prop · FW0378 · 1973-12-31 00:00:00 — Den s, k, praktikanttjänstgöringen, dålärarkandidaten enligt SÖ:s förslag skall bilda ett arbetslag med en behöriglärare och i växande utsträckning överta uppgifter, bör enligt SÖ förläggastill den sista utbildningsterminens första av effektiv lästid, SÖföreslår att lärarkandidaten under praktikanltjänslgöringen skall få stödgenom 20 timmars seminarier på praktikorten, SÖ räknar med att under de olika praklikledenkommer auskultationer och medhjälp att få stort utrymme jämfört med nuvarandesystem. Tillskillnad från SÖ anser jag inte att praktikliden bör utökas med en vecka.Motsvarande tid bör i stället användas för gruppdiskussioner ochseminarieövningar av det slag som SÖ föreslår beträffande den utökade teorin iämneslärarutbildningen. Expertis utifrån bör kunna anlitas för dennaundervisning, I övrigt förordar jag att praklikleden förläggs i huvudsak ienlighet med SÖ:s förslag men förutsätter att modifieringar kan ske med hänsyndels till lokala förhållanden vid olika lärarhögskolor, dels till deerfarenheter man efter hand får av hur det nya systemet fungerar. Detbör uppdras åt SÖ att i samband med utarbetandet av förslag till nyabestämmelser och timplaner överväga vilket praktikled som bör förkortas medhänsyn till att den totala praktiken bör bli mindre än vad SÖföreslagit, SÖ bör vidare få i uppdrag att överväga om man genom justeringar ide olika ämnenas timtal kan få ytterligare utrymme för diskussioner kringaktuella utbildningspolitiska och sociala frågor. Jag anser vidare att antaletseminarier som SÖ föreslagit under praktikanttjänstgöringen bör kunna utökasnågot inom ramen för ett totalt sett oförändrat antal lärartimmar. Seminariernabör bl, a, ta upp elevvårdsfrågor och samarbete meUan skolan och samhäUetutanför skolan. Det är enligt min mening värdefullt att därvid lokalttillgänglig personal, t, ex, socialarbetare, ledamöter av ochskolstyrelse och representanter från olika ungdomsorganisationer, medverkar iså stor utsträckning som möjligt. Även om jag liksom SÖanser att aktivitetsformernas fördelning inom de olika praktikleden börindividualiseras med hänsyn tUl lärarkandidaten, vUl jag i likhet med mångaremissinstanser betona värdet av att övningsundervisning och självständigaövningar kommer in på ett tidigt stadium i utbildningen så att den studerandefår tillfälle att realistiskt pröva sina förutsättningar för läraryrket. Ettbeslut att avbryta utbildningen på grund av att man haft orealistiskaföreställningar om vad läraryrket innebär när man valde det eller på grund avatt man upplever att man inte passar för det, får svårare personligakonsekvenser för den studerande ju längre fram i utbildningen det fattas. Ettaktivt deltagande i undervisningen på ett tidigt stadium har också storbetydelse för motivationen. Som departementschefennyligen framhållit i samband med sina förslag lill skolväsendets organisationi glesbygd m, m, (prop, 1973:77 s, 67) bör den särskilda B-skolemetodikenuppmärksammas i lärarutbildningen. Om det är organisatoriskt möjligt, bördenna metodik studeras . Den nya organisationen germöjUghet att inom de olika praktikleden förstärka moment som belyser skolanselevvård, barna- och ungdomsvård i kommunen och kontakterna skola-samhälle.Det ankommer på SÖ att efter kontakt med avgöra hur en sådan förstärkningskall realiseras, SÖ bör därvid bl, a, överväga en ökad andel auskultationervid särskolor, specialundervisning och invandrarundervisning samt studiebesökvid t, ex, skolstyrelse, skoldaghem, psykisk barna- och ungdomsvård, kurs- ochföreningsverksamhet för barn och ungdom. Det kan också vara värdefullt alllärarkandidaterna studerar de alternativa mUjöer som vissa institutioner, t,ex, ungdomsvårdsskola, utgör. Praktikinslagen bör lämpligen organiseras avlärarhögskolan i samarbete med kommunens skolväsende och dess övriga organ ochberörda organisationer. 4.1.3Praktikens utformning på ämneslärarlinje SÖföreslår att praktiken på ämneslärarlinjen minskas och ersättsmed ökad utbildning inom ett område som ligger meUan den traditionellapedagogiken och metodiken och går skollivels och arbetsformernas problem in pålivet. Enligt SÖ bör t, ex, socialpsykologiska problem, tonårspsykologi,elevvårdsproblem och invandrarfrågor kunna tas upp under gruppdiskussioner ochseminarieövningar. Konkreta exempel bör ges hur kontakt kan tas med hemmen,myndigheter och ungdomsvårdande organ utanför skolan. Personal med kännedomom oUka mUjöer och med erfarenhet av praktisk handläggning av denna typ avfrågor krävs för denna undervisning. Expertis utifrån bör kunna anlitas. Vidarebör enligt SÖ fortbildning i praktisk socialkunskap för lärarhögskolornaslektorer och adjunkter övervägas. Introduktionspraktiksom omfattar två och övningspraktik som omfattar bör enligt SÖförläggas till den första utbildningsterminen. Praktikanttjänstgöringen böromfatta och förläggas lill den andra terminen, SÖ föreslår attlärarhögskolorna bör kunna välja meUan att lägga andra terminens teoridel imitten eller slutet av terminen. Aktivitetsformerna inom praktikleden börförskjutas mot auskultation och övningsundervisning, I likhet med SÖ anser jagatt det finns behov av utökad undervisning i ämneslärarutbildningen omsocialpsykologi, elevvårdsproblem m, m, och om kontakter med hemmen ochungdomsvårdande myndigheter utanför skolan. Expertis utifrån med konkretaerfarenheter från dessa områden bör anlitas i så stor utsträckning som möjligtvid undervisningen. Inom ramen för anslaget Lärares fortbildning m, m, bördessutom fortbildning i praktisk socialkunskap kunna anordnas för lärarhögskolanslektorer och adjunkter. Jagtillstyrker SÖ:s förslag beträffande de olika praktikledens längd ochinplacering utan att därmed la ställning till LUK:s avlämnade förslagom viss yrkesinriktad praktik under ämnessludierna. Modifieringar bör dock varamöjliga allt eftersom erfarenheter vinns av hur systemet fungerar. Andraterminens teoridel bör som regel förläggas i slutet av terminen. Beträffandeaktivitetsformerna anser jag att det är en fördel om lärarkandidaterna såtidigt som möjligt får pröva övningsundervisning och självständiga övningar. Detsom jag anfört beträffande praktikens organisation och inriktning på låg-och mellanstadielärarUnje bör i huvudsak gälla också för ämneslärarlinjen. Förstuderande som inriktar sig på vuxenutbildning bör motsvarande praktikanordnas. Det är väsentligt att handledarna för de olika praktikleden väljsmed tanke på att de skall kunna orientera om den skolsociala situationen och lärarroUeni dess helhet oberoende av ämne. Även på ämneslärarlinjen bör antaletseminarier underpraktikanltjänslgöringen utökas något inom ramen för det totala antalet lärarlimmar.Seminarierna bör i så stor utsträckning som möjligt vara gemensamma med demsom anordnas för låg- och mellanstadielärarkandidater. Sombl, a. framhållit i sitt yttrande kan SÖ:sförslag tiU nytt praktiksystem på flera väsentliga punkter inte tillämpas på folkhögskollärargrenenspraktik. Det ankommer på SÖ att komma in med förslag om en anpassning av detnya systemet till de speciella förhållanden som gäller för studerande vid folkhögskollärargrenen, Ilikhet med SÖ anser jag att övningspraklik och inlroduklionspraktik börförläggas till lärarhögskoleorten eller inom pendlingsavstånd. Med hänsyn tillde studerande är del mycket angeläget att också praktikanltjänslgöringenendast undanlagsvis förläggs utanför lärarhögskoleorlen eller dess närmasteomnejd. Om dubbla bostadskostnader skulle uppkomma för de studerande, börsamma ersättningsregler gälla som för studiepraktiken vid journalist- ochsocialhögskolorna, dvs, de genom beslut av Kungl. Maj:t tillcentrala studiehjälpsnämnden meddelade bestämmelserna om bidrag lillstuderande för vissa kostnader i samband med studiepraktik, I de fall praktikanltjänslgöringeninte kan förläggas till lärarhög.skoleorten är det angeläget att grupper avkandidater, i regel minst tolv, placeras på samma ort, 4.1.5 Handledarnasuppgifter och utbildning Förhandledning av lärarkandidater under inlroduklionspraktik, övningspraktik och praklikanttjänstgöringbör handledare förordnas, I kommun med lärarhögskola och eventuellt inärliggande kommun skall ett visst antal personer som innehar lärartjänstförordnas som särskilda handledare vid lärarutbildning t, v, isänder som regel, I samband härmed bör nuvarande treårsförordnade tjänster somhandledare avvecklas. Vid behov bör även andra lärare kunna engageras för handledningsuppgifler.Beträffande handledare vid försöks- och demonstralionsskolorna avser jag attsenare återkomma till Kungl, Maj:t i samband med ställningstagande tiU detförslag som SÖ väntas lägga fram i samband med sin anslagsframställning /75. Församtliga handledare bör liksom gälla att de har att följalärarhögskolans anvisningar beträffande lärarutbildningen samt delta i konferenserm. m. som angår utbildningen (jfr. 1967: 4 s. 227), Handledarna bör ocksåvara skyldiga att genomgå regelbundet återkommande fortbUdning, SÖföreslår alt lärarkandidaten skall arbeta självständigt dåhandledarna genomgår fortbildning, och då förordnas på handledarenslärartjänst. Jag anser alt det är värdefuUt att lärarkandidaten får arbetasjälvständigt . Under förutsättning att statsverkels kostnader inleökas jämfört med om motsvarande fortbildning förlagts till ferier, börhandledare då kunna genomgå fortbildning. Lärarkandidaten bör inte förordnas påhandledarens lärartjänst. Om handledaren är frånvarande från skolan under dennavecka för fortbildning, bör annan lämplig person kunna förordnas somhandledare. Jag anser att fortbildning av handledare är angelägen. Den bör skeinom ramen för anslaget Lärares fortbUdning m, m, under vUket anslag enligt prop,1973: 1 (bil, 10 s, 468) medel har anvisats för fortbildning av handledare /74, SÖframhåller att grundutbildningen inte har som mål att till skolan överlämnalärare som i fråga om praktiskt kunnande och praktisk erfarenhet är fuUärdaoch färdiga. Återkommande fortbildning krävs, I synnerhet i inledningsskedetbör denna fortbildning ske under handledning av vederbörande huvudlärare somenligt skolstadgan skall främja lärares fortbUdning samt handleda mindreerfarna lärare. Vissa remissinstanser framhåller att detta kräver utökaderesurser för arbets-platsulbildningen. Jag vill erinra om attdåvarande departementschefen i prop, 1967: 4 angående reformeradlärarutbildning (s, 141) framhöll alt de snabba förändringarna inomskolväsendel gör fortbildningen till en oundgänglig del av varje läraresutbildning. Departementschefen framhöll vidare att i lärarens dagUga arbeteingår först och främst genom lektionsförberedelser åtskilligt som har karaktärav fortbildning. Denna är sålunda en viktig angelägenhet för den enskildeläraren. Stat och kommun friimjar genom omfattande insatser kontinuerligtlärarnas fortbildning. För /74 harca 40 milj, kr, beräknats för lärares fortbildning m, m. Föredragandenframhåller bl, a, (prop, 1973: I, bil, 10 s, 467) att fortbildningen börfungera som stimulans till ökad kontakt mellan olika grupper inom en skola,liksom mellan skolan och samhället i övrigt. Jag vill erinra om altskolstyrelse, skolchef, rektor och huvudlärare nu enligt skolstadgan (1971:235, ändrad : 9) har särskilda uppgifter inom fortbildningen. Jagutgår från alt också övrig skolpersonal är intresserad av alt samarbeta med ochpå olika sätt stödja dem som genomgått utbildning och därför iallmänhet har begränsad erfarenhet av skolarbetet, SÖhar föreslagit att den nya organisationen införs i terminskurs 1 och3 på låg- och mellanstadielärarUnje och i både terminskurs 1 och 2 påämneslärarlinje fr, o, m, , Med hänsyn till att tid krävs förbl, a, information och utarbetande av utbildningsplaner, räknar jag med att detbör vara möjligt alt införa systemet i terminskurs 1 och 3 på låg- ochmellanstadielärarlinje och i terminskurs 1 och 2 på ämneslärarlinje den 1 juli1974, Kungl, Maj:t bör uppdra åt SÖ alt komma in med förslag om utformning avnya timplaner och ändringar i gällande bestämmelser. Kostnaderna för den nyaorganisationen kan f, n, inte exakt beräknas. Jag räknar dock med enkostnadsminskning jämfört med nuvarande organisation. 4.2 Vidareutbildning av lågstadielärare till mellanstadielärare och avmellanstadielärare till lågstadielärare Ilikhet med SÖ anser jag all det i vissa fall bör vara möjligt för lågsladielärarealt vidareutbilda sig till mellanstadielärare och för mellanstadielärare attvidareutbilda sig till lågstadielärare. Definitiv ställning till SÖ;s förslagkan dock tas först när fullständiga kostnadsberäkningar presenterats. Jagräknar inte med att utbildningen skall anordnas , SÖ bör kunnaaktualisera frågan i sina anslagsframställningar, I samband härmed bör SÖ ocksåöverväga en individuellt anpassad studiegång för personer som av särskUda skäl,t, ex, geografisk bundenhet eller lång erfarenhet av tjänstgöring på detstadium vidareutbildningen avser, önskar bli behöriga för tjänst som lärare iklass på lågstadiet resp, mellanstadiet. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår attgodkänna de riktlinjer som jag förordat för en omorganisation av praktiken vidlågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje vid lärarhögskola. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skall avlåiasproposition av den lydelse bUaga till detta protokoll utvisar. Prop.1973: 78 27 2 Praktikensutformning på lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje 5 2.1 Nuvarande förhållanden 5 2.2.2 Praktikens utformning på låg- och mellanstadielärarlinje 5 2.2.3 Praktikens utformning påämneslärarlinje 6 2.2.4 Praktikens lokalisering 8 2.2.5 Handledarnas arbetsuppgifter ochutbildning 9 2.3.2 Praktikens utformning på låg- ochmellanstadielärarlinje 11 2.3.3 Praktikens utformning påämneslärarlinje 12 2.3.4 Praktikens lokalisering 13 2.3.5 Handledarnas arbetsuppgifter ochutbildning 14 3 Vidareutbildning av lågstadielärare tillmellanstadielärare och av mellanstadielärare till lågstadielärare 15 3.1.1 Vidareutbildning av lågstadieläraretill mellanstadielärare 15 3.1.2 Vidareutbildning avmellanstadielärare till lågstadielärare 16 4.1 Praktikens utformning på lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje 18 4.1.2 Praktikens utformning på låg- och mellanstadielärarlinje 21 4.1.3 Praktikens utformning på ämneslärarUnje 22 4.1.4 Praktikens lokalisering 24 4.1.5 Handledarnas uppgifter ochutbildning 24 4.2 Vidareutbildning av lågstadielärare tillmellanstadielärare och av mellanstadielärare till lågstadielärare 26