prop · FW03163 · 1973-12-31 00:00:00 — Verket anmärker dessutom, attdet synes tveksamt hur avdragsrätten skall bedömas för bilar som används i bådeskattepliktig och skattefri verksamhet. TCO tillstyrker också utredningensförslag men framhåller att skärpta kontrollåtgärder därvid krävs. Kammarrätten i Göteborgefterlyser en definition i MF av begreppet motorcykel som inte ger utrymme åtså vid tolkning som det uttryck utredningen föreslår. Läkarvård, tandvård och andra personliga tjänster har i princip ställtsutanför mervärdeskatten. I enlighet härmed utgör tandläkares behandling avpatienter inte prestationer som omfattas av MF och därmed föreligger inteskattskyldighet för tandläkare. Detta innebär emellertid inte att tandvården ärhelt fri från mervärdebeskattning. Tandläkares förvärv av varor och tjänsterför verksamheten beskattas enUgt de allmänna reglerna och då inga särskildaundantag gjorts för dentalartiklar innebär detta att mervärdeskatt utgår på iprincip all utrustnmg och allt material som anskaffas av tandläkare. Detsammagäller i fråga om landtekniska arbeten, såsom proteser, tandkronor ochbryggor, liksom i fråga om ändring, reparation och annan enligt 10 § 1 MFskattepliktig tjänst på sådana varor. Utförs tandtekniskt arbete av tandläkarensjälv eller av en hos honom anställd tandtekniker träffar mervärdeskattenendast det för arbetet använda materialet. I sådant fall betraktas dettandtekniska arbetet som en del av tandläkarens behandling. Anlitas ettfristående dentallaboratorium för utförandet av ett tandtekniskt arbeteföreligger framställning och tillhandahållande av skattepliktig vara, förvilken skatt utgår enligt det av laboratoriet betingade totala vederlaget. fann,att beskattning borde ske av landtekniska arbeten åt tandläkare med hänsyn tillatt dentallaboratorier också sålde utrastning och material tUl tandläkare.Skillnaden i skattebelastaing var dessutom begränsad till vad som kundebetraktas som laboratoriets mervärde. 1968: 100 följdes utredningensförslag. handlingenav propositionen framfördes motionsyrkande om att tandtekniska arbeten oavsettvem som gjorde arbetet borde behandlas lika i mervärdeskattehänseende. Yrkandetavvisades dock (se BeU 1968: 45, s, 80) liksom ett vid riksdagframfört motionsyrkande av samma innebörd (se BeU 1969: 25, s. 22). Isistnämnda betänkande framhöll utskottet att frågan kunde bli mera besvärandeom beskattaingen skärptes. Frågan togs också upp i motioner tiU , varvid anslöt sig tUl ett uttalande av skatteutskottet omatt yrkandet kunde tas upp tUl prövning vid den beslutade översynen avmervärdeskatten (se SkU 1971: 59, s. 12). Motionerna har i enlighet härmedöverlämnats tUl utredningen. del av tandvården i sker inom folktandvården. Denna svarar iförsta hand för barn- och ungdomstandvården men dessutom för avvuxentandvården. Tandtekniska arbeten utförs till en del i folktandvårdens egenregi. 1tandvårdstaxan (1973: 638) har tandvården numera anknutits tiU den allmännasjukförsäkringen. Tandläkare är skyldiga att ta emot försäkrad person förtandvård mot arvode som fastställs i taxan. betalar halvaarvodet för landvården genom tandvårdsförsäkring och patienten återstoden. I är dentallaboratorier, tandläkare och praktiserandetandtekniker fritagna från skyldighet att betala skatt på omsättning av lösaoch fasta tandproteser som framställts av dem samt på individuellt avpassadeapparaturer för ortodontiska, käkortope-diska och käkkirurgiska behandlingar. INorge är tandteknikers omsättning av varor, som används i tandvärden,undantagen från skatteplikt. Utredningen.Utredningen anför, att beskattningen av tandtekniska arbeten, på samma sätt somannan skaltebdäggning av varor eller tjänster som tUlhandahålls den som ej ärskattskyldig, leder till konkurrenssnedvridning. Utredningenredovisar också en skrivelse från i vUkenförbundet understrakit de konkurrensmässiga nackdelarna med det nuvarandesystemet. Ett aktiebolag med ca 450 anstäUda tandläkare har enligt förbundetanställt egna tandtekniker delvis för att minska belastningar av mervärdeskatt.Ett tandtekniskt laboratorium har för att uppnå samma effekt formellt anställttandläkare. Förbundet har uppgett att skillnaden i mervärdeskattebelastningger högre kostnad på tandtekniska arbeten som utförs av fristående laboratoriumjämfört med arbeten som utförs i tandläkarens egen regi. Utredningenanser att de angivna nackdelarna med beskattningen är så stora att de, motbakgrund bl, a, av höjningen av mervärdeskatten, böreUmineras, Ett undantag från skatteplikt för tandtekniska produkter skuUeenligt utredningen inte leda till särskUda svårigheter vid tUlämpningen. F. n.synes det inte förekomma att dentallaboratorier eller tandtekniker ocksåsäljer utrastning eller material till tandläkare. Utredningenföreslår att denlaltekniska produkter, som är avsedda för patienter, t. ex.tandbryggor, tandkronor och stifttänder, undantas från skatteplikt i 8 § MF.Tjänster på tandtekniska produkter blir därmed automatiskt skattefria.Skattefriheten bör dock gälla endast vid omsättning tUl tandläkare eUerförbrukare. Någon rätt till avdrag för ingående skatt bör inte föreligga. Remissinstanserna.Förslaget att denlaltekniska produkter skall undantas från skatteplikttillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstanserna. RSV och fleralänsstyrelser föreslår dock att sådana produkter skaU vara skattefria inteendast då de tUlhandahålls tandläkare eller dem för vUka produkterna är avseddautan även då de tillhandahålls annan dentaltekniker. Generaltullstyrelsenpåpekar att förslaget om undantag från skattepUkt för dentalprodukt inte synesavse införsel av sådan produkt och ifrågasätter om ej undantagetsvarubeskrivning bör göras fylligare och med exempel visa vilka varor det ärfråga om. Utredningensöversyn i fråga om beskattningsområdets utformning och omfattning harkoncentrerats till bestämmelsema rörande skatteplikten för varor och tjänstermed avseende på varor samt de undantag som gjorts i denna skatteplikt.Beskattningen av byggnader, byggnadsentreprenader och andra tjänster påfastighet eller byggnader avser utredningen att behandla i slutbetänkandettillsammans med andra frågor som har avseende på denna del av mervärdeskattenstillämpningsområde. I det följande går jag endast på någon punkt utanför de avutredningen behandlade skattepliktsfrågorna. 1fråga om skatteplikten för varor har utredningen granskat de specieUa undantagsom gjorts i den i princip generella skatteplikten. I denna del föreslårutredningen ändringar beträffande undantagen för fartyg och luftfartyg,krigsmateriel, medlemsblad, personahidningar m. fl. publikationer, konstverk,varalager m. m. som överlåts i samband med överlåtelse av rörelse samtbegagnade personbilar och motorcyklar. Härjämte föreslår utredningen, atttandtekniska arbeten skall undantas från skatteplikt. Utredningenbehandlar också undantaget från skatteplikt för bränslen, elkraft m. m., menföreslår mgen ändring i gällande bestämmelser. Undantaget för bränslen ochelkraft är som tidigare redovisats betmgat av att dessa nyttigheter omfattas avden allmänna energiskatten, vilken äratt betrakta som ett komplement tUl mervärdeskatten. Anledningen till attutredningen tagit upp frågan om den tekniska utformnmgen av undantaget enligtMF är att det anmärkts, att mervärdeskatten medför en högre skattebelastningför fotogen än vad energiskatten medför i fråga om exempelvis eldningsolja.Denna skUlnad i beskattning skulle kunna undamöjas genom ett generellt undantagfrån mervärdeskatt för fotogen i förening med en motsvarande utvidgning avenergiskattens tUl-lämpningsområde. Uttedningen avvisar dock en sådanomläggning av beskattningen av praktiska skäl. Följden skulle bli att ettstort antal skattskyldiga skulle få både skattepliktig och skattefriförsäljning. Med hänsyn härtill och den begränsade betydelsen som fotogen har som bränsle för privatpersoner framlägger utredningen inget förslagtill ändring. IUkhet med remissinstanserna delar jag utredningens uppfattnmg att tillräckligaskäl saknas för en omläggning av beskattningen av fotogen. VadgäUer fartyg och luftfartyg utgår utredningen från att ett slopande avgällande undantag från skatteplikt inte är aktuellt, varför det i första handär avgränsningen av undantagets omfattamg som föranlett ändringsförslag frånutredningens sida. Ett sådant avser gällande undantag för fartyg ochluftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran. I praxis har begreppetyrkesmässig befordran ansetts omfatta endast transportuppdrag för utomstående,däremot inte transporter för skattskyldigs egen räkning. Utredningen finnerdenna gränsdragning omotiverad i fråga om fartyg och föreslår att undantaget idenna del skall gälla generellt för alla fartyg om minst 20 registerton. Nägonmotsvarande utvidgning föreslås inte i fråga om flygplan, med hänsyn till attföretagen i allmänhet torde använda egna plan huvudsakligen förpersontransporter. Föratt undanröja nu föreliggande möjlighet att skattefritt förvärva fartyg eUerluftfartyg tUl verksamhet som inte medför skattskyldighet enligt MF föreslåsvidare att skattefriheten för normal försäljning av inventarier i sådanverksamhet inte skall gälla fartyg eller luftfartyg som vid förvärvetomfattades av undantaget från skatteplikt och sålunda inköpts skattefritt.Häratöver föreslås, att undantaget från skatteplikt för del, tUlbehör ochutrustning till skattefritt fartyg och luftfartyg skall utsträckas till attgälla inte som endast vid tillhandahållande till ägaren utan även i fråga omtUlhandahållande tUl annan, som varaktigt disponerar över farkosten mednyttjanderätt enligt avtal med ägaren. För att åstadkomma likhet ibeskattningen föreslås dessutom, att den skattefrihet som föreligger vidförsäljning skall gälla även i fråga om uthyrning. För att uppnå detta föreslås,att uthymmg skall betraktas som en med försäljning likställd transaktion ochinte längre som en skattepliktig tjänst. Utredningenkommer också in på den skattefrihet som generellt gäller för fartyg föryrkesmässigt fiske. Här föreligger enligt utredningen behov av en klarareavgränsning för att undanröja en opäkallad skattefrihet för båtar som användsav amatörfiskare. Enklast skulle frågan kunna lösas genom att slopa undantaget.I så fall skulle alltjämt fiskefartyg om minst 20 registerton vara skattefria.De mindre fiskefartygen skulle beskattas men för fartyg som används iyrkesmässigt fiske skulle skatten elimineras genom avdragsrätten för ingåendeskatt. Mot de praktiska fördelama med denna lösning står emeUlertid att det ivissa fall skulle kunna uppkomma en omotiverad skattebelastning. Utredningenförordar därför inte ett slopande av undantaget för fiskefartyg utan anser attdess tidigare behandlade förslag beträffande skattskyldighetens omfattning börge en klarare gräns mellan vad som är att anse som yrkesmässig och inteyrkesmässig verksamhet enligt MF. Under hänvisning härtUl föreslås ingenändring i fråga om undantaget från skatteplikt för fiskefartyg. Utredningensförslag i nu behandlade delar har allmänt biträtts av remissinstanserna medvissa erinringar och påpekanden. Några instanser anser att bärande motiv saknasför undantaget för fiskefartyg, medan andra föreslår att detta undantagbegränsas tiU att gälla endast vid försäljning till fiskare, som är registreradsom skattskyldig enligt MF. I något fall anser man det också tveksamt, om mannår en klarare avgränsning genom de föreslagna reglema med avseende påbegreppet yrkesmässighet. I ett fall avvisas också förslaget om skattefrihetför fartyg som används för egna transporter. Häratöver framförs vissasynpunkter för ett förtydligande på vissa punkter i förslagen. Föregen del finner jag utrednuigens förslag i de nu aktueUa delama väl motiverade.Otvivelaktigt skulle väsentliga praktiska fördelar vinnas om undantaget frånskatteplikt för fiskefartyg slopades. För det yrkesmässiga fisket skulle dettainte medföra någon reell ändring om hänsyn tas till rätlen lill avdrag föringående skatt. Denna fråga har tidigare diskuterats ingående och de gällandereglerna ger uttryck för en uppfattning, som är förhärskande inomfiskerinäringen. Ett intressant förslag, som framförts av fleraremissinstanser, är att begränsa skattefriheten tiU försäljningar enbart tillfiskare som är registrerade som skattskyldiga. Som jag anfört i det föregåendefinns det av andra skäl anledning för utredningen att i sitt fortsatta arbetenärmare behandla frågan om de rätttsverkningar som bör knytas tUlregistreringen som skattskyldig enligt MF. I detta sammanhang bör utredningenockså kunna ta upp det vid remissbehandluigen framförda förslaget att begränsaundantaget för fiskefartyg till försäljning tUl registrerade fiskare. Ienlighet med det anförda biträder jag de av utredningen framlagda förslagen ifråga om fartyg och luftfartyg samt delar, tillbehör och utrustning tUl dessafarkoster. Jag förordar således en i princip generell skattefrihetför fartyg med en nettodräktighet om minst 20 registerton. Jag förordar vidareatt skattefriheten för delar, tillbehör och utrustning till fartyg ochluftfartyg skall gälla även vid omsättning tUl den som förfogar över sådanfarkost med nyttjanderätt och att uthyrning av delar etc. bör likställas medförsäljning och medföra skattefrihet. Jag vUl emellertid redan här förutskicka,att jag inte ansett mig böra biträda utredningens förslag, att undantauthyming från det skattepUktiga tjänsteområdet och i stället generelltlikställa uthyrning med försäljning. Utredningenföreslår att gällande undantag för krigsmateriel skall begränsas tUl sådanmateriel som är underkastad utförselförbud och därmed inte gälla för andra nuundantagna delar till krigsmateriel som inte i sig själva utgör sådan materiel.Förslaget står i överensstämmelse med ett uttalande i denna skattefråga avkrigsmateridinspektören . Utredningensförslag har allmänt biträtts eller lämnats utan erinran vid remissbehandlingenmed påpekande dock, att skatteplikt för delar tiU krigsmateriel bör medföra attäven tjänst på krigsmateriel bör vara skattepliktig. Försvarets materielverkoch generaltuUstyrelsen motsätter sig emellertid förslaget under framhåUande avsvårighetema att avgöra huruvida del tUl krigsmateriel i sig själv utgörmateriel som är underkastad utförselförbud. framhåller dessutomatt ett genomförande av förslaget skulle betyda en merkostnad för försvaret avstorleken 3040 milj. kr. Därför ifrågasätts om inte i stället all upphandlingför försvarets behov bör undantas frän beskattaing, Iallt väsentligt synes undantaget från skatteplikt för utförsdförbjudenkrigsmateriel inte numera föranleda några tillämpningsproblem. Föreliggandeproblem synes vara begränsade till undantaget för delar och beror på att detvid inköpstillfället är oklart om eller i vilken omfattning varan kommer attingå som del i skattefri krigsmateriel. Utredningens förslag utgör en lösningmed sikte på att undanröja detta problem, men enligt generaltuUstyrelsenkvarstår likväl ett klassificeringsproblem som beaktades vid utformningen av degällande reglerna. Med hänsyn dessutom tUl att förslaget skulle kunna medföraen inte oväsentlig ökning av försvarskostnadema anser jag inte att detföreUgger tillräckliga skäl för att biträda utredningens förslag på dennapunkt. För att komma till rätta med de problem som otvivelaktigt föreligger böri stället prövas möjligheterna att utnyttja bestämmdserna om frivilligt inträdei mervärdeskattesystemet för att upprätthålla beskattningen i avsedd omfattning. EnUgt8 § 6 och 7 MF föreligger undantag för bl. a. medlemsblad och vissa andraperiodiska publikationer, nämligen sådana som utgör organ för sammanslutaingmed visst särskUt angivet syfte, samt för personaltidningar, kataloger ochprogram som ges ut av någon som ej är skatt- skyldig.Annonser i sålunda skattefria tryckalster är enligt 11 § 5 undantagna frånskatteplikt. EnUgt av RN meddelad bindande förklaring gäller inte undantagetför publikation som förekommer i allmänna handeln eller som tUl avhela upplagan försäljs lill utomstående. Utredningenhar inte ansett det ligga inom dess uppgift att pröva frågan om en utvidgadskattefrihet för periodiska publikationer. Dock understryks den praktiskabetydelsen av att gällande undantag knutits lill vissa, i princip objektivakriterier.Tillämpningen av undantagsbestämmelserna har likväl medfört problem.Främst beror detta på att tryckeriema måste bedöma skattepliktsfrågan utifrånbåde beställarens, dvs. utgivarens verksamhet och hur denne förfogar övervaran. För att undanröja dessa problem föreslår utredningen att gällandeundantag för medlemsblad och organ för vissa sammanslutningar begränsas tiU attgälla periodiska publikationer, dvs. sådana som enligt utgivningsplan utkommernormalt med fyra nummer . Vidare föreslås, att hela upplagan skall varaskattefri vid leveransen från tryckeriet och att tryckeriet skall ha fuUavdragsrätt för ingående mervärdeskatt för den levererade upplagan. Dessaregler bör emellertid enligt utredningen kompletteras med skattskyldighetenligt de allmänna reglema för utgivarens försäljning av publikationen tUlutomstående, hänmder inbegripet återförsäljare. På detta sätt upprätthällsskattefrihet för publikationerna i avsedd omfattning och den beskattning somkan bli aktuell kommer inte i något faU att gälla den del av upplagan som gårtUl medlemmama. Om den utåtriktade försäljningen är relativt omfattande,förslagsvis av hela upplagan, anser utredningen att förekommandeannonsering i publikationen bör i sin helhet anses som skattepUktig. , program och kataloger bör enUgt utredningen slopas, docki förening med ett uttryckligt stadgande i anvisningarna lill 2 § MF, attutgivning av program eller katalog eller an-nonseruig i sådan trycksak intemedför skattskyldighet när den verksamhet för vilken utgivningen sker inte isig själv medför skattskyldighet. Försäljning av program i samband med t. ex.teaterföreställningar eller idrottstävlingar eller museemas katalogförsäljningskulle därmed alltjämt vara skattefri. Ävendessa förslag har rönt ett positivt mottagande vid remissbehandlingen. Vissainvändningar har gjorts, bl. a. mot slopandet av skattefriheten förpersonaltidningar, program och kataloger och vidare mot den föreslagnabeskattningen av annonser i medlemsblad som även säljs till utomstående i inteenbart ringa omfattning. Uttalande har också gjorts om att slopa undantagen ochi stället medge statligt stöd tUl utgivarna. Utredningenhar här liksom i andra sammanhang lagt fram ändringsförslag på grundval avtekniska bedömningar. I fråga om medlemsbladen, dit jag även räknar organenför vissa sammanslutningar, synes förslagen i praktiken medföra en vidgadskattefrihet som dock framstår Upplagan till medlemmar blir alltid skattefri och beskattning kanuppkomma endast av de tiU utomstående försålda exemplaren. Endast om dennaförsäljning uppgår till . inträder faktisk skattskyldighet. Jagbiträder utredningens förslag såvitt gäller regleringen av skatten på dessaperiodiska publikationer, men till skUlnad mot utredningen förordar jag attannonseringen i dessa publikationer skall vara skattefri utan någoninskränkning. Jagförordar också att utredningens förslag om slopande av undantaget för programoch kataloger genomförs tiUsammans med ett förtydligande om att teatrarnas,idrottsföreningarnas och museernas försäljning av program och kataloger ej skaUanses som yrkesmässig. Däremot finner jag skäligt att nuvarande undantag förpersonaltidningar bör bibehållas vid ett bestående undantag för medlemsblad.Jag förordar därför att personaltidningar tas med bland de periodiskapublikationer som alltjämt föreslås imdantagna från skatteplikt enligt 8 § 6MF. Som generaltullstyrelsen påpekat bör det anges att undantaget enligt dennaförfattningspunkt även gäller vid import. Det anförda innebär att nuvarandeundantag enligt 8 § 7 MF utgår. I detta sammanhang villjag ta upp en skattepliktsfråga som aktualiserats efter det utredningenavlämnat sitt betänkande. I skrivelse till mig har konsistorietvid framJiålUt, att mervärdeskattens allmänna utformning ivisst fall leder tUl dubbelbeskattning eller annan beskattning i strid medmervärdeskattens principer. Tryckeri som framstäUer doktorsavhandling har attredovisa mervärdeskatt härför. Skatten kan därvid dras av som ingående skatthos beställaren endast om denne är skattskyldig, vilket normalt inte är fallet.En del av upplagan säljs kommersiellt och annan del distribueras till utlandetsom ett led i universitetens internationella bytesverksamhet. Skatten på dentryckta upplagan i dessa delar kan inte dras av, vUket orsakar en kumulativskatteeffekt eller en ej avsedd beskattning. Statliga bidrag utgår för tryckningav doktorsavhandlingar men dessa täcker inte hela kostaaden och deras värdeurholkas genom mervärdeskatten. Med hänsyn härtill hemställes attdoktorsavhandlingar bör undantas från skatteplikt enUgt MF. Jag kan förstå deinvändningar som i detta avseende gjorts mot mervärdeskatten och att krav omskattefrihet förts fram. Med hänsyn tUl den speciella trycksak det här är frågaom och de särskUda förhåUanden som råder bettäffande tryckning och utgivningav doktorsavhandlingar förordar jag att tryckta doktorsavhandlingar undantasfrån skatteplikt på i princip samma sätt som medlemsblad. Lämpligen bör dettaske genom förordnande med stöd av 12 § MF. Ytterligareen skattepliktsfråga finns det anledning att ta upp i detta sammanhang.Annonsering är en skattepliktig tjänst enligt 10 § 9 MF. Med annonseringförstås ackvisition och utformning av annons samt införande av annons i tidningeller annat annonsorgan. Enligt 11 § 5 gäl- lerundanlag från skatteplikt för annons i medlemsblad eller annat frän skattepliktundantaget tryckalster. Jag finner det motiverat att detta undantag utsträckslUl att omfatta även ackvisition av annons och förordar att 11 § 5 MF ändras ienlighet härmed. Konstverki form av målningar, etsningar, litografier o. d. samt skulpturer är enligt 8 §8 MF undantagna frän skatteplikt, när de säljs av upphovsmannen på annat sättän butiksmässigt eller i samband med utställning eller när det tas ut ellerinförs till landet av upphovsmannen eller för hans räkning. Vidare gäller bl.a. att skattepliktig försäljning inte föreligger, om upphovsmannen själv säljersina verk på utställning som han själv anordnar. Fråganom mervärdeskatt pä konstverk har, som utredningen också påpekar, varit föremålför en omfattande debatt, inte minst i . Undantagsbestämmelserna harockså ändrats på sätt som innebar utvidgad skattefrihet. Utredningen behandlarfrågan mot bakgrand bl. a. av positiva uttalanden av 1971 och 1972 årsskatteutskott beträffande motionsyrkanden om en i princip generellskattefrihet för konstnärs första-gångsförsäljning av egna verk. Utredningenkonstaterar att vissa svårigheter är förenade med nuvarandeundantagsbestämmelser. Det finns också vissa möjligheter att kringgåbeskattningen, t. ex. genom att försäljning av utställda verk uppskjuts tilldess utställningen avslutats och då formellt sker på sådant sätt attskatteplikt ej föreligger. Svårighetema med nuvarande undantag skulle avlösasav andra om undanlaget slopas. Om man därför utgår frän fortsatt skattefrUietpå området förordar utredningen att den utformas som undantag fÖr allförsäljning av konstverk, som är i upphovsmannens ägo. Dessutom föreslåsskattefrihet för oskiftat dödsbos försäljning av avliden konstnärs verk. Detbör tilläggas alt förslaget gäller samma slag av konstverk, som omfattas avnuvarande undantag, dvs. målningar, etsningar, litografier m. m. samtskulpturer hänförliga till tulltaxenr 99.0199.03. Utredningensförslag har biträtts eller lämnats utan erinran vid remissbehandluigen. Ävenjag ansluter mig tUl den av utredningen föreslagna justeringen av redangällande undantag. Utredningenhar som nämnts utgått från en oförändrad skattefrihet i fråga om slagen avkonstverk. I en skrivelse till harFöreningen och industriformgivare hemställt om enutvidgning av skattefriheten till andra konstverk än sådana som omfattas avtuUtaxenr 99.0199.03. Som skäl härför anförs bl.