prop · FW0376 · 1973-12-31 00:00:00 — Utredningen anser att det är angeläget altfrågan om rationalisering av den tekniska produktionen av tryckta läromedeltas upp till fortsatt behandling och anser att för grafiskteknik inom är ett lämpligt organ fördetta arbete. Målet bör vara att fastställa en svensk standard för skolböcker.Utredningen förutsätter att även pedagogisk expertis anlitas vidutredningsarbetet. Vissasynpunkter på marknadsföringen förs också fram. Det bör således enligtutredningen vad gäller påseendeexemplar undersökas om inte den billigaste lösningenär att kommunerna betalar ett visst antal påseendeexemplar som levereras tillett ställe i kommunen t, ex, läromedelscentralen. Det bör även prövas omövriga marknadsföringskostnader kan sänkas vid genomförande av centrala ochlokala förbättringar i läromedelsinformationen. Utredningenanser vidare att om kommunerna hade tillgång till grundmaterial medhänvisningar till befintligt material skulle läromedelskostnaderna sänkassamtidigt som eleverna fick en önskvärd övning i att utnyttja flera källorsamtidigt. Utredningen anser inte alt samhäl- let kan gripa in för att begränsa antalet parallellaläroböcker i de vanliga skolämnena. En sådan begränsning kan emellertid bli eneffekt av den pågående koncentrationen mot större företag på läromedelsmarknaden.I anslutning till förslagen rörande kostnaderna för tryckta läromedel påpekashärutöver vikten av att en effektiv priskonkurrens kommer lill stånd påläromedelsområdet. Utredningen exemplifierar gällande bestämmelser för val avläromedel för vissa utbildningsvägar och konstaterar vad gäller primärkommunalaUtbUdningar att valet av läromedel inte styrs centralt utan alt kommunen resp,vederbörande organ vid läroanstalten får göra sitt val fritt. För läroböckerför och delar av gymnasieskolan ger emellertid staten vissaförutsättningar för de lokala inköpen genom all statens läroboksnämnd granskarvissa böcker och förtecknar dem som funnits svara mot uppställda krav. Ettcentralt organ gör således vad utredningen kallar ett »förval». Utredningen avvisar tanken på centrala »förval». Centralaorgan bör emellertid tillhandahålla information och beslutsunderlag för lokalaval, Läromedelsulredningen anser »att ansvaret för läromedelsvalen bör liggahos huvudmannen». Utredningen pekar på att bl. a. genomförandel av en del av deförslag som förs fram i betänkandet kommer att ge kommunerna väsentligt störremöjligheter att göra riktiga läromedelsval. För de primärkommunalautbildningarna bör beslut om val av läromedel normalt fattas av skolstyrelsen.I och med att nuvarande centrala »förval» slopas får skolstyrelserna ett ökatinflytande på valen och därmed ett ökat ansvar för alt de centrala läromedlenger goda förutsättningar för undervisning enligt läroplanernas mål och riktlinjer.Detta torde enligt utredningen »i regel kräva ett ökat engagemang frånskolstyrelsens sida, något som bl. a. bör medföra att beslutanderätt intedelegeras till avdelning av skolstyrelsen eller till enskild tjänsteman ikommunen (skolchef, rektor m. i samma utsträckning som . I varje fallbör detla gälla i fråga om centrala läromedel.» Utredningen fästeruppmärksamheten på alt förslagen om lokala beslut i detta sammanhang endastavser val av läromedel. Inköpen eller upphandlingen kan ibland med fördel omhänderhasav en central instans som Kommunakliebolagel. För de landslingskommunala utbildningarna gäller ihuvudsak vad utredningen anfört för de primärkommunala utbildningarna. Val avläromedel för de landslingskommunala utbildningarna bör enligt utredningengöras av styrelserna för dessa skolor. Även för stadiga gymnasialautbildningar bör valen göras av styrelsen för resp, skola. Enligt direktiven ankommer det inte på utredningen att geförslag om val av kurslitteratur för eftergymnasiala utbUdningar.Utredningen framhåller emellertid att det inte föreligger några principiellaskillnader mellan olika slag av eftergymnasiala utbildningar som motiverarnuvarande skillnader vad gäller form för fastställande av kurslitteratur mellanå ena sidan de filosofiska och juridiska fakulteterna och å andra sidan övrigafakulteter och vissa högskolor. Utredningen ser del för sin del som naturligtalt »ordningen i detla avseende inom den eftergymnasiala utbildningensuccessivt i samband med reformer av utbildningsorganisationen anpassas eftervad som f. n. gäller för de filosofiska fakulteterna, dvs. att lokala organ, ivilka främst lärare och studerande.är representerade, väljer kurslitteraturinom ramen för i vederbörlig ordning fastställda utbildnings- ochstudieplaner», I betänkandet görs en översikt över den information avolika slag om läromedel som konsumenterna/köparna kan få. Utredningen tarupp producenternas information, information genom recensioner, genom SÖ:sutrustningslistor, genom läroboksnämndens förteckningar och genomläromedelscentralerna. Vidare ges en beskrivning av SÖ:s projekt . Som utredningen framhåller även i andra sammanhang ibelänkandet är det nödvändigt att kommunerna har tillgång till information omläromedlen för att kunna göra goda läromedelsval, SPK gjorde vid sin köpstudieen enkätundersökning, vilken riktades lill ca 100 handläggare avläromedelsfrågor i sju kommuner av olika karaktär och storlek. Ett avsnitt idenna enkät rörde olika informationskällors betydelse för läromedelsvalet.Genom enkäten framkom att den i särklass viktigaste informationskällan ärläromedelsproducenternas marknadsföringsaktivile-ter. Enligt enkätsvaren harinformation från myndigheterna relativt liten inverkan på läromedelsvalen. Motdenna bakgrund kan enligt utredningen den nuvarande läromedelsinformationenanses vara alltför produ-cenlstyrd och osystematisk. En annan väsentlig bristär att kvalitativa data om läromedlen sällan finns att tillgå. En förbättring av läroineddsinformalionen kan enhgtutredningens uppfattning knappast komma till stånd utan nya organisatoriska formerför verksamheten. Utredningen formulerar vissa krav som bör ställas på deninformation som skall tjäna som underlag för kommunernas val av läromedel.Dessa krav innebär sammanfattningsvis dels att informationen skall innefattaläromedel för alla skolformer och ämnen, dels att informationen skall avsealla slags läromedel. Huvudmannen behöver dels kvalitativa, dels tekniska dataom läromedlen. Uppgifter om läromedlens objektivitet, melodriklighet, ämnesriklighetoch pedagogiska funktion är kvalitativa data som huvudmannen behöver. Hithör även prövningsresultat av olika slag. Konsumenten eller köparen bör ävenha möjhghet att göra en bedömning av relationen mellan effekt och pris. Blandde tekniska data om läromedel som bör finnas tillgängliga nämner utredningenbl, a, uppgifter om det användningsområde som läromedlet är konstruerat för(skolform, linje, stadium, årskurs, arbetsområde etc). Det bör enligtutredningen observeras att det saknas ett organ som kan ge en samladinformation om läromedlens tekniska och kvalitativa data. Läromedelsutredningenföreslår vad gäller informationens organisation alt ett centraltläromedelsregister inrättas. Det är enligt utredningens uppfattning av störstavikt att ett sådant register möjligt kommer till stånd. För dettaregister bör enligt utredningen följande riktlinjer gälla. 1, Registret bör vara öppet, dvs, varje producent börha möjlighet att få sina produkter registrerade. Ett öppet register bör kunnaförse konsumenter inom skilda utbildningar med information om läromedel, 2, Registret bör byggas upp successivt, Iinledningsskedet bör det kunna lämna information åtminstone om sådana läromedelsom f, n, granskas av läroboksnämnden. Önskvärt är att registret från börjanomfattar samtliga centrala tryckta och audivisuella läromedel för grundskolanoch gymnasieskolan. Det bör vara möjligt att senare utöka verksamheten tillatt omfatta också läromedel för den högre utbildningen. Fråninformationssynpunkt eftersatta områden bör prioriteras under registretsuppbyggnadstid, 3, Registret bör ibygga på modern datateknik för attkunna ge omfattande information om ett stort antal läromedel. 4, Dalaregistreringen bör begränsas till vissagrundfakta medan fylligare information i form av t, ex, måldokument,utlåtanden samt prövnings- och granskningsrapporter tillhandahålls i trycktform (eventuellt på mikrofilm), 5, Registret bör vara självsanerande, förslagsvis påså sätt att varje infört läromedel automatiskt utgår om inteproducenten gjort en nyanmälan, 6, Registret bör i princip vara självfinansierat.Producenten bör betala en viss avgift för att få ett läromedel registrerat ochden som rekvirerar information bör betala denna efter en fastställd taxa, 7, Registret bör byggas upp på grundval av erfarenheterfrån vissa närliggande projekt t, ex, ADB inom biblioteksväsendet och SÖ:s projektrörande läromedelsregistrering. Utredningenhar di.skuterat flera olika organisatoriska former för registret. Man hardiskuterat ett fristående statligt organ, anknytning till SÖ, anknytning tillSvenska kommunförbundet, anknytning till Bibliotekstjänst och friståendeföretag. Utredningen förordar att förutsättningarna att bilda ett friståendeförelag för läromedelsinformation gemensamt ägt av staten, kommunerna ochläromedelsproducenterna bör undersökas. De ytterligare utredningarsom behövs bör enligt utredningens mening göras av SÖ i samarbete med bl, a. statskontoret,kommunförbunden och Föreningen . Utredningen angervissa frågor som bör övervägas i detta sammanhang. Enav läromedelsulredningens huvuduppgifter är enligt direktiven att behandlafrågan om behovet av central granskning av läromedel. I direktiven avses medgranskning en kontroll av att läromedlen fyller vissa krav. Syfiet medläromedelsgranskningen kan enligt direktiven vara i stort sett antingenpedagogiskt eller ekonomiskt. Det ankommer inte på utredningen att ta uppfrågan om granskning av läroböcker för universitet och högskolor. Utredningenbeskriver i betänkandet läroboksnämndens granskning i historisk belysning samtnämndens nuvarande uppgifter och verksamhet. Utredningen beskriver även övriggranskning som förekommer eller som har förekommit vid SÖ, lantbruksstyrelsenoch skogsbruksstyrelsen samt ger en översikt över granskning i ett antal andraländer. Vad gäller granskningen i andra länder konstaterar utredningen attförekomsten av statliga granskningsorgan i olika länder är starkt beroende pågraden av centralism i resp, lands styrelseskick. Medgranskning avser läromedelsutredningen »en bedömning av att deinformationsbärande komponenterna i ett läromedel uppfyller vissa krav». Förgrundskolan och gymnasieskolan finns dessa krav preciserade i läroplanerna.Utredningen konstaterar alt ett slags läroplansöverensstämmelse är att ettläromedel ansluter till läroplanernas mål och riktlinjer och anser därför attdet är en angelägen uppgift för SÖ att på olika sätt söka preciseraläroplanernas övergripande mål. Utredningenframhåller att en förbättrad information till kommunerna om de läromedel somfinns på marknaden och om dessa läromedels pedagogiska egenskaper är enförutsättning för att ansvaret för valet av alla slags läromedel skall kunnaligga hos skolstyrelsen. Innehållet i en sådan förbättrad information harbehandlats i det föregående, Ibetänkandet refereras olika definitioner av begreppet objektivitet. Utredningenframhåller i anslutning till dessa definitioner alt man vid bedömningen avskolans påverkan på eleverna bör ta hänsyn till hela undervisningssituationenoch inte bara till läromedlen, I debatten överskattas enligt utredningensmening ofta läromedlens roll. Lärarnas presentation av stoffet har ofta långtstörre betydelse än läromedlens. Utredningen menar emellertid inte att dettaupphäver kravet på objektivitet för de centrala läromedlen. Andra läromedel äncentrala läromedel bör emeUertid kunna balansera varandra och tillsammans ge förutsättningarför en objektiv undervisning. Det betonas att läroplanerna måste vara utgångspunkten förobjektivitetsbedömningar. För att läroplanerna skall kunna vara utgångspunktenför dessa bedömningar är det av väsentlig betydelse att objek-tiviletsbegreppeti läroplanerna framställs så klart och preciserat att det inte behöver rådanågon tvekan om samhällets krav på Innehållet i undervisningen. Utredningensöker inte utforma någon egen definition av begreppet objektivitet men anseralt det centrala i objektivitetsbegreppet är vad i en ibetänkandet refererad definition betecknat som saklighet och opartiskhet ochvad m. fl, i en annan refererad definition betecknat som saklighet ochallsidighet. Det är enligt utredningen självfallet angeläget attkommunerna får information i första hand om centrala läromedelsöverensstämmelse med de objektivitelskrav som ställs upp i läroplanerna. Eftersomobjektivitet i läroplanernas mening inle är något absolut och en gång för allafastställt begrepp måste information om läromedels objektivitet las fram isärskild ordning och under former där företrädare för allmänintressenamedverkar. Enligt utredningen fordras ett särskilt organ för att handläggadessa frågor. För- och nackdelar med en fristående myndighet resp. ett organinom SÖ diskuteras. Utredningen föreslår alt en särskild nämnd,läromedelsnämnden, inrättas inom SÖ och får befogenhet alt på SÖ:s vägnarbesluta i frågor rörande läromedels objektivitet. Den viktigaste uppgiften för läromedelsnämnden bör varaalt från objektivitetssynpunkt granska centrala läromedel avsedda för grundskolanoch gymnasieskolan. Nämnden bör emellertid ha möjlighet att granska alla slagsläromedel för de nämnda skolformerna. Centrala läromedel i samhällsorienterandeämnen och i ämnet religionskunskap bör enligt utredningens uppfattningprioriteras av nämnden med hänsyn till att objeklivitelsfrågorna är särskiltkontroversiella inom dessa områden. Skolradio- och skol-TV-program bör vadgäller granskningen principiellt jämställas med andra läromedel.Läromedelsnämnden skall således granska dessa program vid sidan av granskningengenom radionämnden. Utredningen föreslår sammanfattningsvis attläromedelsnämnden skall ha följande uppgifter. Nämnden skall följa utvecklingen på läromedelsområdet ochuppmärksamma brister i läromedelsförsörjningen. Nämnden skall på eget initiativ eller efter anmälan låta granska centrala läromedel för skolväsendet med avseende på läromedlensobjektivitet. Nämnden skall följa prisutvecklingen på läromedelsområdetoch då så bedöms erforderligt begära undersökning hos statens pris- och karteUnämnd, Utredningen föreslår att nämnden skall beslå av högst nioledamöter med personliga suppleanter. Ledamöter och suppleanter bör utses av Kungl.Maj:l, varvid ordförande och vice ordförande utses särskilt. Med hänsyn lill karaktären av nämndens uppgifter synes, enligtutredningen, en kontinuerlig förnyelse av nämnden lämplig. Kostnaderna förnämndens verksamhet blir beroende av bl. a. antalet granskningar. Utredningenräknar med att kostnaden för expertarvoden med en verksamhet med ca 500ärenden kommer alt uppgå lill . Utredningen föreslår alt läromedelsnämnden bör inrättasden och all den granskning som statens läroboksnämnd bedriver därmedbör upphöra . 2.2.7 Praktisk prövning och testning Med praktisk prövning av läromedel avserläromedelsutredningen prövning av de pedagogiska egenskaperna m, m, hosläromedel genom användning av dessa i reguljär undervisning. Med testning avsesalt läromedels tekniska egenskaper studeras genom systematiska undersökningar, Möjhghet alt genomföra praktisk prövning av läromedel harfunnits , då läroboksnämnden och SÖ fick rätt att företa praktiskprövning av läroböcker innan de granskats och förts upp på läroboksförteckningen.Först har emellertid sådan prövning avläromedel genomförts i större skala, Utprovning av läromedel avser till skillnad från praktiskprövning undersökningar av läromedlen innan dessa färdigställs i en definitivversion, avsedd att marknadsföras, SÖ har efter bemyndigande av Kungl, Maj:tgett anvisningar för sådan utprovning. har ett femtontal läromedelutprövats. har efler Kungl, Maj:ts medgivande bedrivitförsöksverksamhet med utprovning av s, k, studiesatser eller läromedelspaket, Islutrapporten avseende denna försöksverksamhet lämnas förslag till rutin förprövning av läromedel. anser att utprovning av läromedel påkonstruktionsstadiet bör kunna omfatta alla slags läromedel, Utprövning-en börbetraktas som en del av det pedagogiska utvecklingsarbetet inom skolväsendet.Därför bör, enligt utredningen, SÖ ha ansvaret för denna verksamhet. Därigenomnås också en koppling till det arbete med behovsanalyser som SÖ bör bedrivaenligt utredningens förslag, Ut-prövningen bör finansieras på så sätt attproducenterna betalar de kostnader som direkt föranleds av utprövningen. Föratt producenterna skall stimuleras att i stor utsträckning låta utpröva sinaläromedel under konstruktionsarbetet bör SÖ kunna ge ekonomiskt slöd till utprovningav sådana läromedel som medför lägre kostnader för kom- muneroch andra huvudmän. Data från utprövningarna bör utnyttjas av producenterna vidframställning av nya och reviderade versioner av de utprövade läromedlen. Utredningen anser det varaangeläget att ett system för praktisk prövning, dvs, systematisk utprovning avfärdiga läromedel i reguljär undervisning, möjligt införs inomskolväsendet. Den försöksverksamhet med praktisk prövning som utredningenbedrivit har gett värdefulla erfarenheter. Utredningen anser det emellertidangeläget att utvecklingsarbete pågår som den praktiska prövningeninförs generellt, SÖ bör enligt utredningen ha ansvaret för såväl utvecklingsarbetetsom för själva utprövningsverksamheten i skolorna. Utredningen föreslår attden praktiska prövningen i varje fall under ett inledande skede avverksamheten skall omfatta samtidig prövning av alla registrerade läromedelinom ett ämne eller en ämnesgrupp på ett visst stadium och föreslår dessutomatt en av utredningen beskriven rutin tillämpas. Denna innebärsammanfattningsvis följande. Det bör ankomma på att avgöra hurbeslut om ämnesområden för praktisk prövning skall fattas inom SÖ, Styrelsenbör kunna delegera beslutanderätt i hithörande frågor till läromedelsnämnden.På sikt bör beslutanderätten i fråga om områden för praktisk prövning anförtrosläromedelsnämnden. Inom SÖ bör vidare sammanställas ett specielltenkätmaterial för de läromedel som skall genomgå praktisk prövning. Relevantafrågor bör därvid väljas ur det s, k, frågekartotek som tagits fram inomläromedelsutredningens försöksverksamhet. Utredningen föreslår att samtligakommuner minst en gång per läsår till SÖ sänder in en förteckning över decentrala läromedel som köpts in till varje elev i minst två klasser inom deämnesområden som skall genomgå praktisk prövning, SÖ bör få avgöra vilkakommuner som skall delta i praktisk prövning, SÖ fcirser dessa kommuner medenkätmaterial och anvisningar. Kommunen bör sedan välja ut försöksklasser inomkommunen efter SÖ:s anvisningar. SÖ bör göra sammanställningar av enkätsvarenefter genomförd praktisk prövning. Dessa sammanställningar bör sändas till detcentrala läromedelsregislret och till vederbörande producent, I det centralaläromedelsregistret bör anges att ett läromedel genomgått praktisk prövning. Utredningenföreslår att kostnaderna för den praktiska prövningen läcks genom att enenhetlig tilläggsavgift tas ul för alla registrerade centrala läromedel förgrundskola och gymnasieskola. Denna avgift föreslås bli fastställd isänder av Kungl, Maj:t, Detär angeläget att skolorna genom testningar och varudeklarationer får fakta somkan ligga till grund för val av apparatur. Utredningen anser därför att VDN börutvidga sitt arbete till att omfatta bl, a, alla slags AV-apparatur, I varufaktaför AV-apparatur bör rubriken i undervisning återfinnas. Vidsin granskning av läroböcker skall läroboksnämnden även tillse att böckernaspris är skähgt. Vid denna granskning skall utlåtande inhämtas från en itryckeri- och förlagsärenden sakkunnig. När förlagen ansöker hosläroboksnämnden om att få en lärobok uppförd på läroboksförteckningen lämnasuppgift om bokens produktionskostnad. En prismall tillämpas som innebär attpriset på en av läroboksnämnden granskad skolbok enligt blir en direktfunktion av produktionskostnaden vid en given upplaga. Tillämpningen avprisformeln bygger i normalfallet på att de av förlaget uppgivnaproduktionskostnaderna godtas, under förutsättning att dessa är tryckerileknisktoch utförandemässigt motiverade, SPK har för läromedelsulredningensräkning studerat effekten av pris genom att studera försäljning och produktionskostnaderna be träffande ett urval läroböcker. Undersökningen omfattade 136 nya läro böcker för högstadium och 117 nya läroböcker för gym nasiet. Undersökningsperioden var för de förstnämnda böckerna och för de sistnämnda . Försäljningen översteg i genomsnitt för grundskoleböckerna 2,8 gånger och för gymnasieböckerna 1,8 gånger de av förlagen uppgivna första upplagorna, av boktitlarna för och av titlarna för gymnasiet såldes i fler exemplar än som kalkylerats för första upplagan, I sin rapport om undersökning arna av läroboksnämndens prisövervakning dras slutsatsen alt det an vända prisövervakningsinstrumentet inte har fungerat av främst två orsaker, »Det sker prissättning och prisgranskning vid en given första upplaga, som bestäms av förlaget, och som det visat sig väsentligt under stiger den faktiska under en läroboks totala livslängd, Dels överskattas systematiskt,genom prismallens konstruktion, det för förlagen erforderligatäckningsbidraget för administration och distribution inklusive vinst- ochriskpålägg,» Utredningen anser motbakgrund av den av SPK gjorda undersökningen att prisgranskningen i sinnuvarande form bör upphöra. Utredningen anser det emellertid nödvändigt attbedriva en reguljär prisövervakning på läromedelsområdet. Prisövervakningenbör ske på i princip samma sätt för alla slags läromedel. Ansvaret förövervakningen bör åvila SÖ och inom SÖ den av utredningen föreslagnaläromedelsnämnden. Initiativ till prisundersökningar bör kunna tas dels avnämnden, dels av andra, t, ex, av kommuner som observerat stora prishöjningarpå läromedel. Efter beslut av nämnden bör SPK få i uppdrag att undersökaprisutvecklingen inom ett angivet område. Att ett läromedelspris enligt SPK:s bedömningär för högt skall markeras i den information som utgår från del centralaläromedelsregistret. Denna markering bör tas bort så snart förhandlingar mellanSPK och producenten (leverantören) lett till ett lägre pris som SPK kan godta.Dessa förslag angående prisgranskning på läromedelsområdet har enligt utredningenutformats i samråd med SPK. Utredningens förslag innebär att läroboksnämndensprisgranskning skall upphöra som läromedelsnämnden inrättas. 2.2.9 Inköp och distribution Vid sin genomgång av nuvarande rutiner för inköp avläromedel för de primärkommunala utbildningarna har utredningen funnit en radpåtagliga brister, bl. a. följande. Inköpen baseras alltför ofta på spontana önskemål istället för en långsiktig planering. Huvudläraren och övriga medverkande i inköpsprocessen harstora svårigheter att följa läromedelsmarknadens varierande utbud. Beställningarna är ofta koncentrerade lill slutet avvårterminen. Genom inköpsrutinernas nuvarande utformning blirläromedelsbeståndet alltför splittrat och varierande från skola tili skola. har utrett frågorna kringläromedelsinköpen och därvid lämnat vissa förslag och rekommendationer rörandeorganisation av läromedelsinköpen i kommunerna. föreslårsåledes bl, a, alt läromedelskommitléer inrättas i kommunerna och rekommenderaratt kommunala läromedelscentraler inrättas. anser att många av de brister somutredningen kunnat konstalera i den nuvarande inköpsverksamheten bör kunnaelimineras om kommunförbundets organisationsmodeller tillämpas. Utredningenföreslår att en bestämmelse införs i skolstadgan om att en läromedelskommittéskall finnas i varje kommun.