag vill dock understrykaatt beräkningarna måste omges med betydande osäkerhetsraarginaler. Beräkningav dispositionen av rörliga krediter Budgetulfalletoch därmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörU.ga krediter hos , vilka enligt beslut ställtstill förfogande för vissa myndigheter och bolag. I statsverkspropositionenantogs det disponerade beloppet av rörliga krediter komma att öka med 50railj. under /73. har i sin skrivelseförutsett en rainskning av det disponerade beloppet ora 180 railj. kr.Förändringen förklaras i första hand av en ändrad bedöraning vad gällerteleverkets rörliga kredit. beräkning i denna del kan jagansluta raig till. /74 räknacle jag i statsverkspropositionen raed en ökning av deianspräktagna beloppen om 150 mUj. Jag finner ingen anledning att frångådenna bedömning. Totalbudgetensinkomster budgetåren 1972/73 och 1973/74 samt investeringsplan för budgetåret1973/74 Riksrevisionsverkethar raed särskilda skrivelser den 2 aprU 1973 läranat bl. a. en beräkning avutfallet av budgetens inkoraster under /73 särat en förnyadinkorastberäkning för /74. För en närraare redogörelse för dessaberäkningar får jag hänvisa till verkels skrivelser (bUagorna 4 och 5). Avgörandeför beräkningen av statsinkomsternas utveckling är de an- Inkomster på totalbudgeten budgetåren 1971/721973/74(Milj. 1971/72 tiU ny beräkn. 1972/73 tiUny beräkn. Skatt på inkomsl och Övriga tullar och acciser Övriga inkomster på drift- laganden som görs ora inkorastutvecklingen i sarahälletunder prognosperioden. har i sina beräkningar utgått fränett antagande ora att inkomsten av tjänst för fysiska personer ökar med ca 8 %under är 1973. Detta innebär en smärre nedjustering jämfört med det antagandejag redovisade i statsverkspropositionen. Den information som sederraera hartillkorarait raotiverar enligt rain raening en sädan justering. Jag utgårvidare i likhet raed ifrån en schablonraässig ökning avlönesumman på för . I propositioner till vårriksdagen har föreslagitsen omfattande utbyggnad och oraläggning av sjukförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen. De förmåner som utgår vid sjukdom och arbetslöshetm. m. föreslås därvid bli beskattade fr. o. ra. ingången av är 1974.Förraånerna bör då också fr. o. ra. är 1974 räknas in i del underlag varpåinkorastskatten beräknas. Med hänsyn härtUl räknar jagliksomverket uppbeskattningsunderlaget raed utöver den tidigare närandaschablonökningen på . Beträffande aktiebolagens laxerade inkoraster harriksrevisionsverket liksora antagit att dessa ökar under år1973 och . Även i detta fall kan jag ansluta raig tillverkets bedöraning. Med utgångspunkt i de angivna förutsättningarna harriksrevisionsverket beräknat inkorasterna under titeln skatt på inkomsl ochförmögenhet m. m. lill 18 200 railj. för /73 vilket är 100railj. raer än vad sora angavs i årets finansplan. För / 74beräknas inkorasterna under denna titel lUl 21 300 railj. kr., vUket är samraabelopp som upptogs i statsverkspropositionen. Beräkningen av inkorastema på inkomstskattetildn baseraspå förut- sättningen om oförändrat procenttal, dvs. 100, föruttagande av preliminär skatt för /74. Enligt förordningen(1947: 576) om statlig inkomstskatt skall varje är besläraraas raed vilkaprocenttal av grundbeloppen den statliga inkomstskatten skall ingå iprelirainärskatten för koraraande budgetär. Procenttalet för den första hälftenav /74 skall vara detsararaa som under innevarande budgetårs senarehälft. I förordningen (1972: 375) om storleken av statiig inkomstskatt somingår i prelirainär skatt för /73 har detta procenttal sattslill 100 för /73. För tiden den 1 juliden 31 deceraber 1973blir alltså uttagsprocenten densamraa. Jag föreslår all ultagsprocenten ävenför liden den 1 januariden faststäUs till 100. har i skrivelse anraält attverksaraheten under budgetåren 1972/73 resp. 1973/74 nu förväntas ge ettöverskott utöver norraal förräntning på 110 railj. resp. 30 railj. kr.Efter sararåd raed chefen för koraraunikationsdeparteraentet beräknar jag inkomsternaunder postverkels fond för budgetåren 1972/73 och 1973/74 till 95,5 railj. kr., vUket är 82,5 milj. kr. resp. 50,0 milj. kr. raer änenligt riksrevisionsverkels beräkning. Efter samråd raed chefen för industrideparteraentetberäknar jag ökningen av inkomsterna för /74 under titelnfonden för statens aktier till 5 milj. kr., vilket är 30 milj. kr. mindre änenligt riks-revisionsverkets beräkning. Nedjusteringen betingas av att en delav vinsten för invesleringsbank AB . 1973:41 föreslås bli avsatt lill en särskUd fond för industriellt utvecklingsarbete. Räntan för studielån har upptagits under rubrikenallmänna sludielånefonden. I enlighet med förslaget i prop. 1973: 63 upphördelta anslag fr. o. m. /74. Jag förordar därför att ifrågavaranderänteinkoraster upptas under rubriken studieraedelsfonden. I det följande redovisar jag de förändringar av vissainkorastlillar jämfört raed beräkningar sora följer av dei prop. 1973: 94 föreslagna ändringarna i vägtrafikbeskatlningen. I propositionenframläggs förslag om övergång tUl kilometerbeskattning av brännoljedrivnamotorfordon. Förslaget innebär i korthet att nuvarande beskattning avmotorbrännolja i form av brännoljeskatt och särskild skall på motorbränslenden ersätts med en kilometerbeskattning av brännoljedrivnapersonbilar, bussar och laslbUar. Som följd av denna omläggning föreslås attden särskilda skatten på motorbränslen slopas även i fråga orabensin och gasol och ersätts med en i motsvarande mån höjd energiskatt pä dessadrivmedel. Fr. o. m. ingången av har också dt ändrat uppbördsförfarandeav fordonsskatten beslutals. Mol bakgrund härav beräknar jag inkorasterna budgetåret1973/74 /74 till följd av föreslagna ändringar i vägtrafikbeskattningen Förändringartill följd av prop. 3 491 3 692 + 201 Fordonsskatt, 6ev/V/n//; 1350 140 -1210 Bensin-och brännoljeskatt, Z>fv////7/« 2141 2 052 89 Vägtraflkskatt, bevillning - I 500 4-1 500 Tullar och acciser (milj. Energiskatt, bevillning 1155 1255 + 100 Särskild skatt på motorbränslen, bevillning 895 770 - 125 Särskild vägtrafikskatt, bevillning 25-1-25 under titlarna fordonsskatt samt bensin- ochbrännoljeskatt lill 140 railj. resp. 2 052 railj. kr., vUket är 1 210 milj.kr. resp. 89 railj. raindre än enligt riksrevisionsverkels beräkningar.Därjämte bör en ny inkomsttitel benämnd väglrafikskatt tas upp. Denna titelskall avse de inkomster som inflyter efter omläggningen av den tidigarefordonsskatten. Inkomsttiteln fordonsskatt föreslås sålunda bli borttagen fr.o. m. /75. Jag beräknar inkorastema på titeln tiU 1 500 milj.kr. för /74. Inkoraslerna under titiarna energiskatt resp.särskild skatt på motorbränslen beräknar jag lill 1 255 railj. Kapitaibudgetens utgifter ocb /74 1 607 400 000 3 275 005 000 2 809 070 000 V. Fonden för låneun- 7 666 646 000 1 806 074 000 4 725 632 000 4 696 000 000 kr., vilket är 100 railj. raer resp. 125 nailj. raindre änenligt verkels beräkningar. Sora ersättning för den nu gällande särskildaskatten på raotorbränslen i den mån denna avser motorbrännolja bör en nyinkomsttitel benärand särskild väglrafikskatt upptas. Inkorasterna under dennatitel uppskattar jag tUl 25 railj. för /74. Sararaantagetinnebär de av raig förordade avvikelserna inom väglrafik-skatleorarådet enuppräkning av inkoraslerna raed ca 200 milj. kr. för /74. Dennauppräkning är dock av teknisk natur och sararaanhänger raed förändringarna iuppbördssysteraet. över en längre tidsperiod beräknas oraliiggningen avvägtrafikbeskatlningen få en neutral effekt järafört raed nuvarande regler. Inkl.de av mig förordade avvikelserna uppgår totalbudgetens inkomster enligt deförnyade inkorast beräkningarna till 54 511 raUj. för /73och tiU 61 437 railj. för /74. Detla är 399 milj. kr. resp.924 milj. kr. mer än vad som angavs i statsverkspropositionen. Bland störreförändringar för /74 järafört raed finansplanen kan näranas deinkorastförstärkningar sora sammanhänger raed finansieringen av prisstoppet påvissa livsraedel särat den berörda oraläggningen avvägtrafikbeskattningen. Även inkorastema från mervärdeskatten och den allmännaarbetsgivaravgiften förutses nu bli högre än i finansplanen. Totalbudgeten budgetåren 1971/721973/74 (Milj. 1971/72 till ny beräkn. 1972/73 till ny beräkn. -1-2 05/ driftbudgeten (exkl. för- en av rörliga krediter Minberäkning av de enskilda inkomsttitiama på driftbudgeten för /74fraragår av specifikationen i bUaga 6. Jaghar i det föregående redogjort för förändringarna i förhållande tillstatsverkspropositionen i fråga ora begärda investeringsanslag för budgetåret1973/74. De begärda investeringsanslagen uppgår nu till 7 667 railj. De förfinansiering av dessa investeringar beräknade av-skrivningsraedlen sora böranvisas på driftbudgeten uppgår till 981 railj. De raedel sora inora resp.kapitalfond är tillgängliga för finansiering av investeringarna, dvs.avskrivnhigsraedd och övriga kapitalraedel inom fondema, beräknar jag tUl 1 960milj. På grundval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena tUl 4 726nulj. Kapitalbudgetens utgifter och dessas finansiering framgår av tabell12. Jaghar låtit upprätta förslag till investeringsplan och investeringsstater /74 med specifikation av de i planen angivnainvesteringsbemyndigandena (bUaga 8). Beräkningav totalbudgeten för budgetåren 1972/73 och 1973/74 Medbeaktande av vad jag anfört i det föregående beräknar jag totalbudgeten förbudgetåren 1972/73 och 1973/74 enligt tabell 13. Beräkningarnager ett underskott i totalbudgeten på ca 7 390 milj. kr. för /73och ett underskott på ca 5 670 railj. för /74. Underskottetför /73 är 165 railj. större än det som angavs ifinansplanen. För /74 beräknades tidigare ett underskott på ca5 730 milj. kr. Tillstatsrådsprotokollet i detta ärende torde fä fogas sora Bilaga1: Reviderad nationalbudget för Bilaga2: Långtidsbudget för perioden /741977/78 Bilaga3: Avstämning och framskrivning av 1970 ärs långtidsutredning Bilaga4: approximativa beräkning av budgetutfallet /73 BUaga5: fömyade inkorastberäkning för /74 Bilaga6: Specifikation av inkorastema på driftbudgeten för /74 Bilaga7: Specifikation av anslagsförändringar i förhällande tUl statsverkspropositionenför /74 Bilaga8: Förslag till investeringsplan och uivesteringsstater för /74 Bilaga9: Förändringar i riksstatsförslaget för /74 sedanstalsverkspropositionen Under åberopande av vad jag har anfört hemställer jag altKungl. 1. godkänna deallmänna riktiinjer för den ekonomiska politiken sora jag har förordat i detföregående, 2. tillAvskrivning av nya kapitalinvesteringar för /74 anvisa följandereservationsanslag, näraligen Byggnadsarbeten vid universiteten m.m. 90 000 000 Studiemedelsfonden 455 000 000 3. godkänna minberäkning av förändringarna i anslagsbehåll-nmgama för /74, 4. godkänna rainberäkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1973/74, 5. besluta altstatlig inkorastskatt för skaltskyldig, sora avses i 10 § 1 raora. förordnuigen(1947: 576) om statlig inkomstskatt, skall för budgetELret 1973/74 ingå ipreliminär skatt av grundbeloppet, 6. godkänna rainberäkning av driftbudgetens inkorasler för /74 enligt den viddetta protokoll fogade specifikationen, 7. godkännaförslaget till investeringsplan och investeringsstater för /74, 8. påkapitalbudgeten beräkna den raot investeringsplanen svarande inkorasttitdnLåiiemedd till 4 . Med bifall till vad föi"edraganden sålunda raedinstämraande av statsrådets övriga ledaraöter heraställl förordnar Hans Kungl.Höghet Kronprinsen-Regenten att till skall avlåtas proposition av denlydelse bUaga till delta protokoll ulvisar. Ur protokollet: BrUla REVIDERAD NATIONALBUDGET FÖR ÅR 1973 Denreviderade nationalbudgeten fÖr 1973 sora härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementets sekretariat för ekonomisk planering ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på raaterial sora erhållits frånfackdeparteraent och olika verk och institutioner. Vidare har utrednmgsrådethörts. Dess ledaraöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetensutforranrag och bedöraningar. Kapitien3, Utrikeshandeln saraf 7, Investeringarna och 9, Kreditraarknaden har heltsararaanställts inora . Institutet har även sammanställtavsnitten om industriproduktion och skogsbruk i kapitel 4 och i huvudsak avsnittenom de disponibla inkomsterna och den privata konsuralionen i kapitel 6.Ansvaret för bedöraningen av ekonomi 1973 raed undantag för deavsnitt eller punkter där uttryckligen åberopas vilarpå finansde-parteraentets sekretariat för ekonoraisk planering där arbetet mednationalbudgeten letts av tf planeringschefen . Avett bihang som följer efter kapitel 9 framgår även i tablåforra vilka kapiteloch avsnitt sora sammanställts inom sekretariatet för ekonomisk planeringresp. Vidare redovisas prognostal för olika delsektorerenligt sekretariatets och bedöraningar. BUdenav ekonorai 19711972 dess läge och utveckling visar nuraåttliga förändringai.- jämfört med den preliminära nationalbudgeten för1973. Tillväxten ter sig sålunda något starkare med en tidsprofil somtydligare ger utslag för påtagligt uppsvrag fjärde kvartalet. Vad gäller deninheraska efterfrågeutvecklingen har en viss förändring framträtt med avseendepå de skilda tillväxlkoraponentemas beräknade styrka. Förden slutliga inheraska efterfrågan dvs. bortsett från lagerförändringar redovisas sålunda en obetydligt svagare ökning än enligt de prelirainärakalkylema, raot tidigare . Järafört med utvecklingen 19701971 dåmotsvarande efterfrågan inte alls ökade, kvarstår likväl intrycket av måttiigförändring i positiv riktning. Den nedrevidering som skett kan helt och hålletåterföras på den offentiiga sektorn. Sararaanlagtanges näraligen den offentliga verksarahetens volyratill-växt tiU raottidigare . Vad sora frärast raedverkar till detta är all den statiiga konsurationennu uppges ha rainskat raed nieraot i volyra raot att enligt tidigarekalkyler ha ökat ungefär lika raycket. Att det kunnat inträffa en sådan nedgångi den statliga konsurationen 19711972 förklaras av rainskade railitäraraaterielinköp. Den statliga konsurationen i övrigt uppskattas näraligen hastigit med . Realiteten i den beräknade nedgången av den totalastatliga konsurationen har eraellertid starkt ifrågasatts. Vad beträffar deoffentliga investeringama kvarstår aUtjärat intrycket av betydande tillväxt1971 1972. Ökningen uppgår sålunda till för saratiiga offentliga investeringar,varav för de statliga investeringarna . Förbosladsinvesleringarna som enligt de prelirainära kalkylerna ökade endastobetydligt, framträder nuraera en klar ökning i volyra eller raed närmare 3 %19711972. Detla innebär att dessa investeringar efter sin nedgång med 19701971 tills vidare återgick till en nivå som är endast en halvprocentenhet lägre än . Ävenför det privata näringslivels investeringar noterades en uppgång. Den anges tUl6,, vilket är obetydligt raer än enligt de prelirainära beräkningarna. Förindustrins investeringar redovisas en tillväxt raed , vilket är en halvprocentenhet raindre än enligt de prelirainära skattningarna. Förden privata konsumtionen redovisas sarama volymökning, , sora angavs i denpreliminära nationalbudgeten. Konsuralionsulveck-lingen fjärde kvartalet 1972blev visserligen svagare än sora förutsågs raen å andra sidan har enupprevidering skett vad gäller årets tidigare 1 Revideradnationalbudget för 3 delar.Livsraedelskonsumtionen har enligt de nya beräkningama i slort settåterhämtat den nedgång som inträffade 19701971. Med en svagare utveckling avde realt disponibla inkomstema än sora fraragick av de prelirainära kalkylemaberäknas sparkvoten ha sjunkit raed 19711972 i stället för attha hållit sig ungefär oförändrad enligt tidigare uppskattning. Resultatet harpåverkals av justerade beräkningar för syssdsätlningsvolyraens utveckling. Enfortsatt nedgång i lagerinvesteringama har verkat återhållande på den totalainheraska efterfrågans tUlväxt 19711972, raen denna inverkan ter sig nu raeradämpad än enligt de preliminära beräkningama. Det är fraraför allt handelnslagerinvesteringar som utvecklats mera positivt än sora tidigare stått klartoch detta har inneburit en upprevidering ora drygt en halv mUjard kr. Totaltbegränsas därigenom nedgången i lagerinvesteringama tiU drygt 1 raUjard kr. i1968 års priser att järaföra med en nedgång ora drygt 3 raUjarder kr. närmastföregående år, dvs. Lagerinvesteringamas negativa inverkan påefterfrågetUl-växlen var således inte stort mer än tredjedelen så stark 19711972sora den var närmast föregående år. Inberäknat lagerförändringar harresursförbrukningen för interna ändamål stigit , vilket är samma talsom angavs i den prelirainära nationalbudgeten raen nu grundar sig på en någotsvagare tillväxt av den slutliga efterfrågan i förening med en raera positivutveckling av lagerinvesteringarna. Tilldetta totalt sett oförändrade utslag för den inheraska efterfrågans utvecklingfår läggas en klar upprevidering av exporten. Denna fraraträ-der klarast förvaruexporten vars beräknade tillväxt höjts tUl . För tjänsterna har tendensen varit den motsatta, raen totalt för exportenav varor och tjänster noteras dock en tillväxt raed , vUket iimebär enupprevidering med . Järafört med de preliminäraberäkningarna har sålunda den totala efterfrågevolyraens utveckling komrait attuppjusteras raed någon tiondels procentenhet tUl (2,). Importenav varor och tjänster har 19711972 stigit raed , vilket är i detnärraaste oförändrat järafört raed de tidigare kalkylema. Bruttonationalproduktenstillväxt beräknad från användningssidan har under sådana oraständigheterkorarait att upprevideras något tUl mot tidigare . Uppjusteringenkan närraast återföras på ett starkare utrikes saldo. Vid beräkning frånproduktionssidan fraraträder en starkare tUlväxt för bmttonationalprodukten,2,, raen skillnaden i utslag meUan de båda beräkningsmetodema är inte fulltlika stor sora tidigare. Vid den senaste beräkningsoragången har revideringari positiv riktning skett även för bruttonationalproduktens utfall . För2-års-perioden 19701972 kan tUlväxten därefter anges till vid beräkningfrån användningssidan och till vid beräkning från produklionssidan. Den uppjusteruig sora skett av produktionstUlväxten19711972 har inte fått någon motsvarighet med avseende päsyssdsätlningsvolyraens utveckling . Uttryckt i antal arbetadetiraraar beräknas syssdsättningsvolyraen ha sjunkit raed 19711972saratidigt sora antalet sysselsatta personer kalkylraässigt ökat raed ,dvs. praktiskt taget varit oförändrat. Det produkliviletstal för helasarahällsekonorain som enligt beräkningama framträder för 19711972 har härigenomblivit osedvanligt högt, nämligen + . Den svaga produktivi-letstillväxten19701971 - torde på detta sätt delvis ha korapenserats. Med dennaproduktivitetsutveckling och den prisuppgång sora saratidigt skett på exportraarknademaoch inora landet har förelagen kunnat bära en i och för sig betydande ökning avlönekostnadema och härutöver öka sitt sararaanlagda driflsöverskoll. De störreindustriföretagen, vilkas produktion tUl stor del raarknadsförs underinternationell konkurrens, har sålunda enligt en prelirainär sararaanställningökat sitt rörelseöverskott raed i löpande priser. Saratidigt harrörelseöverskottets andel av orasättningen scigit raed . Konsuraentprisernasteg under loppet av 1972 raed (enligt långtidsindex), dvs. ett partiondels procentenheter raera än enligt den prelirainära utfallsberäkningen.Vissa förändrmgar har jämfört med denna skett med avseende på piisökningenskalkylerade uppdelning på komponenter. Alltjämt förefaller emellertidprisstegringama inora de från internalionell konkurrens skyddade sektorema attha varit av sådan orafattning att det kan ha varit raöjligt för företagen inoradessa sektorer att ta ut korapensation även för kostnadsstegringar sorainträffat före utgången av 1971. Vid intemationell jämförelse framståremellertid konsuraentprisemas uppgång i under loppet av 1972fortfarande sora påfallande raåttlig. En fortsatt prisuppgång på exportmarknaderna 1972 harpåverkat inte blott lönsamheten inora exportnäringama utan även bytesvillkorenför utrikeshandel och därmed också bytesbalansen. Enligt pris-indextalfrån handelsstatistiken har en avsevärd förbättring skett av by-tesvillkoren19711972, då e:iportprisema stigit mera än importprisema,vUket gett en positiv inverkan på handelsbalansen om ca 650 mUj. Med deprisdeflateringstal som tillämpas inom nationalräkenskapema erhåUs en någotblygsamraare förändring av by-tesviUkoren för handeln. Saratidigt harbytesvUlkoren för tjänstetransak-tionema enligt visserligen osäkra beräkningarutvecklats i negativ riktning. Totalt för varor och tjänster visar därförnationalräkenskapema på en endast raåttiig förbättring av bytesvUlkoren om 0,2procentenheter motsvarande ett belopp om ca 100 raUj. 1 Dessa produkliviletstal framkommer vid beräkning frånproduktionssidan. Vid beräkning från användningssidan erhålls något lägre tal,5,resp. 1 Revideradnationalbudget för 5 Förbytesbalansen redovisades prdirainärt en försvagning raed ineraot 500 milj.kr., raen enligt de nu föreliggande utfallsberäkningama Inträffade i ställeten förstärkning raed 230 railj. från ett positivt saldo ora knappt 1 000raUj. 1971 tiU ett överskott ora drygt 1 200 raUj. Dennaförstärkning om drygt 200 railj. skuUe alltså enligt nationalräkenskapemaendast till en del kunna återföras på gynnsammare bytesrelationer. En kraftigtbidragande orsak till att bytesbalansens faktiska utfaU blev avsevärt merapositivt än sora preliminärt berälmades var att exportutveckUngen kom attpräglas av stark acceleration 1972. Ävenindustriproduktionen kora att påverkas av den stigande exportkonjunkturen.Tillväxten inom dessa sektorer 1972 var sålunda i förhållandevis hög gradkoncentrerad tUl fjärde kvartalet medan uppgången var merablygsara. Fråntredje kvartalet 1971 till tredje kvartalet 1972 steg industriproduktionenraed och exportvolyraen med . Enbart från tredje kvartalet 1972till fjärde kvartalet samma är inträffade en säsong-rensad uppgång förindustriproduktionen och för exportvolymen . Annorlundauttryckt innebar detta att industriproduktionen fjärde kvartalet 1972 iårstakt steg och exportvolymen raed . Dessförinnanhade industriproduktionen under det närraast föregående kvartalet dvs. dettredje visat en svag utveckling som byggnadsverksamheten av alltatt döma hade en volymnedgång. Denna torde delvis ha varit en följd därav attberedskapsarbetena under soraraaren drogs ned från en högt uppdriven nivåunder vintem och våren. Förloppet åtföljdes av en relativt kraftig uppgång iarbetslösheten raed ytterligare någon ökning . Fjärde kvartaletgick arbetslösheten ånyo tUlbaka under inverkan av stigande exporlkon-junktureroch ett fömyat pådrag av beredskapsarbeten. Denstarkare uppgång av exporten som satte in fjärde kvartalet 1972 innefattadeäven en påtaglig ökning av verkstadsexporten sora haft ensynnerligen trög utveckling. En bidragande orsak till denna kan raöjligen havarit de förhållandevis kraftiga prishöjningar sora togs ut påexporterade verkstadsprodukter.