prop · FW0373 · 1973-12-31 00:00:00 — Orabeställaren häratöver förorsakas andra kostnader lill följd av t. ex. högrepris, annan kvalitet, avvikande utförande eller dyrbarare planering, skallhögre ersättning kunna korama i fråga. Miniminivån bör vara densararaa oavsettora det är en koramun eller ett statligt affärsverk som är bestäUare. Vattenfallsverketframhåller att flera skäl talar för en högre procentsats för statligarayndigheter än föreslagna . a. anförs att projekt aktualiseras ilångtidsplaneringen, som inte fyUer normala krav på lönsarahet. Med ett fastregelsystem med högre ersättning än , exempelvis 20 å , skuUe detenligt verket kunna vara raeningsfullt att fullgöra projekteringen och att hasådana projekt i beredskap vid kon-junkturavraattningar. Att regelraässigltidigarelägga beställningar av andra än kraftekonoraiska skäl anses inle vararaöjligt. berör frågan ora upphandling inom ramen för svensktutvecklingsbistånd och frarahåller att alla givarländer i likhet med Sverigebör länma obundet bistånd. Eftersom praktiskt taget alla länder lämnar sittbistånd förknippat med vUlkor om leveranser från givarlandet bör se till att svenska företag inte som kommer i ett sämrekonkurrensläge. 1973: 73 20 6 Upphandling som regionalpolitiskt medel 6.1 Kommittén Komraitténhar på grundval av hittillsvarande erfarenheter prövat olika åtgärder för altstiraulera upphandlingen från företag i de fyra nordligaste länen. Korarailténhar ansett det ligga utanför sitt uppdrag att närraare överväga om annangeografisk orafattning, exerapelvis det lokaliseringspolitiska stödområdet,bort användas i stället. Vidare har korarailtén i sina överväganden utgått frånatt de av statsraakterna antagna principerna för regionalpolitiken alltfortskall gälla. Gällandeupphandlingskungörelse raedger sora tidigare nämnts inte att myndigheterna vidprövning av anbud får ta hänsyn till den rådande regionalpolitiska situationen.Kungl. Maj:t har dock genora beslut meddelat försvaretsmyndigheter vissa föreskrifter i syfte att fräraja upphandling i de fyranordligaste länen. Dessa föreskrifter innebär att försvarets myndigheter skallupprätta förteckningar över lämpliga leverantörer i dessa län. De skall vidareinfordra anbud från dessa leverantörer särat, i det fall sådant anbud icke kanantas, sararåda med ÖB och AMS. Desvårigheter att konkurrera framgångsrikt sora föreligger för företag i de fyranordligaste länen kan enligt koramittén i stor utsträckning sägas gälla även,för mindre och medelstora företag i allmänhet. Vissa av de förslag för attförbättra norrlandsföretagens! möjligheter inom den statiiga upphandlingen somredovisas i det följande kan enligt koraraitténs raenmg därför varatillärapliga också för dessa grupper av företag. komraitténanser att det i första hand bör ankoraraa på företagen själva att aktivera sinainsatser hos de statliga rayndighetema. Sora exerapel på sådana insatseranförs förbättrad raarknadsföring och bevak-nmg av upphandlingar. Dettahindrar emellertid inte att man även från statens sida bör vidta åtgärder föratt genom upphandlingen främja norrlandsföretagens utveckling. Konmiittén harövenägt olika metoder att förbättra norrlandsföretagens deltagande i denstatliga upphandlingen. De redovisade förslagen till åtgärder bygger påförutsättningen att rayndigheterna inora raraen för gällande bestäramelseraktivt skall raedverka till att en ökad del av upphandlingen läggs ut hosföretag i de fyra nordligaste länen. Myndigheterna skall i detta syfteregelmässigt inhämta anbud från sådana företag i dessa län som kan koramaifråga sora leverantörer vid upphandling. Korarailténanser att den skyldighet som f. n. åligger försvarets myndigheter enligtKungl. Maj:ts tidigare nämnda beslut att upprätta förteckningaröver norrlandsföretagen bör byggas ut att orafatta även den civila sektorn, såatt större upphandlande myndigheter 1Med begreppet norrlandsförelag avses företag i de fyra nordligaste länen. 1973: 73 21 fåren klar bild av i vUken utsträckning det finns företag i sora kankoraraa i fråga vid en viss upphandling. Förteckningarna över norrlandsföretagenbör upprättas av länsarbetsnäranderna i sararåd raed länensföretagarföreningar. De bör innefatta inle endast uppgifter ora antalanställda, produktionsvärde, specialinriktning, förekorast av special-raaskineretc. utan också ägarforra, aktiekapital m. ra. Korarailtén föreslårvidare att AMS, på grundval av uppgifter sora rayndigheterna läranar, upprättarbranschvisa förteckningar över vilka statliga myndigheter sora regelraässiglupphandlar viss raateriel. Förteckningarna bör innefatta även störreleverantörer till statliga rayndigheter som använder sig av underleverantörer.Dessa förteckningar bör tillställas norrlandsföretagen genom förmedling avföretagarföreningar eller länsarbetsnärander. Motiven för denna ordning ärenligt korarailtén dels att raånga norrlandsföretag erfarenhelsraässigt intehar tUlräcklig kännedom om statlig upphandling och saknar raöjlighet attsysteraatiskt bevaka upphandlingarna, dels att myndigheterna ofta upphandlarstörre samlade projekt vid vilka endast raycket stora företag kan göra siggällande. Någon raöjlighet att konkurrera vid denna typ av samraan-hållenupphandling har inle mindre företag. Om mindre företag, inle minst i ,skall kunna komma i fråga vid dessa upphandlingar bör de alltså inrikta sig påatt gå samraan om ett anbud i upphandlingen eller bli underleverantörer tillstörre företag. Särskilt gäller detta vid upphandling av försvarsmateriel. Koramittén anser attsärskilda resurser bör ställas till norrlandsföretagens förfogande för biståndoch rådgivning I upphandlingsärenden. Det är närmast företagarföreningama sorai dag svarar för denna service. De bör enligt korarailtén intensifiera sinaansträngningar på orarådet. För alt underlätta förföretagen att följa upphandlingsärendena bör varje myndighet åläggas att ombesörjaatt utfallet av en upphandling i form av upphandlingsprotokoU ellerraotsvarande kommer anbudsgi-vande norrlandsföretag tUlhanda. I syfte attrainska belastningen på rayndigheten bör detta ske i den formen att myndighetensänder protokoll till ett gemensarat serviceorgan som sedan distribuerar dessaförsedda med komraenlarer till berörda företag. Enligt koramittén kanolika alternativ tänkas när det gäller organisationen av ett sådantserviceorgan. Det är sålunda möjligt att en för norrlandsföretagen och förraindre företag i allraänhet geraensara förra bör eftersträvas, eftersora deraindre företagen har likartade problera i fråga ora att effektivt konkurreravid den statliga upphandlingen. Om endast norrlandsföretagen beaktas bör formenvara antingen att en av företagarföreningarna i de fyra nordligaste länensvarar för denna uppgift genom att ett mindre upphandlingskontor förläggs diteller alt ett sådant kontor förläggs till lUC i . Ett sådant kontorskulle även kunna förmedla exerapelvis förfrågningar om upphandlingsbe- Prop.1973: 73 22 stämmelsernastillämpning och om tidpunkten när vissa bestäUningar avses läggas ut. Vidareskulle kurser kunna arrangeras ora den offentliga upphandlingens bestämmelseroch praxis. förslag tUl ny upphandlingskungörelse får den upphandlandemyndigheten, om två anbud bedöms likvärdiga, antingen välja mellan anbudeneller Infordra skiljebud från anbudsgivarna. ett norrlandsföretag deltar ianbudsgivningen förordar korarailtén att i sådant fall förtur lämnasnorrlandsföretaget. Kommitténöverväger men a\'visar raöjligheterna för norrlandsföretag att få köpa in sigpå lägsta anbud. Det skulle enligt korarailtén innebära ett åsidosättande avandra företags möjligheter att konkurrera. Genom att ett norrlandsföretag pådetta satt skulle få möjlighet att lägga in "preliminära" anbudskulle vidare ett sådant förfarande kunna leda till alt andra företags intresseför att delta i anbudsgivningen minskar. skuUe raan därmed riskerafördyrad upphandling. Ett annat skäl till att komraittén inte förordar dettaaltemativ är att det skulle vara förenat med betydande risker såväl förnorrlandsföretaget som för myndigheten att på detta sätt pressa ner anbud nivå som norrlandsföretaget vid en tidigare bedöraning inte nått ned till.Upphandlande rayndigheter har vid kontakter raed komraittén sett det som enfara att på detta sätt pressa ett företag att överslaida leveranskapaciteteller underskrida kostnadskalkyler. Förelag skulle i ökad utsträckning riskeraatt inte kunna fullfölja leveranser, vilket skulle vara tUl men också för denupphandlande myndigheten. särskild framställning till chefen för inrikesdepartementetföreslår AMS att ett samrådsförfarande liknande det som f. n. tillärapas förförsvarets rayndigheter införs raellan civila upphandlande statligarayndigheter och AMS. I de fall AMS finner att ett norrlandsföretag trotsatt annat förraånligare anbud föreligger bör få anbudet, skulle enligtstyrelsen ärendet underställas Kungl. Maj:t. Fraraställningen har överlämnatstill komraittén för övervägande. Kommitténframhåller att om raan etablerar ett system av denna typ inom den civUaupphandlingen är det nödvändigt att förfarandet begränsas till störreupphandlingsärenden och att handläggningstiden nedbringas. Korarailtén anserdet eraellertid vara uppenbart att den saralade bedöraningen tar iärenden av denna natur, eftersora inte endast regionalpolitiska utan ocksåbranschraässiga och andra bedöraningar raåste göras. Det är sålunda intealltid önskvärt att ett norrlandsföretag i denna sin egenskap får förturframför ett annat företag som kan vara i en sysselsättningsmässigt särareposition i annan del av landet. Att kontinuerligt och selektivt stödjanorrlandsföretag via den offentiiga upphandUngen skulle enligt koraraitténsuppfattning innebära avsteg från gällande principer för det regionalpolitiskastödet. KonfUkter raed åtaganden inora Europeiska frihandelssaramanslut- 1973: 73 23 ningen(EFTA) skulle också kunna uppkomma vid civila rayndigheters upphandling.Korarailtén vUl därför inte tUlstyrka en utsträckning av sararådsförfarandettill de civUa rayndigheterna raen frarahåller att varje rayndighet börmedverka tUl alt den ekonomiska politikens mål uppnås, bl. a. då det gäller eneffektiv regionalpolitik. Med utgångspunkt häri anser korarailtén alt det börankoraraa på upphandlande rayndigheter att efter eventuellt erforderligtsararåd raed AMS avgöra vilka större ärenden sora bör underställas Kungl.Maj:t för en samlad prövning från regionalpolitiska synpunkter. Beträffande föreskriftemaför det näranda sararådsförfarandet för försvarets myndigheter påpekarkorarailtén att bestäraraelsema endast reglerar samrådet mellan AMS och ÖB åena sidan och den upphandlande myndigheten å den andra. och när ett ärendeskall underställas Kungl. Maj:t berörs däreraot inte. Korarailtén konstateraratt erfarenheterna av nu gällande regler för remissförfarande inora försvarssektornlyder på att förfarandet haft förhållandevis liten betydelse. det särskildasararådsförfarandet för försvarets del bedöras önskvärt även anserkommittén att det bör ankoraraa på den upphandlande rayndighelen att iförekoraraande fall underställa Kungl. Maj:t ärendet för avgörande samt begäraeventuellt erforderlig täckning av merkostnader. I syfte att förenklahandläggningen bör samrådsförfarandet enligt korarailtén inte orafattaupphandlingar vars värde understiger . Koraraitténssynpunkter på den statliga upphandlingen sora ett raedel att fräraja denregionala utvecklingen delas av en bred reraissopinion. Det råder stor enighetora att det i första hand bör ankoraraa på norrlandsföretagen själva attaktivera sina insatser raen att även rayndigheterna inom ramen för gällandeupphandlingsregler bör verka för att en ökad del av den statliga upphandlingenläggs ut hos företag i de fyra nordligaste länen. Att de föreslagna åtgärdernaavgränsats till att avse de fyra nordUgaste länen föranleder dock vissainvändningar. Beträffande koraraitténsförslag ora åtgärder för inforraalionsutbyle raellan rayndigheter ochnorrlandsföretag anför KF att även företag utanför de aktuella länen har svårigheter,varför åtgärderna enligt KF bör avse hela det regionalpoliliska stödorarådet.Även raenar alt åtgärderna är av betydande intresseockså för företag i andra delar av landet. i anseratt åtgärderna inte enbart bör avse förelag i de fyra nordligaste länen utanäven företag i andra län raed stor andel raindre och raedelstora företag.Länsstyrelsen understryker nödvändigheten av att de raindre företagen fårtUlgång tUl särskilda resurser vid företagarföreningarna för bistånd 1973: 73 24 ochrådgivning i upphandlingsärenden. Liknande synpunkter fraraförs av SHIO ochFöretagarföreningarnas förbund, sora påpekar att de mindre och medelstoraförelagens roll i den statliga upphandlingen generellt bör stärkas. pekar vidare på det systera. Small BusinessAdrainistration (SBA), sora tillärapas i . Organisationernafrarahåller att det araerikanska systeraet är av intresse för mindre och medelstoraförelag och därför bör uppraärksararaas. Delta syslera redovisas närraare påsid. Förslagetora förtur vid Uka anbud för företag i de fyra nordligaste länen tillstyrkseller läranas utan erinran av flertalet reraissuistanser. industriförbundanser att ett sådant förfarande är att föredra fraraför ett system medskiljebud, eftersom sådana ofta inbjuder till prutningar som knappast kan varatill fördel vare sig för anbudsgivare eller rayndighel. ställer sig däreraot tveksarat till förslaget. För alt nå denregionalpoliliska raålsättningen krävs näraligen enligt förbundet alt detgynnade företaget åtrainstone i någon raån är arbetskraftsintensivt. Förbundetfrarahåller de negativa konsekvenser förfarandet kan raedföra för de orarådenraed sysselsätlningssvårigheter sora inte orafattas av förslaget. att korarailtén inte tillräckligt belyst vad sora skall förstås raedlikvärdiga anbud. Vadgäller frågan om ett gemensamt upphandlingskonlor för norrlandslänen anserlänsstyrelserna i , och , lUC ochFöretagarföreningarnas förbund att de av kommittén näranda serviceuppgifterna istället bör ankoraraa på företagarföreningarna. Någrareraissinstanser tar även upp frågan ora den kommunala upphandlingensbetydelse sora regionalpolitiskt raedel. Enligt TCO skulle den koraraunalaupphandlingen kunna inordnas i regionalpolitiken vilket kan leda tUlsamhällsekonomiska vinster, varför frågan borde ha utretts. Liknande synpunkterframförs av länsstyrdsen i . Deföreskrifier om samråd mellan upphandlande rayndighet, AMS och ÖB som f. n.tiUämpas av försvarets myndigheter bör enligt FMV upphävas. Norrlandsföretagenbör, frarahåller FMV, snarare söka hävda sig sora underleverantörer än soradireklleveranlörer. ÖB anser alt om ytterligare åtgärder skall vidtas från deupphandlande rayndigheternas sida skall de gälla för saratliga upphandlanderayndigheter och inte enbart för försvaret. TCO raenar alt det ur regionalpolitisksynvinkel kan vara fördelaktigt ora sararaa regler för sararåd tillärapadesför civila och railitära rayndigheter. 7 Upphandling som medel att främja industriell utveckling Denoffentliga upphandlingen på tekniskt avancerade oraråden orafattar delsforsknings- och utvecklingsarbete, dels produkter raed betydande inslag avforskning och utveckling, dels tekniskt avancerade färdigprodukter. Inom dettaområde finns en rad typer av beställningar med varierande utvecklingsinnehåll.Under vissa oraständigheter kan det enligt koraraitténs direktiv finnasanledning att raodifiera principen ora affärsraässighet i upphandlingen. a. de fall då statiiga beställningar läggs ut sora ett led isträvandena att fräraja den inheraska industrins utveckling på teknisktavancerade oraråden raed höga utvecklingskostnader. För dessa faU skullekorarailtén överväga behovet av en särskild beslutsordning. Denoffentliga upphandlingen på detta oraråde kan enligt korarailtén vara av såcentral betydelse för den inheraska industriella utvecklingen i vårt land atten särskild beslutsordning behövs för att reglera hur upphandlingen skall gåtill. Här avses fall då skäl kan föreligga alt upphandla en svensk produkt föratt stödja den inheraska industriella utvecklingen. Ett sådant stöd kan vararaotiverat då raan vill bibehålla en produktion sora långsiktigt kan väntas bliav stor betydelse, då raan vUl ge en önskvärd korapletlering av forsknings- ochutvecklingsstöd, som tidigare lämnats av STU eller genomutvecklingsbeställning, eller då raan vill lägga ut en referensbeställning soragör det raöjligt för ett företag eller en bransch att konkurrera påexporlraarknaden (t. ex, pro-totyptillverkning för att företaget skall kunnavisa sin korapetens). Oklarhetråder f, n, enligt korarailtén ora beslutsordningen och ora raetoderna altbestrida raerkostnader sora kan uppkoraraa för den upphandlande rayndighetennär principen ora affärsmässighet frångås i nu berörda fall. Den frågakommittén har haft att ta ställning till är hur man skall gå till väga vid enupphandlmg sora inte endast skall täcka ett visst dokuraenterat behov, utansaratidigt även stimulera utveckling av ny teknik. Det senare är enhgtkorarailtén en del av den totala industriella forsknings- ochutvecklingspolitiken, Korarailtén avger inte något detaljerat förslag i frågaora utformningen av en beslutsordning eller hur eventuella raerkostnader skallbestridas. Anledningen härtill är att dessa frågor enligt koraraitténsuppfattning inle lärapligen kan avgränsas från en vidare bedöraning av denindustriella forsknings- och utvecklingspolitiken. Korarailtén skisserar dockbl. a. på grundval av vad sora frarakomrait vid hearings och kontakter raedmyndigheter och organisationer vissa riktlinjer och förslag. Enligtkoraraitténs raening är det angeläget att få till stånd en bredare och raeraallsidig bedöraning av de krav på fraraför allt tekniskt avancerade produktersora föreligger från rayndigheternas sida. enfortlöpande och saraordnad överblick av den statliga upphandlingen inoratekniskt avancerade oraråden. Hithörande uppgifter skulle enligt komraitténkunna åvila en särskUd delegation med representanter för såväl myndighets- somforsknings- och tillverkningssidan. Härigenom skulle samarbetet kunnaförbättras mellan den mUitära sektorn, den civila statliga sektom, forskningenoch industrin. I samband med de kontakter komraittén tagit har frarakoraraitatt även koraraunerna borde ingå i ett sådant saraarbete. Delegationensarbete bör i första hand baseras på anmälningsskyldighet från myndigheternassida. Komraittén anser det önskvärt att denna anmälan görs före denavsedda upphandlingstidpunkten. Frågan om vilka upphandlingsärenden som böranmälas bör fastställas vid prövningen av ett eventuellt raer detaljeratförslag. Anskaffningen bör vara av större omfaltning för att anmälan skallbehöva göras. För försvarets del bör beloppsgränserna vara de som idagtillämpas i det s. k. tvåstegsförfarandet. Detla omfattar anskaffning avraateriel sora kräver projektering före serieproduktion. Beloppsgränsen förprojektering är 1 railj. eller raera och för serieproduktion 10 railj. En beloppsgräns för anraälningsskyldighet beträffande den civilasektorn är svår att sätta innan närmare utredning gjorts eller erfarenhetvunnits av en eventuell försöksverksamhet. Omdelegationens bedöraning skulle utraynna i alt den finner beställningenindustripolitiskt betydelsefull överläranas ärendet till Kungl. I övriga fall läranas frågan utan åtgärd. Enutgångspunkt för den här skisserade beslutsordningen har varit att uppnå detindustripolitiska syfiet raed en så Uten adrainistrativ belastning på rayndigheternasora raöjligt. Systeraet bör inte heller raedföra någon fördröjning avupphandlingen. Vidare innebär beslutsordningen att en fullständig ochkvalificerad beredning av ärendena kan koraraa tUl stånd och att Kungl. Maj:lskansli endast belastas raed de ärenden sora anses vara industripolitisktbetydelsefulla. Denhär skisserade beslutsordningen kan enligt korarailtén för den upphandlanderayndigheten raedföra att en upphandling blir raer kostnadskrävande än vad denskulle ha blivit ora myndigheten avgjort upphandlingen helt på egen hand ochtUlärapat strikt affärsraässighet. TUl denna merkostnad komraer de eventuellaadrainistrativa kostnader som själva beslutsordningen kan raedföra. Dessa tordeenligt komraittén eraellertid vara helt obetydliga. I vissa fall kan det liggai rayndighetens intresse att frångå affärsraässigheten. Ett exerapel härpå kanvara en beställning sora görs av försvarsrayndighet för att bibehålla ellervidareutveckla en försvarsindustri. I sådana fall bör särskild ersätining förraerkostnader inte utgå. Etttänkbart systera för de fall då ersättning för raerkostnader bör utgå skulleenligt kommittén vara att särskUda medel får disponeras för Prop.1973: 73 27 utvecklingoch direkta raerkostnader i saraband raed den offentiiga sektorns upphandling.Dessa raedel skulle utgöra ett korapleraent till de resurser sora STUdisponerar. Komraitténhar funnit att det föreligger ett klart behov av en särskild beslutsordning somkorapleraent till upphandlingsbestäraraelserna i de fall upphandlingen utgörett led i strävandena att fräraja den inheraska industrins utveckling påtekniskt avancerade oraråden. Den särskilda beslutsordningen bör enligtkorarailtén inryraraa ett saraordnande och överblickande organ i förra av endelegation för beredning av sådana ärenden samt särskilda medel förbestridande av de merkostnader som kan uppslå för den upphandlande myndigheten.Det skisserade systeraet synes inle strida raot de åtaganden gjort iEFTA-saraarbetet. Konnraittén anser sig inte böra gå längre än till nyssnäranda riktlinjer och frarahåller att frågan bör prövas närraare i särskildordning, Flertaletreraissinstanser, sora yttrat sig i frågan, anser att den statligaupphandlingen bör kunna vara ett verksarat raedel att fräraja den inheraskaindustriella utvecklingen. STUmenar att staien genom sin upphandling av forskningsintensiva produkter direktkan stiraulera företagens utveckling av ny teknik. Den statliga upphandlingenseffekter på utveckling av sådan teknik är av största betydelse för styrelsensverksamhet. Utvecldingsbeställningar kan enligt STU vara ett verksamtinstruraent för att överbrygga det kritiska skedet, när produkten (raetoden)skall övergå från utveckling till produktion. LOanser alt den offentliga upphandlingen har viktiga effekter för forsknings- ochutvecklingsarbetet och för den fraratida industristrukturen. Upphandlingenraåste därför enligt LO betraktas sora ett viktigt näringspolitiskt raedel.Kraven på affärsraässighet i upphandlingen bör avvägas raot förutsättningarnaatt bedriva en raålinriktad industriell forsknings- och utvecklingspolitik,sora på tillfredsställer de krav på affärsmässighet sora kanställas. Prövningen av dessa upphandlingsärenden raåste enligt LO ske raedutgångspunkt från vad sora från sara-häUelig synpunkt är en önskvärdindustriell utveckling. Det förutsätter att sarahällets näringspolitiska organskapar sig en uppfattning ora vUken industriell struktur sora bör frärajas.Ett intensifierat utredningsarbete inom tekniskt avancerade branscher raåsteske för att skapa underlag för sådana bedöraningar. anser det generellt önskvärt alt den offentliga upphandlingenanvänds sora ett instruraent att styra industrins produktion raot en högreteknisk nivå. Inora raraen för upphandlingskungörelsen torde det finnas godaraöjligheter att fräraja en sådan utveck- 1973: 73 28 Ung.Det faktura att man är beredd att betala även för fördelar som ligger långtfrara i tiden bör enligt förbundet inte tolkas sora ett avsteg från principenora affärsraässighet. Ifråga om den skisserade beslutsordningen med en särskild delegation äråsikterna delade. Ett par remissinstanser tUlstyrker koramitténs förslag.Sålunda anser STU att den föreslagna delegationen bör ges tillfälle att inoragivna raraar och raed utgångspunkt från erfarenheter från en kortareförsöksverksarahet ge förslag till en närraare precisering av uppgifter ochbefogenheter. Styrelsen är beredd att i positiv anda pröva att raedverkatekniskt och adrainistrativt .