prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Avgiftsbeläggningen bör emellertid inte få leda tillatt den fortlöpande service- och informationsverksamheten eftersatts. Det böråvila basorganet att samordna fältrepresentanternas uppdragsverksamhet, attfastställa enhetiiga normer för avgiftsbeläggningen samt att tillse att dessanormer tUlämpas på ett enhetUgt sätt. Av flera skäl kan utrikesdepartementetsexportfrämjande verksamhet inte helt inlemmas eller integreras i den centralaorganisationen. Målet för departementets medverkan måste i stäUet vara attuppnå en så nära anknytning till basorganet och en så nära samordning med dettaoch med de kommersiella replipunkterna, som med hänsyn till omständigheternaär möjligt. bör inom ramen för tillgängliga resurser sökabedriva sin exportfrämjande verksamhet i enlighet med de riktlinjer, som drasupp av basorganet. I det löpande arbetet bör departementet samråda och samverkamed detta organ. När det gäller att inrätta eller utse innehavare av sådanatjänster vid beskickningar och konsulat,som helt eller huvudsakligen avser handläggning av kommersiellaärenden, bör också ett nära samråd äga rum mellan departementet ochbasorganet. Dessutom bör basorganet beredas tillfälle att föreslå departementetomdisponeringar och förstärkningar av dess exportfrämjande insatser. Basorganet bör möjUgt ta uppöveriäggningar med rörande samarbetet här hemma ochutomlands. Principerna för detta samarbete bör fastläggas i en skriftliginstruktion, som delges samtliga beskickningar och konsulat. Vidare föreslårutredningen att den nuvarande instruktionen för utrikesförvaltningen ändras såatt denna skall kunna medverka i det nya systemet med generella abonnemangsavgifteroch avgiftsbeläggning av större uppdrag. Utredningen har i det yttrande, som denavgav i juU 1971, föreslagit att det nya basorganet skall få i uppdrag attgenom förhandlingar med de olika kamrama undersöka, om dessa är beredda attreorganisera sin verksamhet så att de låter sig integreras i en enhetligorganisation av den exportfrämjande verksamheten. En integration skulle enligtutred- 2 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 12 Ig ningensmening förutsätta att kammarstyrelsernas funktion i fråga om sådana insatser,som finansierades med statsanslag eller anslag från basorganet, skulle bli avrådgivande karaktär. Kammarchefen borde vidare utses av basorganet i samråd medresp. styrelser, och basorganet borde fåerforderlig direktivrätt i förhållande till dem. Visavi hemmaorganisationen borde kammarcheferna med andraord erhålla samma ställning som handelssekreterarna. Så långt möjligt böravtalen med kamrama tidsmässigt synkroniseras med det avtal som träffas mellanstaten och om tillskapande av ett basorgan, Sverigesexportråd. Basorganet måste tillerkännas rätt att utöva en styrande funktion.Det samråd, som skall äga rum mellan basorganet och resp. styrelser, böremellertid få karaktären av ett samråd i ordets fulla bemärkelse. Bortfalletav de integrerade kamrarnas medlemsavgifter från företag i bör ersättasav bidrag från basorganet. Detta bidrag kan dock inte basorganet binda sig för,menar utredningen, som man framhåller att den exportfrämjandeverksamheten vid resp. kammare måste säkerställas genom statsmedel. Formernaför samarbetet mellan basorganet och de olika kamrarna måste i varje särskilt fallkomma att bestämmas av vad de berörda parterna finner möjligt och lämpligt. Detfinns sålunda anledning förutse att överenskommelserna med de enskildakamrarna kommer att få en varierande innebörd. Vadgäller handelskamrarna i och föreslår utredningen att manskall pröva möjligheten att låta handelssekreterarkontoren och kamrarna pårespektive orter få lokaler i direkt anslutning till varandra. Enfortsatt utbyggnad av handelssekreterarverksamheten framstår för utredningensom ett lämpligt sätt att förstärka fältrepresentationen.Handelssekreterarkontoren skall fungera som en avdelning inom en beskickning,varvid handelssekreterarna skall ha samma ställning som övrigaspecialattachéer. Där handelssekreterarkontor inrättas, skall samtligakommersiella ärenden på beskickningen handläggas inom kontoret. I flerahänseenden bör det vara möjligt att ge handelssekreterama bättreförutsättningar att effektivt verka för svenska exportintressen. Framför alltfinner utredningen det angeläget att verksamheten får en klarare målinriktning,att vissa förändringar genomförs i fråga om uppläggningen och utformningen avhandelssekreterarkontorens arbete. Insatserna bör fortsättningsviskännetecknas av större kontinuitet än som varit fallet. Sådanaärenden av mera rutinbetonad karaktär, som kan handläggas här hemma, bör intefå belasta kontorens arbetstid. I övrigt bör emellertid kontoren vara skyldigaatt inom resp. marknadsområden ta sig an hela den fortlöpande service- ochinformationsverksamheten. De enskUda kontorens värde bör inte mätas iavgiftsintäkter utan på grundval av deras samfällda insatser för att främjasvensk export. Så snart omständighetema tiUåter det, bör de nuvarande formerna 1973:1 Bilaga 12 19 förackvisition av avglftsbelagda uppdrag ersättas av en mera systematisk ochplanmässig fördelning av sådana uppdrag mellan de olika replipunkterna. Dennafördelningsverksamhet bör då bedrivas av basorganet i nära samarbete med fältrepresentanterna.Ansvaret för inriktningen och planeringen av projektverksamheten bör ocksåanförtros basorganet. Utredningen föreslår vidare olika åtgärder för attförbättra kontinuiteten i handelssekreterarkontorens arbete och för attförstärka deras förankring i resp. verksamhetsländer. a. bör någon form avrådgivande grupper av företagsrepresentanter inrättas vid de olika kontoren.Vidare föreslår utredningen att kontoren bör förstärkas genom att kvalificerademarknadsassistenter anställs. Från trygghetssynpunkt bör basorganet beredaavgående handelssekreterare möjligheter att tmder tjänstgöra viddetta. I fråga om handelssekreterarverksamheteni förordar utredningen att ett av de nuvarande kontoren omvandlas till ettcentralkontor som utrustas med erforderliga resurser för att kunna fungera somledande och sammanhållande instans för hela marknadsområdet. I gengäld börverksamheten på andra håll i kunna begränsas till att omfatta ett antalmindre replipunkter, vUkas arbete inte behöver ledas av lika högt kvalificeradechefer som de nuvarande handelssekreterama. Vad den västtyska marknaden beträffar,föreslår utredningen att de båda kontoren i och slåssamman till ett större kontor. Utredningen konstaterar att åtgärder, somsyftar till att öka importen till , ofta utgör ett betydelsefullt stödför de insatser, som avser att tUlvarata svenska exportintressen. Särskiltgäller detta inom ramen för handelsutbytet med statshandelsländer ochutvecklingsländer. Utredningen föreslår att det nya basorganet skall sökavidare utveckla det samarbete, som i dessa angelägenheter äger rum mellanExportföreningen och , och framför också synpunkter påfrågan i vad mån fältrepresentantema bör ta sig an importärenden. Denutbildningsverksamhet, som f. n. bedrivs för anställda inom exportföretagen,synes inte i önskvärd grad vara anpassad efter det utbildningsbehov, somförefinns inom de mindre företagen. Utredningen föreslår därför olika åtgärderi syfte att förstärka de utbildningsinsatser, som avser denna kategori avföretag. Yttrande över betänkandet har avgetts avstatskontoret, exportråd, handelssekreterama i , , , , och , ochhandelskamrarna i och . Samtligaremissinstanser är positiva till huvuddragen i den o m o r - 1973:1 Bilaga 12 20 ganisation som föreslagits avutredningen. Statskontoret och framhåller emellertid att ingenslutlig ställning nu kan tas till de förslag som utredningen för fram angåendeden framtida utformningen av fältverksamheten. Statskontoret hävdar attbehovet av enhetlig ledning och planering av den exportfrämjande verksamheteninte får undanskymma behovet av att på fältet utnyttja ett större antal medeloch arbetsformer än som är fallet. Vad gäller avgiftsbeläggningen av tjänster uppmärksammarhandelssekreteraren i risken att avgiftsintäkterna blir en måttstockpå effektiviteten, vilket kan medföra en icke rationell resursallokering.Handelssekreterarna i och framhåller båda att motivet för enavgiftsbeläggning bör vara att ge handelssekreterarna ett instrument för attprioritera och sovra bland uppdragen. Vad gäller utredningensförslag om förhandling med de svenska handelskamrarna i utlandet anför statskontoret att basorganet bör försöka uppnåöverenskommelse med de olika kamrama om sådana förändringar i organisationensom, på respektive marknad, bäst är ägnad att effektivisera verksamheten.Svenska utlandshandels-kamrarnas förening befarar ett visst bortfall avmedlemmar i handelskamrarna i och med det nya abonnemangssystemet hos Sverigesexportråd som kostnaderna beräknas öka. Föreningen efterlyser därförnågon form av garantier för den framtida verksamheten. att handelskamrarnas lokala styrelser även i fortsättningen skallvara ansvariga för valet av kamrarnas chefstjänstemän. Statskontoret anser attdirektivrätt för och ett avgörande inflytande över valet avkammarchef är en förutsättning för att en integration skall biltillfredsstäUande löst. Statskontoret tillstyrkerden av utredningen förordade ordningen att handelssekreterarkontorenskall fungera som avdelningar inom beskickningarna. Handelssekreteraren i Pragdelar utredningens uppfattning vad gäller handelssekreterarens arbets- ochlydnadsförhå-landen, men anser inte en lokalmässig anknytning till ambassadenvara nödvändig. Vad gäller utredningens förslag om rådgivande kommittéer förhandelssekreterama, har endast statskontoret en odelat positiv inställning.Övriga remissinstanser intar en negativ hållning. Handelssekreteraren iChicago anser det svårt att ha en permanent rådgivande kommitté.Handelssekreterama bör i stället utnyttja tillfälliga kommittéer som ärsammansatta med hänsyn till en viss aktivitetsinriktning. Handelssekreteraren iNairobi hävdar att en risk föreligger att de valda representanterna utnyttjarsituationen för att tUlvarata sina egna intressen. Vad gäller utredningensförslag om centralkontorsorganisationi instämmerhandelssekreteraren i i att många fördelar står att vinna med ettstorkontor, men anser 1973:1 Bilaga 12 21 inte att det är något hållbart alternativ tilldagens organisation. Fördelarna med en marknadsdatabank bör kunna tillvaratasgenom en förstärkning av ett kontor i resp. . Handelssekreteraren iNew anser att förhållningsorder och riktlinjer från ett chefskontor skulleverka förlamande på handelssekreterarens arbete. Endast handelskammaren i NewYork ansluter sig till utredningens synpunkter och framhåller att två medhandelskammaren konkurrerande handelssekreterare har skapat en förvirradsituation I . Utredningens förslag att slå ihop de båda handelssekreterarkontoren i är enligthandelssekreterarens i uppfattning omotiverat. Han framhåller vidareatt genom de kontakter som kan skapas på det lokala planet, det ena kontoretkan utnyttja det andra kontorets närhet till marknaden. Handelssekreterarna i , och Nairobianser att utredningens förslag om en sex månaders tjänstgöring vid exportrådetinte innebär större trygghet för handelssekreterarna. Handelssekreteraren iChicago föreslår att en särskUd utredning tillsätts för att lösatrygghetsproblemet. ()genomförde en förvaltningsrevision av handelssekreterarorganisationeni . Revisionsrapport har överlämnats . För att effektivisera organisationen och dessarbete framför RRV ett flertal förslag rörande målsättning, organisation ochrutiner som delvis sammanfaller med exportfrämjandeutredningens. Huvudtanken irapporten är att en total omorganisation av verksamheten i börgenomföras och en s. k. storkontorsorganisation inrättas. Förslaget om ettsamordnat basorgan framförde exportfrämjandeut-redningen isitt yttrande rörande statens stöd till de svenska handelskamrarna i utlandet.Detta förslag har genomförts genom inrättande av exportråd (prop.1972: 31, NU 1972: 27, rskr 1972: 187). Rådets uppgift är att planera, samordnaoch genomföra åtgärder för att främja en ökning av totala export. Vad gäller utredningens förslag attfältverksamheten skall ingå som en integrerad del av de samfällda aktiviteternaoch om styrningen av fältorganen anförde jag i prop. 1972: 31 att utrikesförvaltningenskommersiella verksamhet så långt som möjligt bör bedrivas i överensstämmelsemed de riktlinjer som drar upp. För ändamålet etableras samrådmellan och . Vidare skall handelssekreterarnaskommersiella verksamhet planeras och ledas av . Rådets ställninggentemot de svenska utlandshandels-kamrarna är avhängig de separata avtal somkan upprättas mellan kamrarna och rådet. Utredningens förslag om samordning avden export- Prop.1973:1 Bilaga 12 22 främjandeverksamheten har i allt väsentligt beaktats vid inrättandet av Sverigesexportråd. Utredningenhar föreslagit att de svenska handelskamrarna i utlandet genom särskilda avtalknyts till det exportfrämjande organet i . Efter initiativ avhandelskamrarna i , och har avtalträffats om att ombilda kamrarna tUl handelssekreterarkontor.Handelssekreterarkontor är inrättade i , ochHaag. Med de handelskammare som med hjälp av statsstöd ombesörjer denkommersiella representationen i vederbörande land förhandlar omavtal. Det gäller handels-. kamrarna i , , , ochBuenos Aires. Vad gäller innehållet i de samarbetsavtal, som kan komma attslutas mellan och nämnda handelskamrar, återkommer jag tillvid min anmälan av anslaget B 4. Svenska handelskamrar i utlandet m. m. Jagbiträder ej förslaget att kamramas bortfallande medlemsintäkter från företag iSverige skall ersättas av bidrag från basorganet. Reglerna för statsbidrag tillhandelskammare som bestämts av 1964 och riksdagar bör alltjämt gälla. Jag delar utredningens åsikt atthandelssekreterarorganisationen är en effektiv form för den specialiseradekommersiella fältrepresentationen. Att handelssekreteraren bör varaunderställd vederbörande beskickningschef i vissa ärenden är naturligt, och såär fallet . I sin kommersiellaverksamhet bör handelssekreteraren, som , arbeta självständigt ienlighet med Kungl. Maj;ts instruktion och de anvisningar som meddelas avSveriges exportråd. Utredningens förslag om referensgruppervid kontoren bör ej genomföras så att permanenta rådgivande organ inrättas.Det är viktigt att handelssekreteraren står fri i förhållande tiU olikaintressegrupper. Handelssekreteraren bör vid behov kunna organisera lämpligareferensgrupper utan formell status. Förslaget att förstärkahandelssekreterarkontoren med kvalificerade medarbetare är redan genomfört vidmånga kontor och ytterligare kontor bör förstärkas på detta sätt. Jagåterkommer till detta i det följande vid min anmälan av anslag tillhandelssekreterarna. För att uppnå en effektivare samordningav handelssekreterarverksamheten i föreslår utredningen att ettcentralkontor inrättas där. Remissinstanserna är tveksamma till en sågenomgripande omorganisation. Jag finner att underlag f. n. inte finns för ettsådant beslut. Detsamma gäller förslaget att slå samman de båda handelssekreterarkontoreni . Frågan avses bli vidare behandlad i en särskild expertgrupp medrepresentanter för bl. a. hadelsdepartementet och exportråd. Denpraktikantverksamhet, som med anslag av statsmedel bedrivs vid handelssekreterarkontoren och destatsstödda svenska handelskamrarna 1973:1 Bilaga 12 23 i utlandet, har på ett konkret sätt givitsvenska företag tUlgång till i exportfrågor erfaren personal. Det föreliggerenligt min mening utöver denna utbildningsverksamhet stora behov av praktiskexportutbildning hos särskUt de mindre och medelstora företag, särskilt sådanasom saknar exporterfarenhet. Jag har för avsikt att uppdra åt Sverigesexportråd att ägna denna fråga särskild uppmärksamhet och tUl Kungl. Maj:t inkommamed förslag till åtgärder som anses påkallade. Jag hemställer att Kungl. att ta del av vad jaganfört i det föregående om exportfrämjande verksamhet. 1972/73 Anslag 3000 000 1973/74 Förslag 3300 000 exportrådinrättades genom avtal mellan svenska staten och (prop. 1972: 31, NU 1972: 27, rskr 1972: 187). Rådetleds av en styrelse. Denna består av åtta ledamöter med sex suppleanter.Hälften utses av Kungl. Maj:t och hälften av . Styrelsen utserinom sig ordförande. Rådets uppgift är att planera, samordna och genomföraåtgärder för att främja export. För att lösa denna uppgift leder rådetden kommersiella verksamheten vid den specialiserade kommersiella utlandsrepresentationen,dvs. handelssekreterarkontoren och de handelskamrar 1 utlandet som slutersamarbetsavtal med rådet. Rådet skall samråda med vidbehandlingen av sådana exportfrämjande uppgifter som fordrar medverkan avutrikesrepresentationen. Statens bidrag till exportråd /73 är 3 milj. kr. För de tre därpå följande avtalsåren skallstatens bidrag vara sammanlagt 10 milj. kr., som i årliga delbelopp ställs tillrådets förfogande under dessa år. Näringslivets bidrag tiU finansieringen avSveriges exportråd sker genom abonnemangsavgifter från företagen till rådet.Rådet bedriver uppdragsverksamhet för sina abonnenter mot särskild avgift.Abonnemang ger tillgång till rådets och handelssekreterarnas tjänster samttjänster av exportfrämjande art från utrikesrepresentationen. Likaså ärabonnemang en förutsättning för rätt att delta i statsfinansieradeexportfrämjande åtgärder som rådet och utlandsmyndigheterna genomför.Abonnemang är vidare, enligt avtalet mellan staten och en förutsättning för erhållande av tjänster från de statsstöddahandelskamrar i utlandet som slutit samarbetsavtal med rådet. Prop.1973:1 Bilaga 12 24 exportråd hemställer att ett anslag på3,3 milj. kr. ställs till rådets förfogande för verksamheten under budgetåret1973/74. Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med . Jag hemställer, att Kungl. att till Sverigesexportråd för /74 anvisa ett reservationsanslag av 3 300 000kr. 1971/72 Utgift 7664 583 1972/73 Anslag 9970 000 1973/74 Förslag 13 120 000 Handelssekreterarensuppgift är att öka den svenska exporten genom specialiserad kommersiell servicesärskilt i fråga om marknadsföring. Handelssekreterama rekryteras från tjänsteri eller nära företagsledningen i svenska företag med exportinriktning förtjänstgöring på marknader, där en ökning av denexportfrämjande verksamheten bedöms lämplig. 22handelssekreterartjänster är f. n. inrättade. Av dessa är åtta placerade iNordamerika en i vardera , , , , ochLos samt två i . Den ene handelssekreteraren i New Yorkarbetar i förenta stater och med marknadsföringsfrågorspeciellt för teko- och glasindustrierna. I finns nio handelssekreterare,nämligen i , , , , , , ,samt . På övrigaindustrUandsmarknader finns handelssekreterare i och . Tre handelssekreterarearbetar i utvecklingsländer med huvudsaklig uppgift att introducera svenskakonsulter och entreprenörer i utvecklingsprojekt. Dessa handelssekreterare ärplacerade i för norra delarna av , och förÖstafrika och i för . De 22 handelssekreterarkontoren sysselsätter ca180 personer. Förutom handelssekreterama utgörs personalen avmarknadssekreterare, praktikanter med stipendier från exportråd,lokalanställda assistenter och bitrUdespersonal. Hos flertalethandelssekreterare finns två praktikanter. För /73 har medeltill stipendier åt dessa anvisats med ca 1,2 milj. kr., vilket motsvarar ett40-tal stipendier . Prop.1973:1 Bilaga 12 25 Den /71påbörjade försöksverksamheten med avgiftsbeläggning av handelssekreteramastjänster av konsultkaraktär gav under /72 ca . iarvodesintäkter för handelssekreterare och praktikanter. Övriga intäkteravseende i uppdragsverksamheten särskilt anställd personal samt ersättning föromkostnader uppgick till ca . Handelssekreterarna begär för /74ökade anslag för expenser till den icke avgiftsbelagda delen av verksamheten,dvs. den allmänna verksamheten, med sammanlagt . Enligt handelssekreterarnasprognoser för samma budgetär kan arvodesintäktema i uppdragsverksamheten kommaatt uppgå till sammanlagt ca . För pris- och löneomräkning beräknas . Byggnadsstyrelsenberäknar att bostadskostnaderna för handelssekreterarna ökar med . Idenna beräkning är hänsyn tagen till nytt kontor i men ej till de nyakontoren i och . exportråd beräknar för budgetåret1973/74 ökade anslag för expenser i den allmänna verksamheten med sammanlagt803 . Vad gäller praktikanter vidhandelssekreterarkontoren föreslår rådet att ytterligare en praktikanttillförs kontoret i och att antalet praktikanter vid kontoret i från två till tre. Rådet föreslår vidare att stipendierna för MexicoCity och räknas upp med /månad för att täcka nödvändigalevnadskostnader. Slutligen föreslås att . anvisas för varje praktikantatt användas för ca en månads introduktion i exportfrämjande arbete påexportrådet. Handelssekreterarorganisationenhar byggts ut kraftigt . Handelssekreterarnas antalhar mer än tredubblats och är nu 22. var de enbart placeradepå transoceana marknader, medan inriktningen nu innebär en starkare satsningpå de största svenska exportmarknaderna. De enskilda kontorens kapacitet förhandläggning av kvalificerade uppdrag från svenska företag har också väsentligtförbättrats genom höjd kvalitet och kvantitet i kontorets övriga personella ochekonomiska resurser. Antalet anställda inkl. praktikanter var ca 25. Ijanuari 1973 uppgår de till ca 180. Kvalitativt har kontoren förbättrats påalla nivåer. Handelssekreterarna rekryteras nu genomgående från personal iföretagsledande nivå i framgångsrika exportföretag. En ny personalkategori,marknadssekreterare, har tillkommit vid vissa kontor. Marknadssekreterarna hari allmänhet en utbildningsnivå som motsvarar handelssekreterarnas men intesamma erfarenhet. Vidare har alla kontor numera minst två praktikanter medstipendium från exportråd. Det totala anslaget för handels- 1973:1 Bilaga 12 26 sekreterarorganisationen, som /63var ca 1,4 milj. kr., är /73 ca 10,9 milj. kr. Vid min anmälan i prop.1972: 31 (s. 20) av frågan om inrättande av exportråd uttalade jag,att från handelskammarhåll kunde komma att aktualiseras fråga om omvandling avhandelskammare tUl handelssekreterarkontor. Detta har skett medhandelskamrarna i , och (prop. 1972: 130, bU. 8, s. 51, NU1972: 66, rskr 1972: 319). Såvitt angår har det befunnits lämpligt attäven i den nya organisationsformen arbeta under handelskammarnamnet. Den kvalitativa utbyggnadav kontoren med marknadssekreterare som påbörjades under innevarande budgetårbör fortsätta. Systemet med praktikanterhos handelssekreterama har utfallit väl. Det ger en värdefull utbildnmg ochpraktikantemas erfarenhet kan nyttiggöras av svensk exportindustri.Efterfrågan på praktikantplatser är stor. För att vidga möjUghetema tillpraktisk exportutbildning och förstärkahandelssekreterarorganisationen bör ytterligare praktikantstipendier inrättas. Jag beräknar en ökning av anslaget med 2 078 000kr. för de nya handelssekreterarkontoren i , och . För pris- ochlöneomräkning avseende övriga kontor beräknar jag . För tre nyamarknadssekreterare beräknar jag . och för ytterligare två praktikantstipendierberäknar jag en ökning med . Anslaget bör således ökas med 3 150 000kr. och föras upp med sammanlagt . Jag hemställer att Kungl.Maj:t föreslår att till Handelssekreterare för /74anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73 Anslag 5243 000 1973/74 Förslag 4900 000 Under detta anslagföreslås medel för exportfrämjande åtgärder. Åtgärderna har främst avsettbransch- eller temabundna projekt där grupper av företag med statUgt stödpresenterat sig och sina produkter på en viss marknad. Som exempel kan nämnasen presentation av svensk gruvhantering (Swedish mining mission) i Australien.Detta projekt innebar ett samlat framträdande av svensk forskning och svenskaföretag inom denna näringsgren i direkt kontakt med australiska företag.Projektet genomfördes i samarbete meUan den svenske handelssekreteraren iMelbourne, exportföreningen, svenska forskningsinstiutioner inom gruv-kunskap,metallurgi m. fl. samt ett flertal svenska företag. Prop.1973:1 Bilaga 12 27 exportrådhemställer om en höjning av anslaget för exportfrämjande åtgärder med . För löne- och prisomräkning beräknar rådet 363 000kr.