prop · FW03171 · 1973-12-31 00:00:00 — Delegationen för förvaltningsdemokrati (DEFF) har såledesinte något att erinra mot en försöksverksamhet i medmedbestämmanderätt för de anställda enligt de principer som angetts iorganisationsförslaget. är också positivt till ökat personalinflytandeoch anser att ett sådant också är viktigt för alt få personalen att engagerasig i en konstruktiv utveckling av verket. påpekar altdet i organisationsförslaget ofta talas om chefsansvar och chefensbeslutanderätt och föratsätter alt det i detta sammanhang avses chefsfunktionensom sådan. Beslut bör således kunna fattas även av grupp. Domänverketframhåller att verket bl. a. på grand av organisatoriska svårigheter attgenomföra DEFF:s förslag valt att ge de anställda inflytande genom attpersonalrepresentanter ingår direkt i beslutande organ inom verket.Statstjänstemännens riksförbund () påpekar vikten av personalinflytande isamband med omorganisationen och menar att ett sådant är väsentligt för attskapa motivation för omorganisation. Även () som iövrigt avstår från yttrande, eftersom m,an kunnat påverka hela utredningsarbetet fäster stor vikt vid alt de anställda får det avsedda inflytandet på beslutsom skall fattas i företagsnämnd eller utskott till nämnd. Personalpolitikoch personaladministration tas upp av några remissinstanser. Statskontoretframhåller att organisationsförslaget i sig ställer krav på en aktivpersonalpolitik. Enligt statskontorets mening krävs därför en förstärkning avde personaladministrativa funktionerna. anser att det ärangeläget att den personaladministrativa planeringen integreras medverksamhetsplaneringen och tycker sig konstatera vissa brister härvidlag i organisa-lionsförslaget.Nämnden anser också att den personaladministrativa utbildningen börprioriteras högre av . Nämnden påpekar att den föreslagnaomorganisationen kan genomföras snabbare än förutsatt medutnyttjande av nämndens centrala omplaceringsfunktion. SR framhåller att isamband med omorganisationen ingen personal skall behöva avskedas och altnödvändiga omflyttningar skall ske med största möjliga hänsyn tUl denanställdes önskemål. Enfråga som egentligen faller utanför det nu framlagda förslaget gäller televerketsadministrativa gränser och hur dessa är anpassade till läns- ochkommungränser. Denna fråga har emellertid tagits upp av ett flertallänsstyrelser. Så t. ex. vill i ändra gränsernamellan och teleområden. Telekommunikationernahar kommit alt få allt större betydelse för samhällsutvecklingen. Tidsenligaoch väl utvecklade telekommunikationer är nödvändiga bl. a. för en balanseradregional utveckling. Genomatt det svenska följt med i och delvis även varit ledande i denteletekniska utvecklingen har vi ett telenät som tekniskt sett hävdar sig välvid jämförelser med andra länder. Det inrikes telefonnätet är sedan år 1972helautomatiserat, och av utlandssamtalen kopplas numera ocksåautomatiskt. Den tekniska utrustning som successivt installerats i telenätet,har till stora delar utvecklats, konstruerats och tillverkats inom . Statsmakternahar fortlöpande ställt stora investeringsbelopp lill televerkels förfogandeför utbyggnad och rationalisering av nätet och har inte krävt någon annanavkastning av Iderördsen än vad som motsvarat statens räntekostnader för detkapital som investerats i verket. De nämnda faktorerna har bidragit till att tdeavgiftemakunnat hållas på en intemationeUt sett låg nivå och har lett tUl en successiv,kraftig tUlväxt av telekommunikationerna. Antalettelefonapparater per 1 000 invånare har således ökat från ca 230till ca 600, har därmed den näst högsta telefontätheten ivärlden, och av landets hushåll har minst en telefon, Tdextrafikenhar ökat mycket kraftigt , vilket har lett tUl atttelegraftrafiken som är televerkels äldsta rörelsegren efter hand har gått tUlbaka.Beträffande överförande över telenätet av annan icke muntiig information fårkommunikation mellan datorer allt större betydelse. Televerketsvarar för distribution av och ljudradioprogram och hardärigenom också ansvaret för utbyggnaden av erforderliga sändarnät. Dennautbyggnad har gått mycket snabbt . Ar 1950 fanns endastett sändarnät för ljudradio med bristfällig täckning i vissa delar av landet. finns sändarnät med 120 stationer för tre radioprogram och sändarnät medsammanlagt över 300 stationer för två TV-program. Speciellt utbyggnaden av TV 2-nätethar forcerats från starten så att kan ses av av befolkningen. Utvecklingenhar således gått snabbt inom de flesta grenar av verksamhet. Förframtiden föratses en utveckling mot en helt ny på bl. a. elektroniskakomponenter byggd teknik för telekommunikation. För att möjliggöra eneffektivare satsning på det myckel resurskrävande utvecklingsarbete, som måstegöras för alt följa med i den tekniska utveckUngen, och även för att hushällamed landets personella och tekniska resurser beslöt om ettutvecklingssamarbete mellan och LM (prop, 1970: 128, SU1970: 131, rskr 1970: 295), Genom detta samarbete skapas förutsättningar förteleverket att även i fortsättningen kunna påverka den tekniska utvecklingenav telenätet. Närdet gäller den framtida rörelseutvecklingen förutses bl. a. en ökad teletrafiköver långa avstånd genom de laxelättnader som regeringen beslöt föratt utjämna telefonkostnaderna mellan i första hand och övriga delarav landet. Datakommunikation över telenätet förutses på viss sikt bliteleverkets, näst telefonrörelsen, största rörelsegren, vilket kommer att släUastora krav på resurser. En rad nya tjänster kan förutses ellertänkas bli aktuella i framliden. Jag kan här som exempel nämna automatiskmobiltelefon, bildtelefon och kabel-TV. Jagnämnde tidigare att tdefonavgifterna vid en internationell jämförelse är låga.Relativt stora taxehöjningar fick dock tillgripas i början av 1970-talel,Delvis berodde detta på att efter slutförandet av den stora automatiseringenav telenätet inte hade kvar tillräckligt stora rationaliseringsobjekt för attmotverka kostnadsökningen. De under dessa år inträffade löneökningarna harslagit kraftigt på personalkostnader. Del senaste budgetåret harteleverkets ledning under aktiv medverkan av personalen lyckats dämpakostnadsutvecklingen. Jag betraktar det som angeläget att för framtiden skapasådana förutsättningar för att kostnadsutvecklingen kan hållas påen nivå som i all möjlig mån begränsar behovet av avgiftshöjningar. i framliden skall fullgöra sin samhällsvikliga funktion på sammasätt som krävs i första hand fortsatta stora insatser av verketspersonal. Det är då väsentligt alt har en organisation som i allmöjlig mån underlättar ett effektivt arbete inom verket för att uppnå de samhäUdigamålen. För att få hög effektivitet i organisationen krävs bl. a. ett engagemangfrån de anställdas sida. Detta förutsätter i sin tur att personalen har reellmöjlighet all påverka arbetet på olika nivåer. Ett sådant inflytandeunderlättas om beslutsfattande och ansvar i så stor utsträckning som möjligtdelegeras nedåt i organisationen. En delegering av ansvar innebär samtidigtutökade arbetsuppgifter för de lokala förvaltningarna ute i landet. Televerketsnuvarande organisation genomfördes efter beslutav riksdag (prop. 1967: 103, SU 1967: 116, rskr 1967: 276 och prop.1967; 157, SU 1967: 187, rskr 1967: 374). Organisationen är på central nivåfunktionellt uppbyggd. Den funktionella organisationen bedömdes vid införandetge ett bättre personalulnyttjande, en mer enhetlig ärendebehandling och klarareansvarsgränser än vad man hade haft i den tidigare organisationen.Organisationen förutsågs också leda till en långt driven decentralisering avarbetsuppgifter, Central-och regionalförvallningarna utformades för attåstadkomma en effektiv ekonomisk planering och uppföljning samt en långtgåendesamordning av verksamheten. Centralförvaltningenär under generaldirektören uppdelad på sex huvudavdelningar, nämligenadministrativa avdelningen samt drift-, ekonomi-, industri-, projekterings- ochutvecklingsavdelningarna. Under driftavdelningen lyder i stort sett helaverksamheten ute i landet. Direkt underställda driftdirektören är sålunda defyra distriktscheferna och chefen för byggnadsavdelningen, vilken handharstörre anläggningsarbeten. Under distriktscheferna lyder totalt 20 teleområdenoch sex radio-fjärrnätsområden. Under ekonomiavdelningen sorterar fyra förrådsområdenmed sammanlagt ett tjugotal distributionsförråd och under industriavdelningentre stora televerksläder för produktion av lele-materiel. Dennuvarande organisationen har inte helt förmått uppfylla de förväntningar somställdes på den när den genomfördes, Enhetiigare ärendebehandling och klarareansvarsgränser har uppnåtts men delegering har inte skett i önskvärdomfattning, och personalstyrkan i centralförvaltningen har växt även efteromorganisationen. Delvis har detta berott på att det saknats ett effektivtekonomiskt styrsystem, vilket är en förutsättning för långt gående delegering. Behovetatt öka de anstäUdas medinflytande på verksamheten har accentuerats de senasteåren. med LM har kommit att ställa ändrade krav påverkets utvecklings- och industriverksamhet. Sedan den nya organisationeninfördes har det alltså tillkommit nya faktorer som ökat kraven på delegeringoch dessutom ytterligare skärpt kraven på en effektiv organisation. Det är motbakgrund härav som lagt fram förslag till en ny organisation förverket. Det utredningsarbete som ligger bakom förslaget har bedrivits i närasamarbete med personalen. Det av nu framlagda förslaget stöds ocksåtill fullo av personalorganisationer. Målenför den föreslagna organisationen är ökad delegering och effektivitet. Dessamål har accepterats eller tillstyrkts av samtiiga de remissinstanser som yttratsig i frågan. En ökad delegering av ansvar och befogenheter anser jag nödvändigför att ge de anställda på olika nivåer större arbetstillfredsställelse och föratt förbättra möj- lighelernalill en väl utvecklad företagsdemokrati med medinflytande för personalen inomskilda organisationsenheter. En ökad delegering ligger också helt i linje medriksdagens tidigare uttalanden bl. a. i samband med behandlingen avpropositionen om omlokalisering av viss statiig verksamhet (prop. 1973: 55, InU1973; 22, rskr 1973: 220). Betydelsen av en ökad effektivitet i inomramen för de samhälleliga önskemålen har jag tidigare berört. Jag finnersåledes att de mål som uppställts av är väl lämpade att ligga tillgrund för en ny organisation. Den föreslagna organisationen innebär i huvudsakföljande, Tyngdpunkteni organisationen förskjuts tiU den lokala nivån, tUl teleområdena, som blir resultatenheter med självständigt ekonomiskt ansvar, serviceansvar m, m. för verksamheten. -Den regionala förvaltningens administrativa och driftmässiga funktioner ombUdastill i första hand konsultfunktioner ål teleområdena. Fyra landsomfattanderesultatenheter skapas, nämligen för radio-och entreprenadverksamhet, materidförsörjningoch industriell verksamhet. På central nivå inrättas somresultatområden dels två rörelsegrensenheter, en för telefon och en förtelegraf, telex och datakommunikation, dels en enhet för den övergripandenätplaneringen. Resul-tatområdena får vid sidan av det primära ansvar somligger på teleområdena ett övergripande och samordnande ansvar för resp.rörelsegrenar inom hela verket. I centralförvaltningen skallvidare finnas funktionella stabsavdelningar för administration, ekonomi och tekniksamt särskUda enheter för rationalisering, långsiktig planering ochinternrevision. Etl avancerat ekonomisktstyrsystem byggs upp. Ett ökat personalinflytandeinförs på olika nivåer. föreslagna organisationen läggs alltså på teleområdena som geografisktavgränsade resultatenheter ett jämfört med nuläget mera klart uttalat ansvarför ekonomi, service, personalpolitik m. m., allt inom ramen för desamhälleliga målen. För all verksamheten skall drivas på ett sätt som äroptimalt, inte bara sett ur det enskilda teleområdets synpunkt utan även medhänsyn till den totala tdeverksamheten och de samhälleliga målen, krävs ensammanhållning på central nivå. Det är mot denna bakgrand man får seinrättandet av de centrala resul-lalomrädena. Dessa skall ha ett övergripandeoch samordnande ansvar för resp. rörelsegrenar. Förvissa verksamheter, där effektiviteten i och för sig relativt lätt kan mätas,är en mera långtgående delegering till lokal nivå inte möjlig, eftersomverksamheten har sådan karaktär alt den måste häUas ihop för hela landet av enhuvudansvarig instans. Detta gäller för entreprenadverksamheten, som avseskomplettera teleområdenas egna re- surser,för radioverksamheten, där ett samordnat centralt ansvar är nödvändigt i förstahand för den inom området helt dominerande rund-radioverksamhelen, för materielförsörjningen,där en samordnad upphandling är nödvändig, samt självklart även för denindustriella verksamheten, som drivs inom tre televerksläder. Därför föreslåsför dessa verksamheter inrättande av landsomfattande resultatenheter. Vissaarbetsuppgifter har slutiigen sådan karaktär av stabsfunktioner åtverksledningen att de naturligen hör hemma i centralförvaltningen. Detta gällerfunktioner för administration, ekonomi, teknik, rationalisering och långsiktigplanering. Ennärmare beskrivning av den föreslagna organisationen har lämnats i detföregående, och en tablå över organisationen återfinns i bilaga 5 tillstatsrådsprotokollet. Denföreslagna organisationen med geografiska resultatenheter, produktinriktadecentrala resultalområden samt funktionella staber karakteriseras som en matrisorganisation.I en sådan organisation som kommit all införas i flera stora företag medbetydande geografisk utbredning och flera olika produktgrenar bryter mansönder det äldre organisationsmönstret med endast en chef för varje område. Ettrörelseansvar läggs som nämnts inte bara på de primärt ansvariga geografiskaenheterna utan ett övergripande ansvar läggs även pä rördsegrenscheferna trotsatt dessa organisatoriskt inte är överordnade de geografiska resultatenheterna,teleområdena. Den föreslagnaorganisationsmodellen tillstyrks av bl. a. statskontoret ochriksrevisionsverket. som också tUlstyrker förslaget påpekar isitt remissyttrande att en organisation av denna typ kan leda tUl konflikter avskilda slag om olika ansvariga enheters intressen är motstridiga. Ä andra sidan,menar postverket, finns alltid sådana konflikter i en organisation och det nya är att man öppet låter dessa konflikter komma tilluttryck. För egen del anser jag inte att konfliktproblemet är så stort med enklart uttalad intern företags-policy och i sista hand får uppkommandekonflikter lösas genom samordnande och utjämnande insatser frånverksledningens sida. Jag anser således att den föreslagnaorganisationsmodellen bör kunna läggas till grund för den nya organisationen. Jag har också en positivinställning tUl det resultatenhetstänkande som är en grundval förorganisationen. Jag är medveten om att det i en verksamhet av televerketskaraktär är svårt att helt kunna renodla resultatet för olika enheter ochverksamhetsgrenar. är det så väsentligt att skapa förutsättningar förett resultattänkande på olika nivåer i verket, att sädana svårigheter inte börutgöra hinder för genomförandet av förslaget. Jag vUl i sammanhanget betona,att en sådan grundsyn givetvis inte står i strid med samhälleliga önskemål omt. ex. likvärdig service inom olika delar av landet etc. effektivitetinom kommer även att ske inom ramen för de föreskriftersom av statsmakterna i olika sammanhang åläggs . Dessa kommer att avverksledningen läggas in som förutsättningar och restriktioner för verksamheteninom de lokala förvaltningarna. Det är sålunda inte enbart det ekonomiskaresultatet som kommer att utvärderas, utan även resultaten beträffande service,personalpolitik o. dyl. Närdet gäller den lokala förvaltningen påverkas inte antalet teleområden ochgränserna för dessa av organisationsförslaget. Genom den förutsatta ddegeringenkommer dock verksamheten att ändra karaktär, och detta kommer att medföra behovav ändrad intern organisation inom teleområdena. Det torde få ankomma påteleverket att besluta om sådana ändringar. Jag vUli detta sammanhang ta upp en fråga som i och för sig faller utanförorganisationsförslaget men som tagits upp av ett flertal länsstyrelser,nämligen frågan om anpassning av administrativa gränser lill läns-och kommungränser. olika områdesgränser är uppbyggda efter dettrafikmönster som successivt utvecklats genom flera decennier. Så t. ex. bildarett antal riktnummeromräden ett teleområde. Före den senaste kommunreformen som kommer att vara slutgiltigt genomförd sammanföll riktnummeromrädesgränsernai stort sett med kommungränserna. Genom att gränser är teknisktbetingade är det mycket svårt och kostsamt att ändra dessa gränser, när nyaadministrativa gränser bildas i samhället. Jag anser härvidlag att del ärväsentligare att anpassa tdeavgiftema, så att största möjliga utjämning uppnåsinom kommuner och län. Sådana åtgärder kan vidtas ulan ändring avriktnummerområden och andra områden inom . Närdet gäller samordning och utjämning av avgifterna bl, a, inom kommunerna harsom jag tidigare nämnt en rad åtgärder vidtagits. Vad jag nu sagt hindrar intealt televe:rket ändå successivt arbetar för att så långt det är rimligt anpassatdegränserna till andra administrativa gränser. Jag kan som exempel nämna attden gränsjustering mellan och teleområden, somaktualiserats i ett remissyttrande frän i , numerahar beslutats av . Närdet gäller rollfördelningen mellan olika enheter i verket vill jag särskiltberöra regionkontorens ställning i den föreslagna organisationen. Som jagtidigare nämnt har distriktsförvalt-ningama i den nuvarande organisationen enren linjeställning meUan driftavdelningen å ena sidan och de lokala teleområdenaoch radiofjärmätsområdena å andra sidan. Dislriklscheferna svarar förstyrning, övervakning och samordning av den lokala verksamheten. I den föreslagnaorganisationen läggs som nämnts ett ökat ansvar på tdeområ- dena,som direkt underställs generaldirektören, och radio-fjärrnätsområdena överförslill den nybUdade radioenheten. Regionkontoren föreslås i första hand få enkonsultfunktion. Dessutom kommer de att få vissa ledningsfunktioner delegeradefrån generaldirektören. För egen del kan jagdelvis håUa med de remissinstanser som efterlyst ett närmare klarläggande avregionkontorens ställning och av ansvarsfördelningen mellan dessa och resultatomrädenagentemot teleområdena. Jag vUl dock i detta sammanhang påpeka alt det organisationsförslagsom framlagts av är att betrakta som ett principförslag, därdetaljerna i organisationen kommer att bli föremål för fortsatta utredningaroch överväganden. a. kommer att noggrant gå igenomrollfördelningen i olika beslutsprocesser för att klarlägga olika enhetersansvar i organisationen. Jag anser därför alt förslaget om regionkontorensställning kan läggas till grund för ett principbeslut. Regionkontoren kommeratt ha en viktig funktion alt fylla i samband med del pågåendegenomförandet av den nya organisationen. Som framhålliti sitt förslag kommer regionkontorens allmänt minskade betydelse efter självagenomförandefasen att få till följd en viss minskning av personalen påregionkontoren jämfört med nuvarande distriktskontor. Dessa är som nämntsförlagda tUl , , och och någon ändradlokalisering föreslås inte för regionkontoren. Genom att de tre sydligaregionerna inom sig har myckel stora teleområden med behov av egnakvalificerade resurser behöver regionkontoren där inte ha tillgång till såmycket kvalificerad expertis. När det gäller den norra regionen är läget delvisannorlunda, och därför kommer det att vid regionkontoret i krävas enväl utbyggd service åt teleområdena inom regionen. Det angivna förhållandetmedför att det inte skall behöva bli fråga om någon mera betydande neddragningav personalantalet vid regionkontoret i med anledning av den nyaorganisationen. Jag förordar således attprincipförslaget om regionkonloren genomförs. Om de fortsattadetaljutredningarna och erfarenheterna vid genomförandet av den nyaorganisationen skulle aktualisera en total omprövning av regionkontorensställning, får förslag i frågan understäUas prövning. Beträffande de centrala resultatområdenahar som jag tidigare nämnt föreslagit dels två rörelsegrensenheter,en för telefon och en för telegraf, telex och datakommunikation, dels en enhetför den övergripande nätplaneringen. Genom tUlskapandet av ett övergripande rördsegrensansvarstimuleras enligt min mening en effektiv, samordnande marknadsföring av olikatjänster. Uppdelningen på två rörelsegrensenheter kan vara motiverad dels avtelefongrenens stora dominans, dels av de övriga rördsegrenarnas inriktning påicke muntUg kommunikation.Det bör dock betonas alt uppdelningen av olika rörelsegrenar i enheter kankomma att påverkas av såväl de befintiiga rörelsegrenarnas utveckling somtillkomsten av nya verksamheter. Den föreslagna organisationen medger i dettaavseende en stor flexibiUtet. Encentral enhet för planering av telenätets dimensionering och utbyggnad har avteleverket bedömts motiverad för att få ett samlat ansvar för delta teknisktmycket komplicerade område. Jag finner förslaget riktigt och anser alt ennaturlig placering av denna enhet är som ett resultatområde, sidoställt rördsegrensenheterna.Motivet härför är främst nätplaneringsenhetens beroende av prognoserna för deolika rörelsegrenarna. Därigenom kommer att krävas ett nära samarbete mellanalla de föreslagna resultatområdena. Jaghar bara berört den s. k. primära tdeverksamheten, dvs. telefon,telex, telegraf och datakommunikation, som är klart dominerande i televerketsverksamhet. Den andra stora verksamhetsgrenen är radioverksamheten, som delsinnefattar anläggandet av ljudradio- och TV-nät och distribution av SverigesRadios radio- och TV-program, dels övrig radio, innefattande kuslradio, luflfarlsradio,fartygsradio och landmobil radio, I den nuvarande funktionellt uppbyggdaorganisationen är radiofrågorna på central nivå fördelade på sektioner inomdrift-, ekonomi-, projekterings- och utvecklingsavdelningarna. Iförslaget till ny organisation föreslås att radioverksamheten sammanförs resultatenhet, radioenheten. Att radio-fjärmätsområdena ingår i denna medanteleområdena blir självständiga resultatenheter kommer inte att medföra attdet nära samarbete som redan finns mellan de båda lokala förvaltningsorganenminskar. Vissa arbeten som utförs av radio-fjärmätsomrädena kommer att betalasav teleområdena och på så sätt skapas en garanti för att de lokala resursernablir effektivt utnyttjade. Principförslagetom en separat radioenhet tillstyrks av bl. a. statskontoret,och . För egen del vill jag anföra följande. Underden period som gått sedan den nya organisationen genomfördes har televerketsradiopersonal genom stora insatser fortsatt utbyggnaden av sändarnätet för TV1 och byggt upp ett helt nytt TV 2-nät på mycket kort lid. Den funktionellauppdelning av radiofrågorna som finns i nuvarande organisation har visat sigfungera bra även under en sådan anspänningsperiod. Jaganser dock att det med den principiella uppbyggnad av den nya organisationensom jag redan förordat är naturligt alt koncentrera radioverksamheten till ensärskild resultatenhet. Det är även andra faktorer som gör att det nu ärnaturligt att sammanföra radiofrågorna till en enhet. Utvecklingen har visatatt den tekniska samordning mellan tele- och radiosystemen som förutsågs förmodligen inte kommer att bli av så stor omfattning. Med den nyaelektroniska tekniken förutses i stället att transmissions- ochkopplingstekniken närmar sig varandra. Genom utvecklingssamarbetet med LMEricsson inom utvecklingsbolaget koncentrerar nu de båda företagensina resurser på att utveckla nya elektroniska utrustningar för telekommunikation.En viktig uppgift för den nybildade tekniska avdelningen blir att varakontaktorgan mellan ELLEMTEL och . Utvecklingsarbeteinom radiotekniken har alltid varit mera begränsat inom änutveckling av leleulrastningar, och någon egen produktion av radiomateriel haraldrig förekommit.