prop · FW0343 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1972: 650) om rätttill ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare;given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver inrikesärenden, föreslå att bifalla det förslag om varsavlåtande till föredragande departeraents-chefen heraställl. Lagen(1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisningför invandrare, som träder i kraft , är tUlämplig endast påsådan utiändsk arbetstagare som påbörjat sin första anställning här i landetefter utgången av . Enligt lagen är sådan arbetstagare berättigad lillsåväl ledighet från ordinarie, arbetstid i för att delta isvenskundervisning som till lön för deltagande i 240 timmars undervisning,oavsett om denna bedrivs under arbetstid eller ej. I propositionen föreslåsatt lagen, med vissa avvikelser, görs tUlämplig även på utländsk arbetstagaresom före tagit anställning här i landet. Rätten tillledighet och lön föreslås dock bli behovsmässigt differentierad till altomfatta 160 eller . Lag om ändring i lagen (1972: 650) om rätt till ledighetoch lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare Härigenom förordnas i fräga om lagen (1972: 650) om rätttill ledighet och lön vid ddtagande i svenskundervisning för invandrare dels att 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 6 a §, avnedan angivna lydelse, dels alt lagens övergångsbestämmelser skall ha nedanangivna lyddse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Denna lag gäller här i landet bosatt utiändskarbetstagare, som har ar-betstUlstånd. Föreligger icke skyldighet förarbetstagaren att ha arbetstillstånd eller är han befriad från sådanskyldighet, gäller lagen om han är kyrkobokförd här i landet. Lagen gäller icke arbetstagare gäller icke arbetstagare 1, som har svenska, danska el- 1, som har svenska, danska el ler norska språket till modersmål, ler norska språket till modersmål eller som eljesl har sådana kunskaper i något av dessaspråk att undervisning, som avses i denna lag, icke kan anses erforderlig, 2, som genomgått undervisnmg 2, som genomgått undervisning som avses i denna lag eller som som avses i denna lag eller sådan har sådana kunskaper i svenska, undervisning i svenska språket, danska eller norska språket att som meddelats i samband med ar- sådan undervisning icke kan anses betsmarknadsutbildning eller i ar- erforderlig, betsniarknadsstyrelsens motlag- 3, somsysselsattes i feriearbete 3, sora sysselsattes i feriearbeteeller eljest i arbete av tillfällig na- eller eljest i arbete av tillfällig natur,eller tur, eller 4, sora äranställd i arbetsgiva- 4, som är anställd i arbetsgivarenshushåll. Förklaring, varigenom arbetstagare frånsäger sig sin rättenligt denna lag i annat avseende än i 2 § sägs, samt uppsägning, som skerenbart av del skälet alt arbetstagaren begär eller utnytlfar sin rätt enligtdenna lag, är ogiltig- 1, Denna lag träder i kraft och tillämpas på ar betstagare som börjat sin första anställning här i landet efler ut gången av . Har arbetsta gare börjat sin anställning innan lagen trätt i kraft, räknas arbets givarens skyldigheter enligt 4 § från ikraftträdandet. Hararbetsgivare innan lagen trätt i kraft gett arbetstagare le dighet för att deltaga i svenskun dervisning eller betalat lön i enlig het med denna lag för arbetsta garens deltagande i sådan under visning, får det antal timmar som ledigheten eller löneutbetalningen avsett avräknas från vad som ålig ger arbetsgivaren enligt 2 eller 3 §. 1, Denna lagträder i kraft , 2, Hararbetstagare börjat sin första anställning här i landet efter utgången av år1972 men innan lagen trätt i kraft, räknas arbetsgivarens skyldigheter enligt4 § från ikraftträdandet. 3, Förarbetstagare, som börjat sin första anstäUning här i landet före den 1 januari1973, gäller lagen med följande avvikelser. a) Frånlagen undantas, utöver vad som föreskrives i 1 § andi-a stycket, arbetstagaresom deltagit i undervisning i svenska språketmed samhällsorientering och för deltagandet av arbetsgivaren fått ersättningsom grundar sig på avtal mellan arbetsgivaren och berördarbetstagarorganisation. b) Ai-betstagarensrätt till ledighet och lön skall omfatta 160 eller , beroende påhans kunskaper i svenska språket. För arbetstagare, som åtnjutit undervisningsom avses i a) under 80 men icke 240 lektionslimmar, omfattar rätten endast160 timmar. Behovet av undervisning skall i övrigt pi-övas i den ordning Konungenenligt 9 § tredje stycket bestämmer. c) Arbetsgivarenskall så snart ske kan och senast från anställningens börjanunderrätta arbetstagaren om hans rätt enligt denna lag samt före utgången av fiini1978 bereda honom möjlighet lill ledighet för att påbörja undervisning. Ärarbetstagaren anställd när lagen träder \ kraft skall underrättelse som nysssagts ske . d) Arbetsgivare eller förening av arbetsgivare och fackförening eller annan liknande förening av arbetstagare får träffa avtal om le dighetens förläggning. Prop.1973: 43 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse fackförening eUer annan av arbetstagarefår sådant avtal träffas medan arbetsgivaren och arbetstagaren. Avtal som häravses får träffas ulan hinder av 3 § andra stycket statstjänstemannalagen(1965: 274) eller 2 § and-la stycket kommunaltjänstemannalagen (1965:275). Föreskrifterna i 6 § skall äga motsvarande tillämpningbeträffande kollektivavtal enUgt första stycket. e) Underlåter arbetstagaren utan synnerliga skäl all utnyttja sin rätt till ledighet för undervisning under tid varom avtal enligt d) träffats, är arbetsgivaren ef vidare skyldig att ge arbetstagaren sådan ledig het. f) Har arbetslagaren påbörjat men inte avslutat undervisningen under anställning hos tidigare ar betsgivare, har han i ny anställ ning rätt till ledighet och lön en ligt denna lag för att fortsätta un dervisningen. Härvid äger c) mot svarande tUlämpning. g) Har arbetsgivaren fullgjort sina åligganden enligt c), upphör hans övriga skyldigheter enligt denna lag gentemot arbetstagaren, om denne ef påbörjat undervis ningen . Har arbetsgivare den 1 januariden 30 juni1973 gett arbetstagare ledighet eller lön i enUghet med denna lag får del antaltimmar, som ledigheten eller lönen avsett, avräknas från vad som i detlaavseende åligger arbetsgivaren enligt lagen. Avräkning skall därvid aUtid skefrån även om arbetslagarens rätt till ledighet och lön enligt 3 b)övergångsbestämmelserna omfattar endast , dock att arbetstagarensrätt lill ledighet och lön efler avräkning ej får överstiga 160 limmar. Denna lag träder i kraft . Utdrag av protokollet över inrikesärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, , Chefen för , statsrådet ,anmäler efler geraensara beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändring i lagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare och anför. antog lagen (1972: 650) om rätt tUlledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare (prop,1972: 100, InU 1972: 27, rskr 1972: 292). Lagen träder i kraft den 1 juli 1973och omfattar de utländska arbetstagare som har börjat sin första anställninghär i landet efter utgången av . Lagen grundar sig på ett förslag som invandrarutredningenlade fram i sitt delbetänkande (SOU 1971: 51) Invandrarnas utbUdnings-siluation.Remissyttranden över betänkandet avgavs av ,arbetarskyddsstyrelsen, statskontoret, , ,universitetskanslersämbetet, (), arbetsdomstolensordförande, arbetsraarknadsslyrdsen (AMS), statens invandrarverk (),länsstyrelserna i Stockholras, , , , Göteborgsoch , och , offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén, socialulredningen, barnslugeutredning,hemvislsakkunniga, kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX),utlänningsutredningen, , , . (), Landsorganisationeni (LO), akademikers centralorganisation. (), invandrare. ,i , Esternas representation i hem och skola. 1 Nuvarande ambassadören , ordförande,riksdagsledamöterna ,dåvarande riksdagsledamöterna (t. o. m. den 8juli 1969) samt byråchefen (fr. o, m, ), It 1973.1 saml. 1973: 43 6 Utredningenföreslog att lagens tillämpningsomräde skulle begränsas till utiändskarbetstagare som hade börjat sin första anställning här i landet 1972. Denna ståndpunkt kritiserades av många remissinstanser, som ansågatt lagen borde omfatta alla utländska arbetstagare sora hade behov av grandutbildningi svenska språket. Lagen utformades i enlighet med utredningens förslag. Jaganslöt mig eraellertid till uppfattningen att det var angeläget att äventidigare anstäUda invandrare som inle fått svenskundervisning eller lärt sigtala svenska på annat sätl fick motsvarande stöd till sådan undervisning somsenare anställda (se prop. s. 2930). Jag påpekade att en särskUdutredning salts igång inom för att undersöka de problem,som kunde vara förknippade härmed. Det arbetet är nu slutfört. Sora föratskickadesi propositionen har raan från fackUgl håll också sökt utröna omfattningen avutbildningsbehovet bland de invandrare, som anställts här före utgången av är1972. Sedan även denna fräga belysts är jag nu beredd att la upp frågan omsvenskundervisning för även de invandrare sora anställts här i landet före den1 . Nuvarandeundervisning för vuxna invandrare Ipropositionen 1972: 100 har nuvarande utbUdningsanordningar för vuxnainvandrare närmare redovisats. Här skall därför denna verksamhet endastkortfattat beröras. SÖfår i samråd med AMS och genom studieförbunden anordna avgiftsfriundervisning i svenska språket med samhällsorientering samt särskild samhällsundervisningför utiändska medborgare som har uppehållstillstånd eller, om sådant tillståndinte behövs för att de skall få vistas här, är kyrkobokförda här i landet.Undervisningen, som sker sora försöksverksamhet, kan anordnas i form avantingen s. k. glesundervisning eller s. k. intensivundervisning. Den skallbedrivas i huvudsak enligt i svenska för vuxna invandrare, Iglesundervisning skall varje studiecirkels verksamhetsperiod omfatta minst 20studietimmar fördelade på 13 studielimmar per sammankomst, Inlensivundervisningenskall per studiecirkel omfatta minst 20 och högst per dag. Under varje studiecirkels verksamhels-period färhögst en sjättedel av antalet studielimmar användas för samhällsorientering.För denna dd av undervisningen får expert eller fackman samt vid behov tolkanlitas. Tillundervisning för invandrare i svenska språket ra. m. har förinnevarande budgetår anvisat ett förslagsanslag ora 41 milj. kr. 1972: 1bU. 13 s. 163, InU 1972: 6, rskr 1972: 100). Anslaget har beräknats medutgångspunkt i att svenskundervisningen i form 1973: 43 7 avstudiecirklar skall rymmas inom en ram av 550 000 studielimmar. Av dessa skall200 få användas endast för undervisning av arbetstagare, somenligt avtal mellan arbetsgivaren och berörd arbetstagarorganisation färersättning av arbetsgivaren för deltagande i undervisningen. /74 har Kungl. Maj:t (prop. 1973: 1 bU. 10 s. 496) föreslagitatt ett förslagsanslag om 45 mUj. tas upp för nämnda undervisning. Därvidhar undervisningsbehovet beräknats , varav 250 000timmar bedömts vara tillräckligt för att svara raot bl. a. det behov somföranleds av lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare.,Statsbidrag skall utgå tiU studieförbundenmed , dock högst med . Häratöver får förbundenbidrag till tolk- och expertkostnader samt sociala kostnader för studiecirkeUedarna.Visst bidrag till central administration skall också utgå. försöksverksamhet bedrivs genom studieförbund och folkhögskolor ävenannan försöksverksamhet i mindre orafattning. Annanav staten finansierad undervisning i svenska för invandrare meddelas i sambandmed arbetsmarknadsutbildning, numera i huvudsak förlagd till AMS' och SÖ:sutbildningscentra. Sådana svenskkurser kan antingen bedrivas under ensammanhängande period av högst tvä månader eller varvas med yrkesutbildning.Under utbildningen utgår utbildningsbidrag enligt arbelsmarknadskungördsen(1966: 368, omtryckt 1972: 300). Invandraresora har god yrkesutbildning och rätt att vistas och arbeta i landet men sominte kan få en lämplig arbetsplacering på grand av bristande kunskaper isvenska, kan beredas utbildning i svenska med utbildningsbidrag utan att dennautbildning sker i samband med yrkesutbUdning, Förkollektivt överförda flyktingar samt för utlänningar, som enligt är att järaställamed kollektivt överförda flyktingar, anordnar AMS i sina motlagningsförläggningargrundkurser i svenska. Kurserna sker i form av intensivundervisning under denlid flyktingen vistas på förläggningen, dock . Flykting sora under utbildningen inte bori förläggningen kan få utbildningsbidrag för att delta i två månaders svenskundervisning. Lagen(1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare Lagenträder i kraft och tUlämpas på arbetstagare som har börjat sinförsta anställning här i landet efter utgången av . Arbetstagare, somdessförinnan har tagit anställning här i landet 1973: 43 8 omfattassåledes inte av lagen. Från lagen undantas vidare arbetstagare, sora harsvenska, danska eller norska språket som sitt modersmål, som har genomgått denundervisning sora avses i lagen, eller som har sådana kunskaper i svenska,danska eller norska språket att undervisning inte kan anses behövas (1 § andrastycket). Dessutom omfattar lagen inte arbetstagare, som sysselsätts iferiearbete eller eljest i arbete av tillfällig natur, eller som är anställd iarbetsgivarens hushåll. Lagen innehåller i övrigt följande bestämraelser. Utländskarbetstagare, som behöver svenskundervisning, har rätt till 240 tinmiarsledighet under ordinarie arbetstid för att delta i sådan undervisning (2 §första stycket). Frågan om arbetslagarens behov av undervisning skall prövas iden ordning Kungl. Maj:t bestämmer (9 § tredje stycket). Arbetstagaren harvidare rätt till lön för deltagande i 240 timmars undervisning (3 § förstastycket). Arbetstagarensrätt till ledighet från ordinarie arbetstid får begränsas genom kollektivavtaleller, om fackförening eller annan liknande förening av arbetstagare inlefinns, genom avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren (2 § andra stycket).Genom sådant avtal kan således ledigheten begränsas så att arbetstagaren helteller delvis kommer att delta i undervisningen än arbetstid. Dettamedför emellertid inte någon inskränkning i arbetslagarens rätt till lön förden tid han genomgår undervisningen. Denna rätt är helt oberoende av när undervisningensker och får genom uttryckligt lagstadgande inte inskränkas genom avtal (5 §).Däremot får överenskommelse träffas i fråga om hur lönen skall beräknas och närden skall utbetalas. ArbetsgivarenskaU så snart det kan ske upplysa arbetstagare om hans rättigheter enligt lagensamt inora frän ansläUningens början bereda honom möjlighet tillledighet för att påbörja undervisningen (4 § första stycket). Byterarbetstagaren anställning efter påbörjad undervisning har den nye arbetsgivarenmotsvarande skyldighet att ge honom ledighet och lön för den fortsattaundervisningen (4 § andra stycket). Arbetsgivarensskyldigheter och arbetstagarens motsvarande rättigheter gäller dock underbegränsad tid. Har arbetsgivaren upplyst arbetstagaren ora hans rättigheterenligt lagen samt berett honom ledighet för att delta i undervisning, upphörarbetsgivarens övriga skyldigheter enligt lagen ora inte arbetstagaren påbörjatundervisning från det han tillträdde sin första anstäUning här ilandet (4 § tredje stycket). Omarbetsgivare inte fullgör sina skyldigheter enligt lagen kan han bliskadeståndsskyldig gentemot arbetstagaren. Vid bedömning av uppkommen skadakan omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse beaktas (7 §).Arbetstagaren mäste dock underrätta arbetsgivaren om sina anspråk inom fyramånader efter det skadan inträffade samt anhängiggöra sin talan senast två ärefter skadans uppkomst (8 §). 1973: 43 9 Målora lagens tillärapning skaU, med undantag för prövningen av arbetstagaresundervisningsbehov, prövas av arbetsdomstolen, om anställningsavtalet reglerasav kollektivavtal, och i annat fall av allmän domstol. Sådant mål kan ocksä hänskjutastUl avgörande av skiljemän (9 §). Invandrarutredningenföreslog alt undervisningen skulle inordnas i det allmänna skolväsendet. Somframgår av vad föredragande statsrådet i uttalat (prop.1973: 1 bil. 10 s. 495) skall emellertid verksamheten t. v. bedrivas avstudieförbunden i nära samverkan med berörda fackliga organisationer. Denantagna lagens begränsning till utländska arbetstagare som börjat sin förstaanställning här i landet efter utgången av ansluter, som tidigarenämnts, helt lill invandramtredningens förslag. Beträffandede utländska arbetstagare som anställts uttalade utredningen attdet måste betraktas sora mycket otillfredsställande ora inte också dessainvandrare tillförsäkrades motsvarande utbUd-ningsförmåner. Utredningenerinrade emellertid om att företagsbunden svenskundervisning förekommit påmånga håll efter avtal mellan olika arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer.Är 1970 träffades dessutom en överenskommelse mellan om undervisningi svenska för invandrare. I denna överenskommelse rekommenderas de ohkaförbunden alt sluta avtal om sådan undervisning med en omfattning av ca 200lektionstimmar. De första 60 lektionerna skall kunna förläggas på arbetstidoch varje elev skall få ekonomisk ersättning av arbetsgivaren för dessalektioner. Ersättningen skall motsvara permitteringslön. Invandrarutredningenförordade en snar och frivillig påbyggnad av LO-SAF-överenskomradsen sä attden beträffande de invandrare som anställts före är 1973 skulle komraa att raotsvaravad utredningen genora sitt lagförslag hade rekommenderat. Utredningenredovisade en undersökning beträffande kunskaper i svenska språket blandinvandrare samt en beräkning av undervisningsbehovet för de invandrare somkunde beräknas vara anställda före . Undersökningen hadeomfattat dels kyrkobokförda personer, sora invandrat ochsom vid invandringen var finländska, jugoslaviska, tyska eller italienska medborgare,dels en svensk kontroUgmpp. Undersökningen hade genomförts som en kombineradintervju- och enkätundersökning där de utvalda personerna vid hembesök av enintervjuare fått fylla i ett frågeformulär som utfärdats på resp. språk.Undersökningen hade omfattat drygt 4 000 personer. 1973: 43 10 Utredningenframhöll att kyrkobokföringens uppgifter om antalet i bosattautlänningar kunde vara för höga på grand av inte anmälda återatflyttningar.Samtidigt tydde befintliga arbetsanmälningar på att antalet utlänningar kundevara väsentligt högre än vad kyrkobokföringen utvisade. Vidare måste enligtutredningen antaganden om kunskapsnivån i svenska särat om förvärvsinlensitetenbland utlänningarna bedömas som osäkra. De beräkningar som utredningen hadegjort på grundval av undersökningsresultatet måste således betecknas som i höggrad osäkra. Med utgångspunkt i dels resultatet av den av utredningeninitierade undersökningen, dels antalet utlänningar i landet vid årsskiftet1969/70 och med beaktande av den därefter förväntade in-och utvandringen tordeenligt utredningen ca 60 000 invandrare kunna antas vara i behov avgrandutbildning i svenska språket /73. Av dessa skulle 3000040 000 personer kunna antas vara förvärvsarbetande . förslag att lagen skulle gälla endast invandrare som fältanställning efler utgången av är 1972 framhöll experten i ett tillbetänkandet fogat särskUt yttrande att han ansåg det vara djuptotillfredsställande om de invandrare som blivit anställda före den 1 januari1973 inte fick lära sig svenska på sarama villkor sora de därefter anställda.Möjligen skulle, anförde , den föreslagna lagstiftningen böra utsträckastill att gälla även den förra kategorien. Ett förslag härom skulle eraellertidförutsätta en raera ingående undersökning av de praktiska svårigheterna attanordna undervisning för anställda sora redan medverkar i produktionen. Öbergföreslog därför att en sådan undersökning skulle inledas i syfte att klarläggadels hur undervisningen skulle kunna ordnas, dels huruvida lagstiftning voremöjlig resp. nödvändig. Utredningensförslag att lagen inte skulle gäUa arbetstagare som anställts före den 1januari 1973 utsattes under reraisshandlingen för kritik från många håll. SIVansåg det helt otillfredsställande, om inte arbetstagare som invandrat hitföre denna tidpunkt skulle få möjlighet alt delta i undervisningen på sammavillkor som dem lagförslaget omfattar. De praktiska möjligheterna att ordnautbildning för dessa arbetstagare och kostnaderna härför borde, enligt verketsmening, snabbt utredas för att möjliggöra ett ställningstagande till frågan, orautbildning också för denna kategori borde lagfästas. Under inga omständigheteransåg verket att denna kategori av kostnadsskäl finge ställas utanförutbildningen. ansågslämpligt eller möjligt att pålägga arbetsgivarna hela det studiesocialaansvaret borde statligt stöd övervägas. LO förutsatte i sittyttrande, att en koramande lagstiftning skulle omfatta redan anställdainvandrare som är i behov av svenskundervisning, vUket vore en föratsättningför att utredningens målsättning skulle bli tillfredsställande uppfylld.Beträffande studietidens förläggning för redan anställda ansåg LO att dennafråga lämpligen kunde överlåtas till berörd arbetsgivare och den fackligaorganisation, som är avtalsslulande part vid resp. förelag, alt göra upp om. Även AMS ansåg detangeläget, att åtgärder vidtogs för att tillgodose utbildningsbehovet för destora grupper invandrare som redan fanns i och som saknadetillfredsställande kunskaper i svenska. AMS framhöll att personer somtidigare hade genomgått sådant utbildning sora innehållsmässigt motsvarade denföreslagna grandutbildningen, inte borde få delta i denna. Ytterligare ett stortantal remissinstanser anförde kritik mot inskränkningen i utredningenslagförslag. Till dessa instanser hörde , flera länsstyrelser, FÖVUX(majoriteten). TiUexperten förslag om en snabbutredning för att klarlägga möjligheternaalt låta redan anlända invandrare omfattas av lagen anslöt sig bl. a, SÖ,och . Utredningens beräkningarav det ackumulerade utbUdningsbehovet kommenterades inle av någonremissinstans. har till inrikesdepartementetredovisat undersökningar, som raed hjälp av ()företagits för alt utröna medlemmars kunskaper och eventuella behov avundervisning i svenska språket. Undersökningarna har utförts och omfattat anställda utlänningar i bl, a. , ,, och . De ohka testen har syftat till att medhänsyn tUl vederbörandes kunskaper i svenska dels vid behov erbjudaundervisning i 90, 160 eller 240 timraar, dels försöka skapa horaogena studiegrapper. Undersökningarna har skettunder olika förutsättningar pä skilda orter och företag. Vissa tester harulförts på fritid under det att andra ulförts på betald arbetstid. I vissa fallhar det förelegat svårigheter att nå ut till alla anställda utlänningar raederbjudande om test medan man i andra fall har kunnat testa samtiiga berörda inoraett företag. Deundersökningar som har utförts i har omfattat ca 2 000 utlänningar,anställda främst vid och . Ett språktest vid utfördes ifebruarimars 1972 och erbjöds alla som hade anställts före den 1 maj 1971.Drygt 1 000 arbetstagare anmälde sig för deltagande men till testen inställdesig endast 721 personer. Av dessa visade sig behöva 240undervisningstimmar, och 90undervisningstimmar. Andra likartade språktest vid och vid hargivit i stort sett samma resultat. Testresultaten från ström (),(), Turaba () och (Holraens Brak)utvisar att mellan av de testade skuUe behöva 240 timmarsgrundutbildning i svenska språket. a. och Gölaverken har förbundet också bedrivit uppsökande verksamhetför att söka förmå anställda invandrare att delta i den redan anordnadesvenskundervisningen. Förbundet har därvid funnit alt av de anstäUdainvandrarna anser sig ha sådana kunskaper i svenska att de inte behöverundervisning.