prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — I O-alternativeträknar SÖ med hänsyn till utvecklingen på läromedelsområdet med indragning av tjänster vidlänscentralerna för pedagogiska hjälpmedel och med minskning av medel tillexpertis. Vidare räknas med minskning av medel för reseersättningar. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 199 utreds avsärskilda sakkunniga (läns-skolnämndsutredningen). Nämndernas uppgifter kommeräven att beröras i det utredningsarbete som ankommer på de hösten 1972tillkallade sakkunniga med uppgift att utreda ansvarsfördelningen mellan statoch kommun i fråga om och gymnasieskolan m. m. Jag räknar medhänsyn till dessa pågående utredningar i stort sett inte med andra förändringarunder anslaget än sådana av automatisk natur. Vid var och en av länsskolnämnderna iKronobergs, och är en tjänst som synkonsulentplacerad. Dessa tjänster samt med konsulenternas verksamhet förenadereseersättningar bör föras över till den särskilda organisation för hjälp tillsynskadade elever inom det allmänna skolväsendet som jag kommer attföreslå under anslaget Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader. Jag räknar medmotsvarande minskning under detta anslag. Jag beräknar medel för personlig tjänst ibefordringsgång för en arkivarbetare (3). Jag är med hänsyn till deuppräkningar som skett inte beredd att nu föreslå ytterligaremedel för expertis (5). Skolöverstyrelsenhar i O-alternativet räknat med bl. a. indragning av tjänster vidlänscentralema för pedagogiska hjälpmedel. Enligt sina direktiv skaU länsskolnämndsutredningen bl. a. undersöka motiv för och övervägabehovet av en regional statlig organisation för information, fortbUdning ochpedagogiska hjälpmedel. Maj:t har i beslut anmodat utredningen att tUl Kungl.Maj:t redovisa sitt utredningsuppdrag om länscentralerna för pedagogiskahjälpmedel. I övrigt hänvisar jag tillsammanstäUningen. Jag hemställer att Kungl. att tiU Länsskolnämnderna för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från anslaget ersätts utgifter förstatens läroboksnämnd. Bestämmelserna om nämndens verksamhet återfinns ikungörelsen (1948: 613) om granskning avvissa läroböcker (ändrad : 178). Läroboksnämndenföreslår ett oförändrat anslag om . 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 200 Nämnden har därvid utgått från att nämnden även under budgetåret1973/74 skall fuUgöra samma uppgifter som hittUls. Statens läroboksnämndredovisar inget O-alternativ då de förslag nämnden lägger fram i övrigt innebären större kostnadsminskning än vad som skall beräknas i O-alternativet. Jag har i det föregående vid min anmälanav vissa gemensamma frågor för skolväsendet redovisat min avsikt att senareföreslå Kungl. Maj:t att riksdag lägga fram särskild propositionangående läromedelsfrågor. Jag räknar emellertid inte med att förslagen idenna proposition kommer att påverka läroboksnämndens verksamhet under nästabudgetår. Jag förordar att anslaget förs upp medoförändrat belopp och hemställer att Kungl. att till /74 anvisa ett förslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) 1 000 000 1972: 84 angående gymnasieskolanskompetensvärde m. m. (UbU 1972: 31, rskr 1972: 240) räknade jag med att det börbli möjligt att låta nya behörighets- och urvalsregler träda i kraft omkringmitten av . I propositionen anförde jag i detta sammanhang bl. a. attdet är nödvändigt med en fast grund för det fortsatta utredningsarbete, som måsteske. Detta gäller såväl arbetet med de särskilda förkunskapskraven som denslutliga utformningen av urvalsreglerna, i vilket bl. a. måste ingå en slutligutprovning av studielämplighetsprovet. Genom beslut av Kungl. Maj:t den 30 juni1972 fick () i uppdrag att, efter samråd meduniversitetskanslersämbetet och de sakkunniga för fortsatt utredningsarbete omgymnasieskolans kompetensvärde (kompetenskommittén) och med iakttagande av vaddepartementschefen anfört, utveckla ett studielämplighetsprov under hänsynstagandetUl i direktiven till de sakkunniga angiven tidsplan samt att lägga framförslag till erforderlig organisation för ett sådant prov. SÖ har under ettsärskilt anslag på tilläggsstat till riksstaten under innevarande budgetårerhåUit ett belopp av . för att utveckla studielämplighetsprov (prop.1972:130 bil. 6, UbU 1972:51, rskr 1972: 316). Jag beräknar behovet av medelför detta ändamål under nästa budgetår till , vilka bör anvisasunder ett särskUt anslag med här angiven rubrik. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 201 JaghemstäUer att Kungl. att till Utveckling av studielämplighetsprov för /74anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag tiU vissa elevorganisationer 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från anslaget utgårbidrag till vissa elevorganisationer enligt Kungl. Bidrag utgår /73 med . tillSveriges elevers centralorganisation (), . tUl (), . tillVuxenstuderandes riksorganisation (VRO). tiU Kungl.Maj:ts disposition. () framhåUer att bidrag f. n. lämnas tUl elevorganisationerna från flera anslag. SÖ förestår därför attde medel som utbetalas från anslagetBidrag tUl ungdomsledarutbildning, för /73 beräknat till160 , förs över till förevarande anslag i syfte att främja ensamordning av organisationernas ekonomiska planeringoch skapa möjlighet tiU en samlad bedömning av deras bidragsbehov.Vidare förordas att ett belopp av . ställs tUl Kungl. Maj:tsförfogande för bidrag till konferenser, kampanjer m. m. Medel för sådanaändamål anvisas f. n. från åttonde huvudtitelns anslag tUl extra utgifter. Anslaget bör således höjas med . SÖ avstyrkeransökningar om statsbidrag från Sjöbefälsskolomas elevorganisation (SELÖ) ochSveriges sjuksköterskeelevers förbund (SSEF). SÖ kan inte bedömavilka följder en nedskärning enligt O-alternativet skulle ha för resp.elevorganisation. Man kan dock inte räkna med att t. ex. landsting eUer kommuner kommer att täcka mellanskillnaden. Rimligen borde dock eleverna ha möjlighetatt bidra genom ökade egna insatser. () har hos Kungl. Maj:t ansökt om ekonomiskt stöd för sinutbildningsbevakning. Jag anser i likhet med skolöverstyrelsenatt vissa medel som innevarande budgetåranvisas under anslaget Bidrag till ungdomsledarutbildning nästabudgetår bör anvisas under detta anslag. Jag räknar vidare med . förvissa kostnader i samband med skolval. 7* 1973. 1973:1 BUaga 10 Utbildnmgsdepartementet 202 verketkommer dessutom att svara för valsedlar, valkuvert m. m. Anslaget bör höjastill . Det ankommer på Kungl. Maj:t att fördela medlen. Jaghemställer att Kungl. att till Bidrag till vissaelevorganisationer för /74 anvisa ett anslag av . Bidrag tUl vissa föräldraorganisationer 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Från anslaget ersätts kostnader förbidrag till vissa föräldraorganisationer enUgt Kungl. Bidragutgår under /73 med 205 000kr. tUl och Skola, med . till RiksförbundetDöva Barns Målsmän och med . till föräldraföreningen vid . () föreslår attanslaget höjs med . till 320 000kr., varvid . beräknas för höjning av bidraget till RiksförbundetHem och Skola och . för höjning av bidraget till de båda andraorganisationerna. I O-alternativet räknar SÖ med attminskningen skulle komma att avse bidragettill och Skola. Detta skulle sannolikt komma attmedföra en begränsning av verksamheten, eftersom det inte är troUgt att varesig landsting, kommuner eller de medlemmar som är engagerade i verksamheten är viUiga att täcka mellanskillnaden. Anslagetbör höjas till . Det ankommer på Kungl. att fördela medlen. Jaghemställer att Kungl. att tiU Bidrag till vissaföräldraorganisationer för /74 anvisa ett anslag av . 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 203 Pedagogiskt ntvecklingsarbete inom skolväsenaet 1971/72Utgift 18 984 284 Reservation 3 449 035 1972/73 Anslag 22 975 000 1973/74 Förslag 24125 000 Från detta anslagbestrids kostnader för bl. a. olika former av pedagogiska och psykologiskaundersökningar inom skolans område samt utveckling och utprovning av läromedel. Huvudsyftet med det pedagogiskautveckUngsarbetet är att förbättra skolaoch utbildning genom en fortlöpande förnyelse av planering, genomförande ochutvärdering av verksamheten. Detta sker genom definition av mål ochmedel, genom gestaltning och utprovning av modeUer och metoder samt genomutvärdering av erfarenheter och effekter för fortsattrevidering av mål och metoder. Den utveckUngsplan som () nu arbetar med utgår från de skolpolitiska mälen, från antaganden om samhällsförändringar utanför skolväsendet och frånskolväsendets aktuella problemläge. Utvecklingsplanen omfattar såväl kortsiktigasom långsiktiga projekt, som valts så att de skall ge största möjliga bidragtill att skolväsendets mål uppnås och till att beredskap byggs upp för framtidaförändringar av skolväsendet. Förskolans grundläggande uppgifter attvara utvecklingsstimule-rande, socialt förebyggande och utjämnande skallutgöra grunden för forsknings- och utvecklings-(FoU)-arbetet som bör beaktabarnets totala situation och behov. FoU-arbetet bör därför inrymma såväl pedagogisksom psykologisk och sociologisk forskning. Blandprojekten under denna rubrik finns bl. Bara och Uvsfrägor, som skall belysa de metodiska problem somuppstår, när frågor rörande tillvaron och omvärlden skall aktualiserasför barn i förskole- och lågstadieåldrarna. Härvid skall kunskaperna frånprojektet i religionskunskap tillvaratas och utvecklas. Inomramen för ett forskningsprojekt i prövas organisationsformer församverkan mellan förskola och lågstadium. I prövas olika modeller för stegvis ökad samverkan mellan förskola och lågstadium, varvid glesbygden, tätortsmiljön ochinvandrarbarnens situation särskilt beaktas. En specifik aspekt påövergängen mellan förskola och grundskola belyses inom projektetIndividualiserad läs- och skriv- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 204 undervisning i skolan med syfte att förebygga uppkomstenav läs- och skrivsvårigheter. YtterUgare ett projekt behandlarsocialisationsprocessen hosbarn i förskoleåldern. För forsknings- och utvecklingsarbete omförskolan, vilket bedrivs i samråd med , beräknar SÖ ett totaltmedelsbehov av . Här kan nämnas metodforskning kringgrupparbetsmetodik och fri skrivning,analyser av gymnastikundervisningen och av låg- och mellanstadietsnaturorienterande undervisning. För utveckUng av skolans organisation ochmiljö görs systemanalyser av skolmiljöer, däribland även analyser av s. k.öppen skola, och undersökningar av problem i samband med övergång meUan stadier och skolformer och vidsamläsning mellan årskurser. Skolans organisation kan även behövamodifieras med hänsyn tUl elever medinlärningssvårigheter och till tvåspråkiga elever. Vidare skerkonstruktion och prövning av modeller för integreringen av handikappade elever i vanUga klasser, medan andraprojekt syftar till elevvård enUgtarbetslagsprincipen och tiU intensifierad elevvård genom aktivering avhem-skola-föreningar, samarbete med socialförvaltningen och samordning medfritidsverksamheten. För forsknings- ochutvecklingsarbete avseende beräknar SÖ ett totalt medelsbehov av . Målet för detta utvecklmgsarbete är bl.a. att förbättra den grundläggande kunskapenom undervisningsprocessen i relation till elevförutsättningar ochskilda ramfaktorer och att analysera måluppfyUelse i undervisningen och motbakgrund härav modifiera eller nykonstruera kursplaner och studieplaner. Enannan viktig del av utvecklingsarbetet beståri att sammanstäUa läromedelsbehövet för gymnasieskolans oUka linjer ochspecialkurser samt konstruera, utpröva och utvärdera läromedel. Ett stort projekt är Läroplansarbete förgymnasieskolan, det s. k. ,som skall bilda underlag för läroplansöversyn och som pågått sedan år1967. Läroplansöversyner görs också för bl. a. specialkurser inom industri ochhantverk och inom det husUga området. Läro-medelskonstruktion pågår inom bl. a.matematik, naturvetenskapliga ämnen, moderna språk, konsumentkunskap, konst-och musikhistoria, verkstadsteknik, elteknikoch Uvsmedelsteknik. Inom organisationsområdet inrUitasutvecklingsarbetet på att skapa ett informationssystem för gymnasieskolan, somäven medger kostnadsanalyser. För forsknings- och utvecklmgsarbete förgymnasieskolan beräknar SÖ ett medelsbehov om totalt . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 205 FoU-arbetet syftar till att förbättrabeslutsunderlaget för det fortsatta utvecklingsarbetet rörande olikavuxenutbildningsformer genom att bl. a. utveckla undervisningsmetoder somunderlättar för personer med ringastudievana och precisera läromedelsbehovet inom vuxenutbUdningsområdet.Handikappades, invandrares och andra minoritetsgruppers behov skall därvidsärskilt beaktas. Ett av projekten behandlar studiebehovoch studiehinder hos vuxna, medan ett annat söker precisera mål förvuxenutbildningen med sikte på en eventuell läroplan för vuxenutbildningen. Ettflertal projekt behandlar frågor om rekrytering, uppsökande verksamhet ochsamordning inom vuxenutbildningen. Enundersökning om studiecirkeln som pedagogisk funktion föreslås. Vägledandestudieplaner för studiecirklar bör utarbetas. Vidare pågår arbete medatt bygga upp ett informationssystem för elever i vuxenutbildning. För utvecklingsarbete avseendevuxenutbildning begär SÖ totalt . FoU-arbetet på denna sektor bör allmäntha sin utgångspunkt i att lärarskickUghet växer fram i växelverkan mellan teorioch praktik. Ett sådant FoU-arbete kan bidra tUl att utveckla lärarutbildningenså att den förbereder läraren för dén aUtmer mångfasetterade läramppgif-ten. Bland projekt somrör undervisningsmetoder och lärarfortbildning kan nämnaslärarutbildningsexperiment med roll- och simuleringsspel, gruppdynamik och s. k. mikroundervisning, dvs.genomförandet av korta undervisningspasssom filmas och spelas upp för lärarkandidaten för självanalys ochkommentar av handledare. Endast undantagsvisfinns särskUda läromedel för grundutbildningen av lärare. har ett flerårsprogramför läro-ihedelsutveckling avseendelärarutbildning utarbetats inom SÖ. Dessa läromedel skall fungera sominstrument för ökad samordning av utbildningens olika delar och därmed geutbildningen en bättre ämnesinriktning. För utvecklingsarbete avseendelärarutbildning begär SÖ totalt . Under denna rubrik redovisas bl. a.lokalt bedriven FoU-verksamhet, t. ex. depedagogiska utvecklingsblocken och vissa försök med ändrad elevvårdsorganisation. På skolbyggnadsområdet studeras ändradefunktionskrav på skolanläggningar i samarbete med central och lokal pedagogiskexpertis. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 206 ligheternaatt utnyttja nya skolbyggnader för andra ändamål än skolans undervisning börprövas. Inom flera projekt, bl. a.Örebroprojektet och Västmanlandsundersökningen, sker uppföljning av en årskurselever genom skola och inledande yrkesverksamhet. Inom ramen för det gemensamma FoU-arbetetutvecklas och prövas modeller och metoderför mål- och metodrelaterade prov till vägledning för lärare och elever.Inom ramen för det internationella lEA-projektet utvärderas elevernas kunskaper och attityder i vissa ämnen iförhållande till sådana bakgrundsfaktorer som t. ex. klasstorlek ochundervisningsmetoder. I ett särskilt projekt studeraskommunikationsfärdighetema hos elever i åldrarna . TiU sektorn gemensamt forsknings- ochutveckUngsarbete hänförs också sådan läromedelsutveckling, som är gemensam förflera stadier eller skolformer. För gemensamtforsknings- och utvecklingsarbete begär SÖ . Planering,uppföljning och information m. m. Den längsUctigaplaneringen utformas genom progratnkonferenser, konferenser för projektsamordning och symposier inomcentrala problemområden. Även konferenser och kurser för att förstärkakapaciteten hos de institutioner och organ som arbetar med FoU-uppdrag ärnödvändiga. Uppföljningen av projekt som genomförtbetydelsefulla etapper eller avslutats kräver insatser som bör planerascentralt vid sidan av den resultatspridning som genomförs inom projekten. Fördetta ändamål och för kontaktverksamheten med forskningsinstitutionerna fordrasspecieU personal. En särskildtidskrift för spridning, diskussion och granskning av FoU-resultat planeras i samverkan meduniversitetskanslersämbetet och sam-häUsvetenskapUga forskningsrådet. För planering m. m. beräknar SÖ . Avsikten med produktionsstödet är atttäcka kvantitativa brister för små målgrupper, där läromedel saknas och atttäcka kvalitativa brister, där ekonomiska förutsättningar för produktion avläromedlet inte föreligger. Blandbristområden som bör prioriteras nämner SÖ specialundervisnmg, invandramndervisningen,gymnasieskolans yrkesinriktade linjer och specialkurser, vuxenutbUdningoch delar av lärarutbildningen. Produktionsstöd bör kunna ges antingen i formav totalfinansiering av projektet eUer som garanti för kostnadstäckning, produktionsbidrag,författararvode och tryckningsbidrag. I första hand bör Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 207 stödetutgå till producerande företag, men i vissa fall kan även arvode direkt tUlförfattaren ifrågakomma. För produktionsstödföreslår SÖ totalt . har därjämte i sitt betänkande (Dsin 1972: 1)Utbildning i glesbygd beräknat . i prbduktionsstöd för läromedelavsedda för dels årskurslösa högstadier,dels korrespondens- och glesbygdsgymnasier. Bidrag till utgivande av pedagogiska publikationer SÖ föreslår oförändrat belopp . Löneomräkningen på anslaget beräknas avSÖ till . SÖ beräknar det totaltökade medelsbehovet till . Vid min anmälan iprop. 1972: 1 (bU. 10, s. 186 f) av detta anslag anförde jag att deolika projekten tidsmässigt mäste planeras så, att medel regelmässigt friställdes för nya ändamålvarje år genom att gamla projekt avslutades. Med ett anslag av denstorleksordning det här är fråga om bör därigenom relativt stora summor kunnastäUas tiU förfogande för nya projekt. Vidare finns under anslaget enreservation på ca 3 milj. kr. Detta bör ge utrymme för de viktigare nya projektSÖ förordat. Jag räknar därför endast med en mindre höjning av anslaget. Vad gäller inriktningen av anslaget villjag återigen hänvisa till vad jag anfört iprop. 1972: 1 (bil. 10, s. 186 f.). Jag vUl särskilt betona vikten av att det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet sker i nära anknytning till skolans vardag och de problemman där upplever. Det är angeläget att enskilda skolor ges möjlighet att deltai olika projekt och försöksverksamheter, varvid man självfallet börsträva efter att få olika orter, regioner och skoltyper representerade. har med skrivelse den 8september 1972 överlämnat förslag till regionalt samarbete meUanutbildningsforskning och alla slag av lärarutbildning inom en region. Iskrivelsen behandlas även frågan om resultatspridning frånutbildningsforskningen. Förslaget kommer senare denna dag att presenteras undervissa gemensamma frågor rörande lärarutbildning. De eventuella merkostnader somförslagets genomförande kan ge upphov till bör täckas från förevarande anslag. som ersättningför författande av läroböcker avsedda förundervisningen vid sjöbefälsskolorna. Medel för detta ändamål hartidigare anvisats under anslaget Sjöbefälsskolorna: Utrustning m. m. SÖ har i sin anslagsframstäUning underrubriken lagt fram förslag till projekt om bl. a. studiecirkelnsom pedagogisk funktion och utarbetande av studieplaner för studiecirklar. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 208 sätteratt utvecklingsarbetet härvidlag bedrivs i nära samarbete medfolkbildningsorganisationerna. Jag avser attsenare föreslå Kimgl. Maj:t att lägga fram proposition i anledning avläromedelsutredningens betänkande. Jag kommer då att ta upp frågan omproduktionsstöd. Jag hemstäUer att Kungl. att till Pedagogiskt utvecklingsarbeteinom skolväsendet för /74 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 209 c) det obligatoriskaskolväsendet m. m. Bidrag tiU driften av grundskolor m. m. 1971 /72 Utgifti 3 584 843 067 1972/73 Anslag 3 814000 000 1973/74Förslag 4 011 000 000 Inkl. utgiftema för svensk undervisning i utlandet m.m. Enligt kimgörelsen (1958: 665) omstatsbidrag tUl driftkostnader för detaUmänna skolväsendet (omtryckt : 348, ändrad 1972: 633) utgårallmänt driftbidrag till kommunemas kostnader för dels obligatoriska skolor,dels högre kommunala skolor. I kungörelsen regleras också statsbidragen tillkostnadema för avlöning av skoldirektör och biträdande skoldirektör. Bidragsunderlaget för de aUmännadriftbidragen och för statsbidraget tillkostnaderna för avlöning av skoldirektör och biträdande skoldirektör beräknasenligt vissa schematiska regler och utgörs i huvudsak av årslönebeloppenför tjänster som inrättats i föreskriven ordning. Det allmänna driftbidragetför obligatoriska skolor motsvarar bidragsunderlaget efter avdrag av en mindrekommunandel. Det allmänna driftbidragetför högre kommunala skolor utgår av bidragsunderlaget. Statsbidragför avlöning av skoldirektör utgår av bidragsunderlaget. Ur förevarande anslag bestrids i förstahand kostnadema för driftbidrag tillobUgatoriska skolor och praktisk lärarutbUdning vid grundskolor med undantagför vissa tjänstgöringstillägg. Vidare ersätts kostnaderna för avlöningav skoldirektör ur detta anslag. Anslaget belastas vidare med vissa kostnaderför reseersättningar m. m. samt med kostnaderför statsbidrag till avgifter tiU försäkring för tiUäggspension (ATP) ochallmän arbetsgivaravgift. SlutUgen utgår ur anslaget vissa bidrag till enskildaskolor. Totala antaletelever inom det obUgatoriska skolväsendet uppgick /72 tUl 977 194. /73beräknas antalet elever tiU ca 996 000 och /74 tUl ca 1 013 000. Den genomsnittliga klasstorleken igmndskolan har varit betydUgt lägre än vad skolberedningen räknade med, vilketmedfört ökat behov av lokaler och lärare. () har medanledning härav (senast ) utfärdat anvisningar omelevemas fördelning på klasser i . Prop.1973:1 BUaga 10 210 De vidtagna åtgärderna har lett tUl attskolberedningens riktvärden för klassmedeltal i huvudsak kunnat uppnås. AUtjämtgäller dock att de faktiska medeltalen Ugger något under skolberedningensberäkningar. För lågstadiet var 1971/72 dengenomsnittliga klasstorleken 21, för mellanstadiet 24 och förhögstadiet 27 elever. Delningstalen för de olika stadierna är resp. 25, 30 och30, vilket betyder att samtiiga årskurser men särskUt då meUanstadiet uppvisarklasstorlekar som ligger väsentligt under delningstalen. Den nya läroplanenför , som successivt infördes i med början /71, är helt genomförd i ochmed innevarande läsår. 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Anslag 3 814 000 000 +228 000 000 +197 000 000 Den av SÖ föreslagna uppräkningen hänförsig till följande ändamål. Anvisat /73 Förändring till 1973/74 3 495 447 000 +216 922 000 LönekostnadspMägg 315 763 000 + 11056 000 och resor 300 000 of. BidragtUl estniska grundskolor 453 000 + 8 000 Bidragtill i 1 682 000 + 143 000 BidragtiU HUlelskolan i 355 000 + 12 000 3 814 000 000 +228 141 000 Av SÖ:s framstäUning inhämtas bl. Posten kommer enligt gällande bidragsregler att under /74 belastas med delsslutreglering av lärarlönebidraget avseende /73, delsförskott på bidraget 1973/74, vUket senare motsvarar av lärarlönebidragetför 1972/73. I posten ingår även kostnaderna för statsbidrag till ATP-avgifteroch aUmän arbetsgivaravgift. Kostnaderna för slutregleringen /73 är lika med skUlnadenmeUan det slutligt beräknade statsbidraget för detta budgetår och detbelopp, som utbetalats i förskott. Detta senare belopp motsvarari sin tur av lärarlönebidraget avseende /72. För beräkningen av anslagsbehovet för budgetåret1973/74 måste en uppskattning göras av lärarlönebidraget avseende redovisningsåret Prop.1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 211 1972/73på grundval av de senast kända faktiska bidragskostnaderna, nämligen /72. Enligt från länsskolnämnderna inhämtade uppgifteruppgick lärarlönebidraget inkl. statsbidraget till skoldirektörer avseende /72 tiU 2 949,7 milj. kr. Arslönebeloppetför motsvarande ändamål uppgick enligt samma uppgifter till 2 982,2 milj. kr. för /72. SÖ:sberäkningar av årslönebelopp och lärarlönebidrag framgår av följandesammanställning. Beloppen anges i milj. kr. Enligt länsskolnämndernas uppgifter för (1972/lön) Löneomräkning (/lön tiU 1972/73) Löneomräkning av Up-tjänster (från 1971/lön tUl 1972/73)