prop · FW03162 · 1973-12-31 00:00:00 — Värderingsteknisk ledamot i fastighetstaxeringsrättförordnas för tid som sägs i andra stycket. När ledighet uppkommer, utses ny nämndeman för återstående tid. Närledighet uppkommer, utses ny nämndeman eller förordnas ny värderingstekniskledamot för den tid som i vartdera fallet återstår. Ledamotoch föredragande i skatterätt och länsrätt skall ha avlagt domared ellerförsäkran enligt 4 kap. 11 § . Ledamotoch föredragande i skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt skall haavlagt domared eller försäkran enligt 4 kap. 11 § . De somstår i sådant förhållande till varandra som sägs i 4 kap. De somstår i sådant förhållande till varandra som sägs i 4 kap. 12§ får ej tjänstgöra som ledamöter i skatterätteller länsrätt. 12§ får ej tjänstgöra som ledamöter i skatterätt,fastighetstaxeringsrätt eller länsrätt. I fråga om omröstning iskatterätt och länsrätt gäller bestämmelserna i 16 och 29 kap. rättegångsbalkenom omröstning i domstol med endast lagfama ledamöter. Ordföranden säger förstsin mening. I fråga om omröstning iskatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt gäller bestämmelsema i 16 och29 kap. om omröstning i domstol med endast lagfarnaledamöter. Ordföranden säger först sin mening. Konungen meddelarytterUgare föreskrifter om skatterätts och länsrätts organisation och verksamhet. Konungen meddelarytterligare föreskrifter om skatterätts, fastighetstaxeringsrätts ochlänsrätts organisation och verksamhet. Dennalag träder i kraft , dock att lagen skaU gäUa redan dessförinnani fråga om åtgärder som erfordras för lagens tUl-lämpning efterikraftträdandet. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om nya regler för fastighetstaxeringen,m. m. och anför. Allmänfastighetstaxering skall ske . Den senaste allmännafastighetstaxeringen ägde rum . Nästa allmänna fastighetstaxering skallsåledes ske . Särskild fastighetstaxering verkställs de år då allmänfastighetstaxering inte äger ram. Ett omfattande arbete medmodernisering av fastighetstaxeringsreglerna har företagits . Översynen påbörjades års allmänna fastighetstaxering av1966 års fastighetstaxeringskommittéer. Dessa lämnade förslag till nya reglerinom olika områden av den allmänna fastighetstaxermgen. Förslaget har legatlill grund för lagstiftning (prop. 1968: 154, BeU 1968: 72, rskr 1968: 376, SFS1968: 729734). Efter förslag av fastighetstaxeringskommitteérna har nyaorganisatoriska och andra formella bestämmelser om särskUd fastighetstaxeringinförts (prop. 1970; 160, BeU 1970: 61, rskr 1970: 386, SFS 1970: 673 och 935).Vidare har efter förlag av fastighetstaxeringskom-mittéema och efterutredningar, som företagits inom , ytterligare nylagstiftning om fastighetstaxering skett under nyssnämnda tidsperiod (prop.1969: 96, BeU 1969; 43, rskr 1969: 210, SFS 1969: 210 och 211, prop. 1969; 147,BeU 1969: 70, rskr 1969: 409, SFS 1969: 709 och 710, prop. 1970: 132, BeU 1970;43, rskr 1970: 269, SFS 1970:231, prop. 1971:68, SkU 1971:32, rskr 1971:162,SFS 1971: 171). Idecember 1970 tillkallades fastighetstaxeringsutredning för denfortsatta översynen av fastighetstaxeringsreglerna. Efter förslag i ettdelbetänkande av fastighetslaxeringsutredningen (Ds Fi 1971: 13), Ny-ochomtaxering av fastighet, har bl. a. nya materiella regler införts vid särskUdfastighetstaxering (prop. 1972:49, SkU 1972:23, rskr 1972: 164, SFS1972:169171 och 443). TiUföljd av ändrmgar av den civilrättsliga fastighetslagstiftningen tillkallades iapril 1966 en särskUd sakkunnigi fö tt se över reglema för det skatterättsligafastighetsbegreppet och därmed sammanhängande frågor. Utredningsmannen antogför utredningsverksamheten beteckningen utredningen om det skatterättsligafastighetsbegreppet. Denna utredning har avgett betänkandet(Ds Fi 1971: 15) Det skatterättsliga fastighetsbegreppet. Vidare harutredningen avgett promemoria (Ds Fi 1972: 11) angåendebeskattnmg av vissa gemensamhetsanläggningar. Promemorian innehåller förslagsåväl om fastighetstaxeringen av gemensamhetsanläggningar enUgt lagen (1966;700) om vissa gemensamhetsanläggningar som om inkomst- ochförmögenhetstaxeringen av sådana anläggningar. 1971års fastighetstaxeringsutredning2 har avgett sitt slutbetänkande(SOU 1973:4) Fastighetstaxering. Detta umehåller förslag till nya och ändradebestämmelser i materiella samt organisatoriska och andra formeUa regler vidfastighetstaxeringen. Vidare har inom i febraari 1973upprättats promemoria angående fastighetsbegreppet i skatterätten, m. m. (DsFi 1973; 7). Utom förslag som avser fastighetsbegreppet innehåller promemorianfrämst förslag tiU ändrade regler om taxeringsenhet. Remissyttrandenavgivna över betänkandet Det skatterättsUga fastighetsbegreppet harsammanställts i bihang tUl promemorian angående fastighetsbegreppet iskatterätten, m. m. vartill hänvisas i delta avseende. Efter remiss haryttranden vidare avgetts över samtiiga tre övriga förslag, nämligenbetänkandet Fastighetstaxering (kallas i fortsättningen utredningsförslaget)samt promemoriorna angående beskattning av vissa gemensamhetsanläggningar (idet följande benämnt promemorieförslaget om gemensamhetsanläggnmgar) ochfastighetsbegreppet i skatterätten, m. m. (kallas i fortsättningenpromemorieförslaget om fastighetsbegreppet) av kammarrätterna i ochGöteborg, , , (),(), lantbraksstyrdsen,lantmäteristyrelsen, , , länsstyrelsema iStockholms, , , , , ,, och , , , ,, och , realisationsvinstkommittén,bostadsskattekommit-tén. Föreningen auktoriserade revisorer, (), stadshypotekskassa. Lantbrukarnas riksförbund.Statstjänstemännens riksförbund (), . "F. d. generaldirektören . Dahlgiren, ordförande, fastighetsrådet B. och kammarrättsrådet . . sorsamfundet,, akademikers centralorganisation (),aUmänna hypoteksbank, , Sverigeshantverks- och industriorganisalion (SHIO), , , , , ochTaxeringsnämndsordförandenas riksförbund (). Lantbruksstyrelsen har tillsitt yttrande fogat utlåtanden från lantbraksnämnderna i flertalet län.Skogsstyrelsen har bifogat sammanställning över skogsvårdsstyrelsernasyttranden tUl angående skogstaxeringen. iÖstergötlands län har bifogat yttrande från den lokala skattemyndigheten iLinköping och i yttranden frän de lokalaskattemyndigheterna i , och Vetianda. allmännahypoteksbank har bifogat yttrande frän m. fl,, provinsershypoteksför-ening. Länsstyrelseni har i sitt yttrande i fråga om skogstaxeringen hänvisattUl och överlämnat ett av skogssakkunnige avgivet utiåtande.Länsstyrelsen i åberopar i fråga om skogslaxeringenskogsvårdsstyrelsens i länet avgivna yttrande tUl . Beträffandespeciella frågor vid taxeringen av skogsbrak och jordbruk hänvisarlänsstyrelsen i tUl överlämnade yttranden av skogsvårdsstyrelsenresp, lantbruksnämnden i , hänvisar isitt yttrande till ett inom Lantbrukets skattedelegation upprättat utlåtande,Samma utiåtande åberopas i huvudsak av och avSveriges skogsägareföreningars riksförbund, SR åberopar vad anfört i sittyttrande. åberopar i angivna delar ett inomNäringslivets skattedelegation upprättat utlåtande. Detta utlåtande åberoparvidare och såsom sitt yttrande.I utlåtandet av Näringslivets skattedelegation åberopas i vad gällerskogstaxeringen vad som anförts i Skogsindustriemas samarbetsutskotts nedanangivna remissyttrande. Därutöverhar remissyttranden avgetts över utredningsförslaget (SOU 1973; 4) avstatskontoret, justitiekanslem, , (),, , ,domänverket, bankinspektionen, tekniska högskolan i ,lantbrakshögskolan, skogshögskolan, i . i (LO), Samfundet förfastighetsvärdering. Skogsindustriernas samarbetsutskott, . Svenska kraftverksföreningen.Svenska , och (). Skogsmdustriemas samarbetsutskott hänvisar utom ifråga om skogs-taxeringen tiU NärmgsUvets skattedelegations utlåtande. Efterremiss har yttranden över promemorieförslaget om gemensamhetsanläggningar (DsFi 1972:11) avgetts av allmänna ombudet för mellankommunala mål, försäkringsinspektionen,företagsskattebered-ningen. Samfundet för fastighetsvärdering och TCO. TUlpromemorieförslaget har bifogats skrivelse från Hummelvretensanläggningssamfällighet angående den skatterättsliga behandlingen avgemensamhetsanläggningar. Överpromemorieförslaget om fastighetsbegreppet (Ds Fi 1973; 7) har remissyttrandenäven avgetts av kammarkollegiet, SCB, , aUmänna ombudetför meUankommunala mål, lantbrakshögskolan, företagsskatteberedningen.Skogsindustriemas samarbetsutskott, . hänvisar utom såvitt gäller frågor om skog tUl utiåtande avNäringslivets skattedelegation. Yttrande över förslaget har vidare inkommitfrån Aktiebolaget . Fastighetstaxeringensursprungliga syfte är att ta fram ett underlag för den kommunalafastighetsbeskattnmgen främst i form av laxermgs-värden på fastigheterna. Denkommunala beskattningen av fastighet är utformad som en garantiskatt. Dettainnebär att den kommun, där en fastighet är belägen, skall garanteras att fåviss skatt från fastigheten. Enligt nuvarande bestämmelse i 47 §kommunalskattelagen (1928: 370, KL) sker detta genom att till fastighetsägarensinkomster av olika slag läggs ett belopp, det s. k. garantibeloppet,motsvarande eller det s. k, repartilionstalet av fastighetenstaxeringsvärde. Vid den kommunala beskattningen avräknas emeUertid det s, k,procentavdraget från nettointäkten av fastigheten. Procentavdraget är likastort som garantibeloppet för fastigheten (45 § KL). För kommunerna innebärgarantibeskattningen en merinkomst endast om den är effektiv, vUket den är omprocentavdraget inte kan eller endast delvis kan utnyttjas samt garantibeloppethelt eller delvis kvarstår trots grandavdrag. Vidare iimebärgarantibeskattaingen att den kommun där fastighet är belägen har en garanti föratt av taxeringsvärdet av varje inom kommunen belägen skattepliktigfastighet skall inkomstbeskattas där. Fastighetstaxeringsutredningenhar gjort vissa beräkningar i vilken grad garantibeloppen kan anses varaeffektiva. Man har då funnit att effektivitetsgraden ligger vid förjordbruksfastigheter och industrifastigheter, för villor, fritidshus samthyres- och affärsfastigheter och för exploateringsfastigheter.Motsvarande beräkningar har Man har därvid kommit tUl ett i stort sett likartatresultat. Med utgångspimkt i den beräknade effektivitetsgraden samt från deskattepliktiga taxeringsvärden, som uppges i SCB;s sammanställning överslutresultatet av fastighetstaxering görfastighetstaxeringsutredningen dock utan att göra anspråk på exakthet följande uppställning, för att utvisa storleksgraden av den nuvarandeeffektiva garantibeskattningen. Dettagör vid en genomsnittlig utdebitering av . en årlig inkomst för kommunernaav ca 800 milj. kr. allmänna fastighetstaxering tordemotsvarande belopp kunna anges till ca 900 milj. kr. 2.2Användningsområden i övrigt för uppgifter från fastighetstaxeringen Uppgifterfrån fastighetstaxeringen kommer till användning för åtskU-Uga andra ändamål ängarantibeskattningen, både inom och utom beskattningens område. Förbeskattningens del kan nämnas den schablonmässiga inkomstbeskattningen av en-och tvåfamiljsfastigheter samt fastigheter, som tilUiör bostadsföreningar m.fl. Uppgifter från fastighetstaxeringen används för att ta fram underlag förbyggnadsavskrivningar och för beskattning av intäkt av skogsbruk. De har vidarebetydelse för realisationsvinstbeskattningen, för fördelning av inkomst avfaslighet mellan olika kommuner, för beräkning av förmögenhetsskatt, arvs- ochgåvoskatt, stämpelskatt och skogsvårdsavgift m. m. Ävenutanför beskattnUigen har rättsverkningar knutits till värden och andrauppgifter som fastställs vid fastighetstaxeringen. I korthet kan här nämnas endel av dessa f aU. Taxeringsvärdetsstorlek har betydelse för vissa placerings- och fon-deringsregler i bl. a.förordningen (1924: 474) med särskUda bestämmelser om anbringande av omyndigsmedel, lagen (1972: 262) om understödsföreningar, lagen (1944: 705) omaktiebolag, lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse, kommunallagen (1953:753),förordningen (1956: 629) om erkända arbetslöshetskassor, reglementet (1961:265) angående förvaltningenav fonder och reglementet (1962: 401) angåendeförvaltningen av de aUmänna försäkringskassornas fonder för den obligatoriskaoch den friviUiga sjukförsäkringen. Taxeringsvärdetsstorlek kan även ha betydelse som fördelningsgrand t. ex. i fråga om bidrag tUlvägförenmgs utgifter enligt lagen (1939; 608) om enskilda vägar och avansvarighetsbeloppet i fråga om gemensamt intecknade fastigheter enligtjordabalken (JB). Enligt förköpslagen (1967: 868) får kommuns förköpsrätt inteutövas i fråga om fastighet med mindre ägovidd än 3 000 m och med lägretaxeringsvärde än . Ipraktiken förekommer det vidare att fastighetsbelåningen anknyts tilltaxeringsvärdena även om föreskriftema därom upphävts. Även vidobligationsupplåning och som vUlkor för placering av stiftelses medel använderman ibland taxeringsvärdena som grand för beräkning av belopp, intill vUketinteckning i fastighet får godkännas som säkerhet vid utlåning eUer somtäckning för fonder. Fastighetsbeskattaingsnatur, dvs. dess karaktär av antingen jordbraksfastighet eUerannan fastighet, sådan den faststäUs vid fastighetstaxeringen, ärgrandläggande för inkomstbeskattningen av dessa fastigheter.Beskattningsnataren har också avgörande betydelse vid tiUämpningen avjordförvärvslagen (1965: 290) och jordhävdslagen (1969: 698). Inkomst avjordbruksfastighet men ej av arman fastighet är vidare pensionsgrundande ifråga om tiUäggspension enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring.Arealuppgifter som faststäUts vid fastighetstaxeringen har betydelse förmöjligheten att erhåUa särskilt övergångsbidrag och avgångsvederlag enligtkungörelsen (1967; 422) om särskilt övergångsbidrag och avgångsvederlag åtjordbrukare. Såvälstatiiga och kommunala organ som det privata näringslivet, enskUda personeroch institutioner har användning av värden och andra uppgifter, som bestämtsvid fastighetstaxeringen, både då det gäller bedömningar av självafastighetsmarknaden och klarlägganden av fastighetsbeståndets straklur förolika planeringsändamål och samhällspoli-tiska överväganden. Användbara förnyssnämnda ändamål torde även vissa nya uppgifter vara som fr. o. m. 1970 årstaxering redovisats utöver de traditionella; de sistnämnda har avsett värden,beskattningsnatur, skattepUktsförhållande, arealstorlek m. m. Antalet ifastighetsläng-dema angivna koder är i fråga om beskattningsnatur två ochskatteplikt nio. De nya uppgiftema avser ägarkategorier, för vilka anges nio koder,fastighetstyper, för vUka anges 20 koder, bebyggelseförhåUanden, för vilka femkoder markeras, m, fl. Vid1970 års allmänna fastighetstaxeruig uppgick det totala taxeringsvärdet förnågot över 2 milj. skattepliktiga taxeringsenheter till omkring 258 miljarderkr. Av det sammanlagda taxeringsvärdet föll ca 33 miljarder eller ungefär 12 %på jordbruksfastighet och i det närmaste . eller påannan fastighet. Vid1965 års allmänna fastighetstaxering var motsvarande siffror följande. Dettotala taxeringsvärdet för ca 1,8 milj. skattepliktiga taxeringsenheter uppgicktill , varav . eller avsågjordbruksfastigheterna och återstoden, ca . eller ungefär 84 %annan fastighet. För jordbruksfastigheternas del steg sålunda taxeringsvärdet27 % och för annan fastighet . Motsvarande procenttal var i fråga omhöjningarna mellan 1965 och 1970 års taxeringar resp. . Ifråga om delvärdena för de båda beskattningsnaturerna kan följande procentueUaförändringar mellan 1965 och 1970 års laxeringar framhållas. Lantbruksvärdet(jordbraksvärdet och värdet av särskilda tillgångar) uppgick tUlomkring . och hade ökats . Skogsbraksvärdet uppgick tiUnågot mer än . och hade stigit . Exploateringsvärdet(tomt- och industrivärde) var närmare 800 milj. kr. och hade höjts med75%. Markvärdetpå annan fastighet steg mellan 1965 och 1970 års taxeringar ochbyggnadsvärdet . Markvärdets andel av det totala taxeringsvärdet påannan faslighet sjönk från vid taxering tiU vid 1970 årstaxering. Vid taxering uppgick det totala markvärdet till omkring 44miljarder kr, och byggnadsvärdet tUl något . Detsammanlagda antalet skattepliktiga taxeringsenheter var något mer än 2milj. Motsvarande antal vid taxering var omkring 1,8 milj. Antaletjordbruksfastigheter, som var ungefär 351 000, minskade under perioden19651970 med ca 33 000, Antalet taxeringsenheter med beskattningsnaturenannan fastighet var över 1,7 mUj. De hade mellan åren 1965 och 1970ökat med nära 300 000, Antaletskattepliktiga taxeringsenheter av beskattningsnaturen annan fastighetfördelade sig på olika fastighetstyper enligt följande: 7 1973.1 saml. m, allmänna fastighetstaxering åligger det SCB att utföra denstatistiska bearbetningen av taxeringsmaterialel. Resultatet har redovisats förhela riket, län. A-regioner, kommunblock och kommuner. Fr, o. m, utförSCB även bearbetningar av materialet från den särskilda fastighetstaxeringen.Delta redovisas länsvis. 3 Frågor om grunder och värdering vid fastighetstaxeringen 3.1Fastighetsbegreppet Grundläggandeför fastighetstaxeringen är bestämmelser om vad som skall taxeras. Dettaregleras genom föreskrifter om vad som i skatterätten skall hänföras tillfastighet. Skatterättsligabestämmelser om fastighetsbegreppet finns främst i KL. TUl dessa bestämmelserhänvisas i förordningen (1947: 576) om statiig inkomstskatt (SI) ochförordningen (1947: 577) om statiig förmögenhetsskatt (SF). Vidare finns skatterättsligabestämmelser om fastighetsbegreppet i förordningen (1941: 416) om arvsskattoch gåvoskatt (AGF). I förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt (MF) och istämpelskatteförordningen (1964: 308) ingår regler som är avhängiga av detfastighetsbegrepp, som tillämpas inom skatterätten. Såvittgäller fastighetstaxeringen samt inkomst- och förmögenhetstaxeringen ges engrandläggande definition i 4 § tredje stycket KL. Där föreskrivs att medfastighet förstås i KL vad enligt allmän lag är att hänföra till fast egendom,liksom byggnad, även om den enligt allmän lag inte är hänförlig till fastegendom. Registrering enligt lagen (1920: 474) med vissa bestämmelser omregistrering av elektriska anläggningar samt om rätt tUl elektrisk kraft m. m.skall emellertid inte föranleda alt sålunda registrerad egendom enbart på dennagrund i beskattningsavseende hänförs till fastighet. Med allmän lag förstås härvidlagen (1895: 36 s. 1) angående vad till fast egendom är att hänföra, trots attdenna lag har upphört att gälla. Enligt1895 ärs lag är fast egendom jord på landet och i stad (1 §). Till jorden hördärpå uppförda hus, vattenverk och andra byggnader, för stadigvarande bruk ijorden anbragta ledningar och andra anläggningar, stängsel, pä rot ståendeträd och andra växter tUlika med frukt därpå, samt gödsel (2 § första stycket).Till byggnad hör fast inredning, såsom avbalkningar, ledstänger, spiltor,krubbor och annat dylikt, ledningar för uppvärmning, belysning, luftväxlingsamt vattens eller andra ämnens inledande eller bortförande, annat, som i vägg,tak eller golv är inmurat eller intimrat, samt vad som anskaffats till stadigvarandebruk för byggnaden, såsom dubbeldörrar, innanfönster, nycklar, järnspislar,järnugnar, kaminer, brandredskap m. m. (3 § första stycket),TUl fabrik eller annan byggnad som inrättats för industriell verksamhet hördessutom varje motor, maskin, kärl eller därmed jämförligt redskap, som försin användning kräver och även vilar på fast, från grunden berett underlag,liksom kraftledningar med därtill hörande inrättningar, dock med undantag avsådana ledningar som överför kraft från det allmänna ledningssystemet tillsärskild maskin som inte är att hänföra tUl fast egendom (3 § andra stycket).Även om de tillhör jordägaren, hänförs inte byggnad, stängsel, ledning ellerannan anläggning, som är avsedd för gruvdrift, till den jord varpå gruvan ärbelägen (4 § andra stycket). Såsom fast egendom anses byggnad på ofri tomt istad i förening med sådan rätt till tomten att densamma inte får återtas avägaren, så länge tomtören erläggs eller utan att lösen ges för byggnaden,vattenverk på annans grund i förening med sådan rätt till grunden, att densammainte får återtas av ägaren så länge verket uppehålls, i jordeboken upptagetfiskeri, varmed äganderätt till grunden inte är förenad, samt frälseränta (5§), Allmänkommunalskatt utgår som inkomstskatt, som beräknas på grundval avinkomst och av garantibelopp för faslighet (2 § första stycket KL), Fastighetskall taxeras (6 § 1 mom, första stycket KL), Allmän fastighetstaxering skallske (12 §), De år då allmän fastighetstaxering inte äger rumverkställs särskild fastighetstaxering, varvid i vissa fall ny taxering sker(13 § 1 mom.). Garantibeloppfastställs för skattepliktig fastighet. Skattepliktig är all inom landetbelägen fastighet med de undantag som nämns i 5 § KL (4 § första och andrastyckena). Garantibeloppet, som tas upp till beskattning inom den kommun därfastigheten är belägen, beräknas f. n. till av fastighetens taxeringsvärdeåret näst före taxeringsåret (47 § första stycket). Kommunalinkomstskatt utgår för olika inkomstslag t. ex. inkomst av jordbraksfastighetoch annan fastighet. Fastighetsbegreppet får därvid betydelse främst dåtaxeringsvärde eller delvärde utgör underlag för schablonbeskattning ellerberäkning av avskrivningsunderlag (jfr bl. 24 § 2 och 3 mom. samt punkt 3sjunde stycket av anvisningarna till 22 § KL). Även vidreaUsationsvinstbeskattnmgen används ibland taxeringsvärdet somberäkningsunderlag (se anvisningama till 36 §). Vidtaxeringen lill statiig inkomstskatt sker inkomstberäkningen i berördahänseende efter i princip samma regler som vid taxeringen till kommunalinkomstskatt (2 § första stycket och 3 § SI). Pågrund av 3 § första stycket SI tUlämpas fastighetsbegreppet enligt 4 § tredjestycket KL vid taxering till statlig inkomstskatt. Även för förmögenhetsskattentillämpas fastighetsbegreppet enligt 4 § tredje stycket KL (1 § tredje stycketSF). utgörsav värdet av de tillgångar, bl. a. fastighet, som anges i 3 § 1 mom. SF minskatmed skulderna. Fastighet tas i princip upp tiU taxeringsvärde som gällde förden vid utgången av beskattningsåret (4 § andra stycket SF). Beträffandearvs- och gåvoskatten finns bestämmelser om innebörden av uttrycket fastegendom i 20 § tredje stycket AGF. Där föreskrivs att såsom fast egendomenligt AGF anses vad som är fast egendom enligt lag angående vad tillfast egendom är att hänföra, trots att denna lag har upphört att gälla. Vidtillämpningen av värderingsbestämmelserna i 2127 §§ AGF skall byggnad dockalltid anses som fast egendom. Skatteplikttill mervärdeskatt föreligger enligt MF i regel för vara. Till vara hänförs bl.a. ej mark eller byggnad (7 § MF). Byggnad, som utgör lagertillgång ibyggnadsrörelse, är emellertid enligt 9 § MF skattepliktig till mervärdeskatt.Fastighet enligt 4 § KL utgör inte vara. som inmonterats i fastigheträknas som tillbehör till fastigheten (första stycket av anvisningama till 7 §MF). Fast maskin och annat inventarium som hör till byggnad och som enligtpunkt 5 av anvisningarna till 10 § KL åsätts särskUt maskinvärde anses alltidsom vara enligt MF. Ä andra sidan räknas alltid ledning för överföring av elektriskkraft, värme, gas, vatten eller annan produkt, för teleförbindelse eller förjämförligt ändamål som fastighet när ledningen inte ingår i fast maskin, som äratt anse som vara, eller i annat inventarium (andra stycket av anvisningarnatill 7 § MF). Stämpelskattenligt stämpelskatteförordningen erläggs för bl. a. förvärv av fast egendom.Någon definition av vad som avses med fast egendom finns inte i förordningen.Som värde av fast egendom gäller taxeringsvärdet året närmast före det år dålagfart söks. Vid köp, där köpeskUlingen överstiger detta taxeringsvärde, skallegendomens värde anses motsvara köpeskillingen (8 § 1 mom. första stycket).Under vissa förhållanden skall särskild värdering ske (8 § 1 mom, tredjestycket), 1895års lag angående vad till fast egendom är att hänföra har upphört att gälladen .