prop · FW03135 · 1973-12-31 00:00:00 — Eftersom inga andra utgångspunkter funnits än nuvarandeorganisation och befälsordning m. m., har studien utgått från dessa.Utredningen har därvid undersökt åtta garnisonsorter och funnit att fyra avdessa tycks ha bättre förutsättningar än de övriga, nämligen , ,och . Kostnaderna för de fyra lokaliseringsalternativen beräknasvid förläggning i till 16 milj. kr., i till 19 milj. kr., iLinköping till 17 milj. kr. och i till 19 milj. kr. Därjämte räknarutredningen med vissa kostnader vid förband i resp. förläggningsorter. Motdessa kostnader har utredningen slällt kostnaderna för att genomföra nugällande planer för investeringar och större islåndsättningar vid AKS. Dessaberäknas uppgå lill omkring 17 milj. kr. (i nuvärde omkring 13 milj. Denfaktiska kostnaden för att rusta upp nuvarande lokaler skulle således,framhåller utredningen, överslagsmässigt bli Uka stor som en nybyggnad för AKS. EnUgt utredningens uppfattning är del angeläget all manväljer en sådan lokalisering av AKS och övriga miUtära skolor att dessa kan bUkvar i de valda garnisonsorterna . Detta befrämjar rekrytering avsåväl elever som lärare och ger fasthet åt befälsutbUdningen. Utredningen anser vidare all man bör sträva efter alt ihögre grad än nu söka samla flera skolor till samma garnisonsort, om delta är möjUgtmed hänsyn till utbildningskraven och särskUl om kostnaderna för investeringardärigenom kan hållas nere. Utredningen har därför vidgat sina undersökningar altgälla även alternativ som innebär att AKS samlokaliseras med andra skolor. 1samband med övervägandena om lokaUsering av InfKAS, KavKAS och pansarlruppskolornahar utredningen bl. a. granskat möjligheterna att förlägga även AKS tUlSkövde, ett förläggningsalternativ som utredningen såsom framgår avredogörelsen i det föregående har övervägt också i annat sammanhang. Beträffande FGS framhåUer utredningen all utbyggnaden avakademiska sjukhuset inte direkt berör gymnasieskolans mark men att skolans verksamhet påverkas av de åtgärder som vidtas rörande AKS.FGS utnyttjar nämligen AKS:s malinrätlning och elevmalsal. När AKS flyttar,uppstår också problem i fråga om ledning av personalvård, viss utbUdning ochandra uppgifter inom FGS som åvilar chefen för . Utredningenkan emellertid inte förorda alt beslut nu fattas att flytta FGS från Uppsala.Den anser att tUlräckUgt underlag inle finns för att avgöra om skolan på siktskall behåUas eller läggas ned. Bedömningen påverkas främst av frågorna om denframtida befälsordningen och den civila vuxenutbUdningens fortsatta utveckling.Utredningen anser vidare att kostnaderna för att flytta skolan kan bU betydandeoch alt särskilda åtgärder behöver vidtas för all under ett begränsat antal ärdriva skolan med erforderlig effekt, även om AKS skulle omlokaUseras innanslutlig ställning har kunnat las till FGS:s framtid. Chefen för armén har för utredningen framhåUit som angelägelalt S 1 med StabSbS får stanna kvar i lill minst omkring år 1990.Utredningen konstaterar att regementet inle med säkerhet kan behållas i Uppsalalängre än möjligen tiU slutet av 1980-talel, men att inga säkra prognoser kanges för tiden därefter. Med anledning därav har utredningen undersökt delframtida behovet av investeringar och större islåndsättningar vid S 1 medanslutna skolor. För den närmaste beräknas dessa uppgå lill över25 milj. kr. i faktiska kostnader. För /78 -1981/82 har deuppskattats till 31 milj. kr. Planerat och bedömt behov av investeringar ochstörre islåndsättningar under uppgår lill ca 95 mUj. i faktisktvärde, vilket i nuvärde motsvarar 55 mUj. Utredningen anser all det inle ärförsvarligt att genomföra sä omfattande upprustnings-åtgärder för att behålla S1 med anslutna skolor i . Mot denna bakgrund har utredningen inhämtat uppgifter ommöjligheterna alt minska investerings- och iståndsältningskostnaderna vid S 1för den närmaste och fördela om en del av kostnaderna till tidenefler 20-årsperiodens slut. Det har därvid visat sig att vissa byggnadsobjeklUll ett sammanlagt belopp av 19,5 milj. kr. som i och för sig är önskvärda meninte oundgängligen nödvändiga t. v. kan uteslutas från planerna. Till dessaobjekt hör bl. a. kaserner, bibhotek, marketenteri och en ny malinrätlning.Enligt utredningens mening bör besparingar inle drabba objekt som har så storbetydelse för personalen som dessa. Det är därför enligt utredningensuppfattning nödvändigt att genomföra de angivna renoveringarna ochnybyggnaderna, om S 1 behåUs i . Utredningen har kommit till den uppfattningen alt delskulle vara lill fördel för samhällsplaneringen i såledesäven för den militära delen av samhället om osäkerheten i fråga om tidpunktenför S 1 :s omlokalisering undanröjdes. Endast härigenom kan planeringen bU tillräckUgtfast och förutseende och därmed också ekonomiskt fördelaktig. Utredningenanser därför att beslut bör fallas om att S 1 med anslutnaskolor flyttas från nuvarande etablissement i . De storainvesteringarna kan i huvudsak undvikas om flytt- ningen genomförs snart. En flyttning kan därför bU aktuellredan innan den framtvingas av anspråken på regementets mark. Tidpunkten förflyttningen kan behöva avvägas så att den anpassas tiU de förändringar avfredsorganisationen som kan aktualiseras av andra skäl. Utredningen anser att det kan vara till nackdel främst förden anställda personalen men också för kommun, om S 1 med anslutnaskolor flyttas från . Det bör dock observeras,-framhåller utredningen,att den utbyggnad av akademiska sjukhuset som förutsätts enUgl generalplan försjukhuset kommer att medföra all antalet anställda vid sjukhuset fram till år1985 kommer att öka med 1 600 personer, vilket innebär ell betydande tillskottav arbetstillfällen i kommun. beräknas ' haca 4 200 anställda, vartUI kommer 1 000I 500 studerande och elever i praktiskverksamhet vid sjukhuset. Som framgår av redogörelsen i del föregående föreslårutredningen att utbildningen av pansarförband vid P 1 upphör, alt utbUdningenvid regementet får en annan inriktning och att PKAS i samband därmed flyttas.Enligt utredningens mening bör beslul fattas om att inrikta verksamheten vid P1 mol en lösning som innebär att S 1 med anslutna skolor tidigt omlokaUserastill P 1 :s elabUssemenl i . Utredningen bedömer att ulbildningsbetingelsernai skuhe bli mycket goda för S I. Denna omlokahsering förutsätter alt P1 :s grundutbildnings-kontingent i stället utbildas vid andra förband.Utredningen har räknat med all kontingenten fördelas på (1 1 ).ochP 10. Utredningen framhåller i detta sammanhang all en flyttningav S I från lUl P 1 :s etablissement skulle vara fördelaktigare än en omlokaliseringtill ort på längre avstånd från , främst med hänsyn lill den anställdapersonalen. Avståndet mellan och är endast ochmöjligheterna för de anställda att pendla mellan och är stora. Utredningen har även övervägt lokaliseringen av KavKAS.Den har därvid kommit till den slutsatsen alt skolan bör flyttas lill Skövdeoch ingå i den skolenhet utredningen föreslår skall inrättas där. Utredningen föreslår att de kasernetabUssemenl till yUka S1 och AKS i är förlagda avvecklas. Enligt utredningens förslag bör vidare P 1 i Enköpingavvecklas och S 1 flyttas lill det därigenom lediga kasernetabUssementet iEnköping. AKS föreslås bU omlokaliserad från till Skövde.Vidare föreslår utredningen att PKAS flyttas från till eUerRevinge. För den utredningens beräkningar tar sikte påblir driftkostnaderna per är 10 milj. kr. och de totala faktiska kostnaderna225 milj. kr. (i nuvärde 70,milj. lägre än om organisationsändringen i denhär berörda delen inte genomförs. Beträffande den personal som berörs av omorganisationernaframhåller utredningen all särskilda åtgärder bör vidtas för attunderlätta de omplaceringar som blir en följd av utredningens förslag.Utredningen erinrar i detla sammanhang om det principavtal om vissa frågorrörande arbetsmUjön och anställningstryggheten (trygghetsavtalet) som den 30oktober 1972 har slutils meUan och personalorganisationerna. Ätgärder för all underlätta bostadsanskaffning och gesysselsättning åt familjemedlemmar är också enligt utredningens uppfattningmycket angelägna. Utredningen understryker att det är betydelsefullt attutrymme skapas för de investeringar som behövs för de förslagna omlokaliseringama.Detta är en förutsällning för att kunna minska kostnaderna för fredsorganisalionen. Vid förband som skall dras in bör enligt utredningensuppfattning inga större investeringar eller islåndsättningar genomföras. Medelsom har planerats för detta ändamål bör i första hand fördelas om tillinvesteringar som bedöms ge stora rationaliseringsvinster. SärskUtgäller detta medel som har beräknats för nuvarande programplaneperiod. Ävenmycket överslagsmässiga beräkningar visar emellertid att ytterligare medelkommer att behövas. Utredningenframhåller att värdet av friställda tillgångar i mark och byggnader börtillgodoräknas försvaret som finansiell tillgång vid nyinvesteringar.Utredningen erinrar om all gällande bestämmelser om bokföring av för fast egendom som staten säljer inte medger attköpeskillingen direkt används för nyinvesteringar. För att försvaret skall fåtillgodoräkna sig dessa belopp föreslår utredningen följande. De influtnaköpeskillingarna inlevereras och bokförs enUgt gäUande bestämmelser. En rörligkredit anlitas för behövliga investeringar i den mån inte andra medel kandisponeras. Äterbetalningsskyldigheten för försvaret beträffande den rörligakrediten minskas med belopp motsvarande vad som inflyter vid försäljningar.Krediten täcks alltså i denna del av medel utanför försvarets ram. Deltaförfaringssätt stämmer i princip överens med del system som hartillämpats när staten för att tillgodose annat samhälleUgt behov säljer fastegendom som disponeras av försvaret. Behöver kompensationsmark förvärvas ellerny byggnad uppföras i samband med sådana försäljningar brukar erforderligamedel anvisas utanför försvarels ram upp till ell belopp som motsvarar deninflutna köpeskillingen. På motsvarande sätt bör försvaret få tillgodoräknasig värdet av fast egendom, som frigörs genom de nu föreslagna rationaUseringarnamen behålls i statlig ägo för alt användas för verksamhet utanför försvaret. Del är enligt utredningens mening inte nu möjligt att uppskattade belopp som bör täckas av den rörliga krediten, eftersom beloppen blirberoende av omfördelning av normala investeringsmedel och tidpunkter förbyggnadsverksamhet m. m. Utredningen vUl emellertid peka på all de föreslagnaorganisationsförändringarna motiverar alt den rörliga krediten får tas ianspråk så snart den behövs. Utredningen erinrar i detta sammanhang också om allriksdagens försvarsutskott med instämmande av (FöU 1972:17, rskr1972:231) har uttalat, att särskilda åtgärder kan behöva vidtas för attunderlätta den rationaliseringsverksamhet som pågår och planeras. I första handbör det enligt utskottels mening övervägas all tillhandahålla en rörlig kreditför sådana investeringar som är kapitalkrävande men ger godrationaliseringseffekt. De allmänna faktorer som utredningen har haft lillutgångspunkt för sina överväganden har i varierande grad berörts avremissinstanserna. Expertgruppen för regional utredningsverksamhet har bl. a.funnit del angeläget att både samhällsekonomiska och sektorekonomiska synpunkterläggs tUl grund för beslul om lokalisering av arméförband. Vid beslut om lokaliseringav militära förband är det, anser expertgruppen, främst två förhållanden sombör diskuteras, nämligen vilken militär struktur som ger lägsta kostnader vidviss beredskapsnivå och vilka effekter lokaliseringen får på den regionalastrukturen. Den första punkten gäller problemen att skapa en effektivorganisation inom försvaret. En sådan organisation anser expertgruppen byggsupp på sektorekonomiska bedömningar som ofta slår i konflikt med sådana övervägningarsom tar hänsyn till enskilda individers vinster och förluster. Den andrapunkten avser samhällsekonomiska utvärderingar av förändringar i den militärasektorns lokalisering. Enligt expertgruppens uppfattning är utredningenskalkyler av sektorekonomisk art. Dessa skulle med fördel, menar gruppen, kunnakombineras med information om bl. a. förbandens köp av varor och tjänster föratt underlätta de samhällsekonomiska bedömningarna. De operativa faktorerna berörs av bl. a. överbefälhavaren,chefen för armén och värnpliktsverkel. De konstaterar att snabb och säkermobilisering åstadkoms genom att mobUisering och utbildning sker där devärnpliktiga bor. Utredningen tillämpar enligt arméchefen av regionalpoliliskaskäl principen att lägga ned förband i befolkningsrika områden och tillföra befolkningssvagareområden en utökad ulbUdnings-kapacitet. förutsätter den attmobiliseringsgrupperingen står kvar opåverkad av förslaget. Genom att flyttautbildningsförband uppslår ett bristande samband mellan rekryteringsområden ochulbUdningsorter. Detta medför enligt arméchefen och värnpliktsverket att både mobUise-ringsberedskapenoch de värnpliktssociala förhållandena försämras vUket medför risk för mindrerationell utbUdningsverksamhet. Utredningen har enligt arméchefen i detlaavseende hell bortsett från sambandet krigsorganisationfredsorganisalion ochde konsekvenser som en tillämpning av principen innebär för ett antal värnpliktiga med angelägna skäl att utbildas nära hemorten. Man har inte heller enligtarméchefen behandlat den oundvikliga effektsänkningen för arméns krigs- ochfredsorganisation. Flera remissinstanser däribland överbefälhavaren, statenspersonalnämnd, TCO-S oeh SR anser att personalfrågorna inte har blivitfullständigt belysta i utredningens förslag. Överbefälhavaren framhåller attmycket starka effektivitetsskäl måste föreligga för att motivera de allvarligapåfrestningar som uppslår för de anställda när ett förband läggs ned ellerflyttas. Enligt TCO-S:s uppfattning har utredningen behandlat konsekvenserna avutredningsförslaget för de anställda på ett sätl som är nära nog kränkande fördessa. Utredningen har inte lagt fram några konkreta förslag tUl åtgärder föratt lösa dessa synnerligen viktiga frågor. Den har konsekvent undvikit attstudera den verkliga innebörden i sitt förslag för den anställda personalen ochendast uttryckt konsekvenserna för den enskUde i visst belopp per anställd. SRframför liknande synpunkter och framhåller att utredningen i stort har räknatpersonalen som man räknar kronor. De problem som kan uppstå för personalenskjuts enligt SR hell på framliden. Överbefälhavaren räknar med alt värdefullpersonal kommer att söka sig annat arbete vilket vållar stora kostnader ocheffektförluster som del tar lång lid all övervinna. Denna risk anseröverbefälhavaren vara särskilt framträdande beträffande speciallruppsla-genspersonal. Även TCO-S framhåller alt utredningen inte tillräckligt har beaktatproblemet med personalavgångar och svårigheterna att rekrytera och behålla välutbUdadpersonal vid de förband som föreslås läggas ned eller flyttas. Liknandesynpunkter framförs av statens personalnämnd. Överbefälhavaren, försvarets personalnämnd,, statens personalnämnd, TCO-S, SR och LO understrykerdet slora behovet av personalvårdande oeh personaladministrativa insatser. Idelta sammanhang påpekas att de ekonomiska villkor som kan komma att gälla förde anställda vid omorganisation måste fastställas i så god tid att personalenkan ta hänsyn till dessa när den skall bedöma sin fortsatta anställning inomförsvaret. erinrar om alt nämnden ochöverbefälhavaren har anbefallt en serie åtgärder för att underlättaomplacering och personalminskningar inom försvaret. Principerna bör enUgtnämndens uppfattning tillämpas även vid den nu föreslagna omorganisationen. Isamband med eventuell nedläggning eller omlokalisering av förband bör,framhåller TCO-S och SR, den personal som så önskar beviljas förmånligaavgångsvillkor genom årlig ersättning eller förtidspensionering. Eftersomsyftet med förändringarna är att minska kostnaderna anser däremot statenspersonalnämnd alt det är angelägel all genomföra personalminskningar utan all tiUgripaförtidsavgångar med åriig ersättning annat än i aUdeles speciellaundantagsfall. Hilillsvarande ordning inom försvaret i detta avseende bördärför enligt nämnden inte Ugga till grund för planeringen, LO säger sig kunnatillstyrka en flyttning endast om sådana åtgärder sätts in från samhällets sidaall flyttningen kan ske ulan negativa sociala eller ekonomiska effekter för de anställda. betydelsen av att personalen fortlöpande hålls orienteradom och bereds tillfälle att aktivt la del i detaljplaneringen och genomförandetav eventuella flyttningar. Nuvarande förhållanden är, framhåller LO, inte helt tillfredsstäUandeoch förorsakar onödig irritation oeh misstro mot ansvariga myndigheter. Del är enligt statens personalnämnd angeläget alt enfullständig personaladrainistrativ planering görs innanorganisationsförändringar genomförs. Denna verksamhet bör enligt nämnden inteses som enbari en angelägenhet för försvaret. samlade personaladministrativaresurser bör utnyttjas redan från början. Detta innebär att statenspersonalnämnd bör delta redan i del förberedande planeringsarbetet och i den personaladministrativaplaneringen saml biträda berörda myndigheter i personaladministrativa frågor. , statens personalnämnd, SR ocharbetsmarknadsstyrelsen framhåller att betydande sysselsättningsproblem kommeratt uppstå för de anställdas familjemedlemmar på den nya orten.Arbetsmarknadsstyrelsen delar utredningens uppfattning om betydelsen av attomställningsproblemen för berörda arbetstagare och deras familjemedlemmar kanlösas på ett tillfredsställande sätt. Styrelsen förutsätter därför att närakontakter upprätthålls med arbetsmarknadsverket bl. a. för att man skall kunnabedöma om särskilda arbetsmarknadspoUtiska åtgärder måste tillgripas i dettasyfte. Bostadsproblemen i samband med omorganisationenunderstryks bl. a. av statens personalnämnd och SR som anser all utredningeninte tillräckligt har berört frågor som hänger samman med avveckling ochanskaffning av bosläder. Enligt personalnämnden måste bostadsfrågorna beaktastidigt och behandlas efler samma principer som tUlämpas för den pågående omlokaliseringenav viss statlig verksamhet. Detla innebär bl. a. att de anställda bör gesmöjlighet lUl medinflytande. Flera av remissinstanserna uppehåUer sig vid avvägningenmellan militära och civila intressen. Överbefälhavaren erinrar om attutredningen har utgått från förhållandena i orter där mUitära förband bedömsvara utsatta för ett tryck från andra samhällssektorer. Han biträder tanken påatt en avvägning i dessa fall måste ske mellan de olika samhällsintressena.Överbefälhavaren understryker vidare att det är viktigt alt de militäraförbanden ges goda förutsättningar för sin verksamhet så att denna blireffektiv. Bland de mest väsentliga nämner han tillgången på mark förverksamheten. Endast om del finns myckel starka och klart dokumenterade skälbör enligt överbefälhavaren mark som utnyttjas för militär verksamhet förasöver till annat ändamål. Även chefen för armén anser att fredsorganisaloriskaförändringar bör genomföras bl, a. när kraven från andra samhällssektorer påatt få ta över kasernetablissement och försvarels mark i övrigt är särskUt slora.Beträffande de orter som utredningen berör finner han emellertid att sådanakrav föreligger endast mol AKS i . framhåller alt förändringar i försvarelsfredsorganisation måste samordnas inom ramen för en regional oeh kommunalfysisk Expertgruppen för regional utredningsverksamhet erinrar omatt har fattat beslut om grunderna för uppbyggnaden av enrobust regional struktur. I detta beslul ges strävandena att bygga upp ortersom kan tjäna som konkurrenskraftiga alternativ till storstäderna en centralplats. Utlokalisering av statlig verksamhet skall enligt expertgruppen ses somett led i dessa strävanden. Gruppen finner del naturligt att också mUitäraförband utlokaliseras från storstäderna. Även i länfinner del mol denna bakgrund-naturligt att utredningens förslag i så hög gradär präglat av regionalpolitiska bedömningar. De relativt centralt belägna mUitära områdena och skolornai storstadsområdena borde enligt statens planverk avvecklas vid en lidpunktsom är anpassad till kommunens utbyggnad i övrigt. Beträffande förband och utbildningsanstallerutanför storstäderna anser verket alt de ekonomiska, mUjömässiga och socialakonsekvenserna behöver studeras närmare av berörda kommuner inom ramen för enlångsiktig översiktsplanering. a. gäller det enhgt planverket att hitta enlämplig dimensionering och utformning av arméförbanden inom resp. ort så att stömingari miljön kan undvikas. Verket erinrar om all föreslagna förändringar endastberör arméförband men alt flera av de berörda orterna kan bli aktuella också iförsvarets fredsorganisalionsulrednings kommande förslag. i län anför att mUitära förband och ulbUdningsanstallerhar en myckel stor betydelse för arbetsmarknaden och ekonomin inom de orterdär de är belägna. Verksamheterna ger enligt oftastsysselsättning ål ett slort antal människor - såväl mUilär som civUanställdpersonal - och arbetsplatserna kan också ge relativt differentierade arbeten.Från kommunalekonomisk synpunkt är skatteinkomsterna från den fast anstäUdapersonalen betydelsefulla men även köpkraften hos dem som utbildas anserlänsstyrelsen kunna ge indirekta inkomster lill värdkommunen. Chefen för arménanser däremot att fredsorganisationen inte får styras av arbetsmarknads- och lokaliseringspolitiskafaktorer, eftersom dessa är konjunkturberoende och relativt snabbt kanförändras. Han framhåller att det måste vara möjligt alt inom ramen för dentotala samhällsplaneringen vidla lämpligare och ekonomiskt mer lönsamma regionalpoliliskastödåtgärder än att avveckla eller omlokalisera mUitära förband. Försvarets ralionaliseringsinstilutframhåller att del vid överväganden om förbands och skolors lokalisering ärnaturligt att främst beakta militära aspekter. Samhällsekonomiska avvägningarkan emellertid enligt institutet medföra alt regionalpoliliska skäl ytterstmåste tillåtas påverka ett val mellan olika lokaliseringsaller-naliv.Institutet framhåller dock all militära förband och skolor torde vara mindrelämpade som lokaliseringsobjekl därför att de ställer väsentligt högre krav påinvesteringar i byggnader m.m. än vad exempelvis ämbetsverk eller industriergör. Utredningens regionalpolitiska bedömning kan enligt institutet anses haskett ur ett alltför snävt perspektiv. TCO-S anser alt hänsynen till regionalpoliliskaförhållanden nästan hell dominerar varje utrednings analys och förslag.Organisationen hävdar att den awägning mellan civUa och mUitära intressen somutredningen har avsett i stället har kommit att bli en avvägning mellan olikakommuners intressen och behov av militära förband eller utbildningsanstalter. Chefen förarmén, värnpliktsverket, TCO-S och SR granskar utredningens behandling av de värnpliklssocialaproblemen. Chefen för armén saknar en närmare karlläggning av dessa problem.Värnpliktsverket anser att utredningens förslag förstärker nuvarande olägenhetermed att åtskilliga tusen värnpliktiga får sin grundutbildning långt frånbostadsorten. Detta berör enligt värnpliktsverkel främst värnpliktiga frånstorstadsområdena östra , och i viss mån Malmöområdel.Enligt värnpliklsverkets uppfattning bör man i stället försöka begränsa dennaomfördelning av värnpliktiga- under deras grundutbUdning. Enligt TCO-S har denvärnpliktssociala aspeklen inte alls påverkat utredningens ställningstagandetrots att utredningen anser att denna är av stor vikt. Principer för ekonomiska kalkyler Chefen för armén, fortifikationsförvallningen, ochförsvarels rationaliseringsinstitut har ingående granskal utredningenskalkyler. Anmärkningar har därvid riktals mot utredningens ingångsvärden.Invändningar har också gjorts mot den kalkylmetod som utredningen har använt.Överbefälhavaren konstaterar all utredningens kalkyler inte har övertygat honomom lönsamheten i de framlagda förslagen. Han saknar också i utredningsförslagetunderlag för all bedöma när medel behövs och om dessa kan sättas av vid önskadtidpunkt. Utredningens överväganden och förslag