prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Detta belopp innehåller inte någon återhämtning av densänkning av underhållsstandarden som kan bli följden av bidragsbegränsningen år1972. Till bidragsbeloppet skall läggas administrationskostnaderna, som efteren omfördelning mellan drift och byggande, beräknas till . framhåller i sammanhanget att en eventuellt ökaddriftkostnad till följd av väsentliga förändringar i väghåUningen kan påkallaen jämkning av de för fastställda driftkostnaderna. hemställer attadministrationsposten under detta anslag, i likhet med administrationspostenunder anslaget för bidrag tUl det kommunala byggandet, skall anvisas förkalenderår tUl skillnad mot f. n. budgetår. Detta medför enligt verket betydandeadministrativa förenklingar för den totala kommunala bidragsgivningen. För atttäcka medelsbehovet för tiden 1 juli31december 1974 behövs en engångsuppräkning med . Därtill hemställer attbidragsdelen av driftanslaget bör anvisas för framförliggande kalenderår ochinte som f. n. innevarande kalenderår. Det är nämligen enligt verket av storbetydelse för planeringsarbetet för såväl som olika väghållare attkänna tUl den ekonomiska ramen före den aktuella verksamhetsperioden.För att /74 erhåUa medel för krävs enengångsuppräkning avseende bidragsdelen med 166 milj. kr. Bidragtill byggande av kommunala vägar och gator Detta anslag är ett kalenderårsanslag ochavser framförllggande kalenderår. äskande avser således . Under anslagetredovisas bidragsgivningen till byggande av allmänna vägar och gator som är nödvändiga för denallmänna samfärdseln i kommuner som är väghållare samt tUl byggande avtunnelbanor. Målet för programmet är att medverka vid den utbyggnad avkommunernas trafikledssystem som erfordras för att tillgodose såväl de individuellasom kollektiva trafikbehoven. Förfördelning av bidrageri fastställer en fördelningsplan 4 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 8 50 , som förnyas . Ny fördelningsplan har upprättats under år1972 och avser femårsperioden 19731977. Från anslaget lämnas bidrag avkostnad för bidragsberättigade byggnadsföretag, dvs. till byggande av väg ochtUl byggande av gata mot vilken enligt gällande stadsplan utfart eller annanutgång frän tomt eller annan fastighet inte fär anordnas. Dessutom utgär bidragmed till utförande av större konstarbete eller trafikanordning som ingår igata. Till annat bidragsberättigat gatubyggnadsarbete utgär bidrag med 85 %.Bidrag av kostnaderna för byggande av tunnelbanor kan under vissaföratsättningar också utgå från anslaget. Bidrag utgår i mån av tillgång pämedel. Kommunerna och () har under är 1971 gjort en behovsinventering avseende åren 19731985 ochframlagt förslag tUl långtidsplan för åren 19731982. De av kommunerna och SLL redovisade behovenoch de därpå grundade långtidsplanerna omfattar principiellt de trafikleder somingår eller skall ingå i huvudtrafiksystem enligt generalplan, dispositionsplaneller trafikledsplan. Detta innebär att behovs- och långtidsplaner innefattarfjärrleder, primärleder, viktigare sekundärleder samit tunnel-och stadsbanor. I kommunernas och SLL:s behovsplaner haranmälts objekt till en sammanlagd byggnadsvolym av ca 9 600 milj. kr. Vid den granskning av ingivnabehovsplaner, som gjorts inom , har beloppet reducerats tUl 6 150milj. Kommunernas och SLL:s förslag tUllångtidsplan för åren 1973 1982 omfattar totalt 7 600 milj. kr. På grund av statsmakternas uttaladeekonomiska restriktivitet har intagit en synnerligen stram hållningdå verkets preliminära längtidsplan för åren 19731982 upprättats. Vägverkethar utgått ifrån den för fastställda medelstilldelningen på 329,3 milj.kr. exkl. administrationskostnader och därefter en årlig anslagsökning pä 4 %.Ökning har gjorts i steg varf tredje är vilket bedömts lämpligt med hänsyntill den återkommande omprövningen av fördelningsplanen. Den på detta sätt uppgjorda preliminäralångtidsplanen ger en anslagsram på totalt 3 960 milj. kr.,vUket med den kommunala andelen motsvarar en byggnadsvolym på 4 200 milj. kr.Då kommunernas och SLL:s längtidsplanupptar 7 600 mUj. skulle en medelstilldelning enligt vägverketslängtidsplan innebära bidrag tUl endast drygt halva det belopp, som krävs förde av kommunerna presenterade objekten. Inom den ram på 3 960 milj. kr. som sattsför preliminära långtidsplan har verket gjort enangelägenhetsprövning av de anmälda objekten efter i princip de grunder somtillämpas dä fördelningsplan upp- rättas.Äv det totala beloppet pä 3 960 milj. kr. faller på ,inkl. SLL, på och på . Fördelningen av medel eiUigt preliminära långtidsplanframgår av följande sammanställning. de leder och huvud- Enligt direktiv för fördelningsplanen föråren 19731977 skall derma upprättas frän förutsättningen av en nominelltoförändrad ärlig bidragsnivå. I enlighet härmed blir beloppet för år 1974således detsamma som för eller 329,3 milj. kr. Programnivä A ochverksamhetsalternativ I och IIansluter till detta belopp,avrundat till 330 milj. kr., vilket innebär en reell sänkning av bidragetjämfört med är 1973 med . innebär dennaanslagstilldelning att av de anmälda behoven kan tUlgodoses. Enligt verksamhetsalternativ III, sommotsvarar programnivä B, ökar bidraget med 20 milj. kr. Detta betyder en reeUtoförändrad nivå jämfört med . Det är enligt angelägetatt en neddragning från denna nivå inte sker. erinrar om att trafikarbetet itätortsområdena ökar långt utöver vad som är betingat av befolkningstillväxten.Detta sammanhänger bl. a. med den pågående utglesningen avfolkmängden 1 de centrala distrikten meden samtidig befolkningstUlväxt i de yttre delarna av tätorten. Dennaomlokalisering av bostäder, industri, detalj-och partihandel leder till ökadetransportbehov. En hejdad befolkningstillväxt i de större tätorterna ledersåledes inte till minskade krav på utbyggnad av trafikleder. Till de nämnda beloppen skall isamtliga alternativ läggas 3,6 milj. kr. för administration avbidragsgivningen. Prop.1973:1 Bilaga 8 52 Bidragtill drift av enskilda vägar m. m. Anslaget är ett kalenderårsanslag, därbidragsdelen avser innevarande kalenderår. äskande avser såledesbeträffande bidragsdelen och beträffande administrationsdelen är 1974.Frän anslaget utgår statsbidrag till det enskilda vägnätets driftkostnader.Bidragen utbetalas i efterskott. Bidragsgiviungenbaserar sig på vart femte är återkommande driftkostnadsberäkningar som utförsav vägförvaltningarna. Dessa beräkningar sker med utgångspunkt från avvägverket framräknade standardvärden och av väghällarna lämnade uppgifter. Denberäknade totala driftkostnaden omfattar såväl barmarksunderhåll somvinterväghållning. Från anslaget utgär även bidrag tiU iståndsättningsarbetensom anses nödvändiga från framkomlighets- och trafiksäkerhetssynpunkt. Bidraglämnas i män av tillgäng pä medel i normalfallet och om synnerligaskäl föreligger av beräknad bidragsgrundande kostnad. Bidrag kan ävenutgå till anskaffning av maskiner och redskap för vägunderhållet samt tillkostnader för viss passbåtstrafik m. m. Uppföljningenav att statsbidragsvägarna hålls i ett tillfredsställande skick sker genomårlig besiktning av vägarna. Denna besiktning utnyttjas även i stor omfattningför konsultationer. Väghällarna önskar bl. a. råd och anvisningar i fråga omväghållningen. Denna rådgivning, som utgör en del av administrationen, harstor betydelse för ett rationellt vägunderhåll och bidrar tUl attunderhällskostnaderna kan hållas på rimlig nivå. Underår 1971 har en inventering och standardbedömning av det enskildastatsbidragsvägnätet slutförts. Medelsbehovet under tioårsperioden 19721981för iståndsättning av vägar som uppbär statsbidrag och bedömda tiUkommandevägar uppgår enligt inventeringen till ca 200 mUj. eller ca 20 milj. kr.per år. Den totala längden av de enskUda vägar vartill statsbidrag anses böramedgivas uppgår tiU , vilket innebär ettårligt tillskott av väg. För iståndsättning av dessa vägarerfordras ett bidrag på ca 3 milj. kr. per är och för underhäll ca 1,5 mUj. Den1 fanns inneliggande drygt 900 ansökningar om statsbidrag, vUketmotsvarar en väglängd av , vilka på grund av medelssituationenmåste, förklaras vilande trots att de formellt är berättigade tUl bidrag. Föriståndsättning av dessa åtgår ett bidrag på 6 milj. kr. och för underhåll 3milj. Vägverketsförslag för /74 () enligt programnivå A, somenligt verket utgör, ett minimialternativ, framgår av följande sammanställning. Prop.1973:1 Bilaga 8 53 1 000-tal kr. Bidrag till barmarks- och vinterväghåUning 59 700 Bidrag till redskapsanskaffning O Bidrag till särskilda kommunikationsändaraål 1 000 Bidrag till iståndsättningsarbeten 7 000 Av totalbeloppet utgör 4,1 milj. kr.kompensation för pris- och löneomräkning. Härutöver lämnar programnivä Autrymme för nyintagning av enskilda vägar, vilket motsvarar underett år inkommande ansökningar. Till särskilda kommunikationsändamål kan 1milj. lämnas i bidrag. Bidrag tUl mycket angelägna iståndsättningsarbetenutöver nyintagna vägar skulle kunna medges med 4 milj. kr. Det inventeradebehovet av iståndsättningsarbeten uppgår som nämnts tUl ca 200 milj. kr.Med en insats enligt denna nivå skulle målet nås eller ca 35 %av behoven vara täckta . Om det förutsätts att samtliga vilande ochunder året inkommande ansökningar beviljas vad avser såväl underhålls- somiståndsättningsbidrag samt att 4 milj. kr. lämnas i bidrag till mycketangelägna iståndsättningsarbeten på vägar, som har driftbidrag,återstår för underhållsbidrag ca 54 milj.kr. Utslaget på samtliga berättigade, säväl gamla som nya vägar, ger dettaett bidrag på . Programnivå B, som även utgörverksamhetsalternativ I, innebär ett anslag av 83 milj. kr. Detta medför utövernivå A att bidrag till underhåll och iståndsättning av vilande ansökningar kanbeviljas. Dessutom kan bidrag till redskapsanskaffning lämnas med 1 milj. kr.Det inventerade behovet av iståndsättningsarbeten skulle med insats enligtdenna nivä vara täckt inom eller av behovet skulle vara täcktinom . Bidraget enligt den nämnda beräkningen under programnivä Askulle bli , dvs. den normala bidragsprocenten enligtstatsbidragskungörelsen. Programnivå C, som är lika med deföreslagna verksamhetsalternativen II ochIII, medger utöver nivä B att bidrag till erforderliga iståndsättningsarbetenkan utföras , dvs. iständsättnings-bidraget ökar från 13,1milj. till 20 milj. kr. I likhet med vad hemstäUt omunder anslaget Bidrag tUl drift av kommunala vägar och gator föreslås attanslagstilldelningen läggs om till att avse framförliggande kalenderår. Förbidrag avseende erfordras en engångsuppräkning med 87,7 milj. kr. Bidragtill byggande av enskilda vägar Detta anslag är ett kalenderårsanslag ochavser framförliggande kalenderår. äskande avser således . Underanslaget redovisas bidragsgivningen tUl byggande av enskilda Prop.1973:1 Bilaga 8 54 o. m. lämnas bidrag även till byggande av enskild väg som utgörtillfartsväg till naturområde för rekreation och friluftsliv eller av annatskäl är av särskUd betydelse för fritidsändamål. Bidrag utgär i mån av tillgångpå medel i normalfallet av den beräknade bidragsgrundande kostnaden. Ävden tidigare nämnda inventeringen, som utförts för perioden 1981, framgåratt av det totala enskUda statsbidragsvägnätet om sammanlagt ca 62 000km är i behov av ombyggnad. Det totala investeringsbehovet uppgår till ca 687milj. motsvarande ett statsbidrag av ca 480 milj. kr. eller ca 48 milj. kr.per år. För är 1973 har ett anslag av ca 20,3milj. kr., exkl. administrationskostnader om 3,1 milj. kr. Anslagetberäknas fördelas med drygt 12 milj. kr. till fortsättnings-och slutbidrag förtidigare påbörjade byggnadsobjekt och med 8 mUj. till objekt som avsespåbörjas . Anslaget innebär en i stort oförändrad ambitionsnivå.Med beaktande av vissa oundgängligen nödvändiga standardhöjningar jämteprisstegringar är en sänkning av den totala byggnadsvolymen dock att motse. Förår 1974 begär enligt programnivå A, som utgör verksamhetsalternativI och II, 24,8 milj. kr. Fortsättnings- ochslutbidrag kan därvid utgä med ca 13 mUj. och bidrag till påbörjande av nyaobjekt ca 8,5 milj. kr. Administrationskostnadema har för detta altemativberäknats tUl 3,3 milj. kr. Programnivå B, som är lika medverksamhetsalternativ III, innebär en ökning av bidragsdelen med 3,5 mUj. kr.Administrationsposten tas upp tiU 4,1 milj. kr. Ökningen om 800 000 kr.förklaras av en temporär personalförstärkning för att möjliggöra en utvidgningav planläggning, konsultationer, kontroll,m. m. i samband med den enskUda statsbidragsgivningen. Kostnaden omsammanlagt 1 milj. kr. har fördelats pä byggnadsanslaget och pädriftanslaget. Dettaanslag är ett budgetårsanslag. Programmetför anslaget inrymmer tjänster tUl utomstående och vissa kostnader i sambandmed beredskapsarbeten. Den förstnämnda posten avser den taxe- ochavglftsbelagda verksamheten, huvudsakligen byggande och drift på entreprenadav vägar åt kommuner och enskilda väghållare. Den principiella målsättningen förvägverkets taxe- och avgiftssättning är full kostnadstäckning. Härmed avsestäckning av såväl bokförings- som kalkylmässiga kostnader. Verksamhetenberäknas av vara självbärande med en omslutningav ca 50 milj. kr. Posten beredskapsarbeten avser interna planering för 1973:1 Bilaga 8 55 AMS' räkning. Mot bakgrund av verketsmålsättning och med hänsyn till omfattningen av egna resurser samt efter samrådmed AMS planerar en årlig omslutning av beredskapsarbeten i egenregi motsvarande en ersättning från AMS med ca 175 milj. kr. för är 1974 ochmed ca 150 milj. kr. för åren 19751978. Härtill kommer särredovisadeadministrationskostnader för den interna planeringen om 10,7 milj. kr. ärligensom inte ersätts av AMS. hemställerslutligen att ifrågavarande anslag i fortsättningen anvisas för kalenderår.Detta medför en engångsuppräkning med . för att täcka medelsbehovetunder tiden den 1 juli31 . Remissyttrande över vägverfcets,sjiifartsverkets och affärsverkens anslagsframställningar Arbetsmarknadsstyrelsenhar, i likhet med i sina yttranden över tidigare anslagsframställningar,framhållit betydelsen av att planeringen inom resp. verk fortlöpande bedrivs påsådant sätt alt investeringarna snabbt kan anpassas efter konjunktur- ocharbetsmarknadsläge. AMS påpekar i sammanhanget att investeringsredovisningen isin nuvarande utformning inte lämnar tillfredsstiUlande underlag för bedömningav vilka anspråk på arbetskraft som olika projekt kan medföra. 1 övrigt haranslagsframställningarna inte föranlett några erinringar från AMS' sida. statsverkspropositionframlades förslag till allmänna riktlinjer för den fortsatta vägplaneringen ilandet. Enligt förslaget som enhälligt godtogs av skulle bl. a.den av f. n. vid planeringen tillämpade kalkylmodellen ses över. Ettutvecklingsarbete skulle sålunda bedrivas för att få fram underlag, sorri gördet möjligt att på ett bättre sätt än bestämma den vikt, som rimligenbör ges vissa av de i kalkylmodéllen ingående komponenterna, såson-t trafikanternastidskostnad, trafikolyckskostnaden och kalkylräntan. I sammanhanget underströkjag emellertid ocksä angelägenheten av att utvecklingsarbetet vidgades. Denangivna kalkylmodellen är sålunda i första hand ett hjälpmedel för att bestämmade trafikekonomiska vinsterna dvs. besparingen som vägtrafikanterna gör vidviss inriktning av väginvesteringarna. Det föreligger härvidlag som jagunderströk ett behov av att man i det fortsatta mera långsiktigautvecklingsarbetet eftersträvar att väga in olika samhällsekonomUska effekter,vilka inte ryms inom den nuvarande modellen. Behovet härav ökar med de vidgaderegional- och näringspolitiska aspekter, som läggs på samhällets 1973:1 Bilaga 8 56 investeringari olika hänseenden. Vinstema kan i ett sådant perspektiv inte enbart bestämmasmed hänsyn till trafikanterna utan bör även härledas ur bebyggelse- ochnäringsllvsutvecklingen. För att i enlighet med statsmaktemasställningstaganden dra upp de närmare, mera konkreta riktlinjerna för detifrågavarande utrednings-och utvecklingsarbetet har jag efter Kungl. Maj:tsbemyndigande tillsatt en särskild arbetsgrupp. Dess uppdrag harsenare genom beslut utvidgats till att även omfatta denöversyn av och vägbyggnadsverksamhet i formav beredskapsarbeten, vUken begärts av (: 15, rskr 1972: 251). I avvaktan pä den arbets- ochtidskrävande utvecklingen av en mera generellt tillämplig planeringsmetodik,som inrymmer möjligheter till vidare samhällsekonomiska och regionalpolitiskahänsyn, borde som jag likaledes uttalade i förra årets statsverksproposition även på kortare sikt ett ökat utrymme under vissa föratsättningar kunnaberedas för regionalpolitiska hänsyn vid överväganden beträffande väginvesteringaroch andra åtgärder på vägområdet. I propositionen angavs också olika exempel påfall, när anledning kunde finnas till undantag från rent trafikekonomiskabedömningar vid val av och prioritering mellan olika projekt. I de direktiv,som Kungl. Maj:t meddelade tUl ledning för verkets arbetemed revidering av flerårsplaner och fördelningsplan, intogs anvisningar omsärskilt beaktande av sädana fall. Väganslagen för nästa budgetär börbibehållas på en fortsatt hög nivå och även i viss utsträckning ökas. Inomramen för de resurser som ställs tUl förfogande bör en ingåendeangelägenhetsbedömning ske. Insatserna på det statliga vägnätet bör därvid iförsta hand inriktas på att genom ändamålsenliga driftåtgärder till lägstamöjliga kostnad säkerställa funktionen hos de olika delarna av det befintligavägnätet. Vidare bör de investeringsplaner fullföljas som avser att genom merapunktvisa insatser åstadkomma förbättringar pä längre sammanhängande vägsträckoreller som siktar till att på olika delar av vägnätet avhjälpa brister som ärtill påtaglig olägenhet för trafiken. En sådan ingående prövning ochprioritering av väghållningsåtgärderna och det gäller särskilt byggnadssidan är angelägen så att önskvärt utrymme kan skapas för det slag avregionalpolitiskt betingade insatser, som förutsatts i direktiven avseendeflerärplanema och fördelningsplanen. I fräga om den statliga vägdriftenförutsätter jag att möjligheterna att bibehålla eller höja standarden hosvägnätet genom olika åtgärder t. ex. oljegrusning eller beläggning tillvaratas och att valet mellan de vägar som kan komma ifråga för åtgärder imöjlig utsträckning grundas på den samhällsekonomiska lönsamheten.Uppmärksamhet bör även ägnas frågan att skapa skäligt utrymme förförbättringsarbeten pä det sekundära vägnätet. 1973:1 Bilaga 8 57 har under är 1972lagt fram bl. a. betänkandet (Ds In 1972: 9) Kommunikationer i glesbygder.Betänkandet har remissbehandlats och jag vill innan jag går över till attnärmare redogöra för mina ställningstaganden till vägverketsanslagsframställning ta upp de av utredningen framförda synpunkterna som berörvägväsendet. Utredningen konstaterar attglesbygdsbefolkningens transporter som regel är vägbundna och därför starktberoende av vägnätets utformning och standard. Utredningen betonar särskUt, atti glesbygder med stora avstånd till serviceorter är vägstandarden av storbetydelse och avgörande för reshastigheten och därmed restiden. För de tyngretranspor-tema framhålls bärigheten och fria höjden som viktiga faktorer. Utredningenbetonar i sammanhanget behovet av samordning och samverkan mellan olikaväghållare. Utredningenanser att restriktivitet bör iakttas i fråga om indragning av allmänna vägar.Indragning bör sålunda i princip inte förekomma i sådana fall där den kanmedföra kostnader eller svårigheter för den enskUde. I de fall där indragningav allmän väg aktualiseras är det angeläget att vägsamfällighet bildas, så attbefintliga statsbidragsmöjligheter för enskUd väg kan utnyttjas. Beträffande det enskilda vägnätetframhålls, att utredningen diskuterat statsbidragets storlek, men att man intei detta sammanhang funnit anledning att förorda en höjning av nu gällandeprocentsatser. Utredningen konstaterar dock, att en del bidragsberättigadevägar på grund av bristande medelstillgång inte kunnat erhålla det föratsättastatsbidraget och anser det därför nödvändigt att ytterligare medel anvisastill det enskilda vägnätet. bör enligt utredningens mening en generöstolkning av rådande bidragsvillkor tillämpas. Utredningen anser slutligen detnaturligt att även kommunerna engagerar sig ekonomiskt genom vissa bidrag tillenskilda vägar, vilket f. n. ocksä är fallet, om än i varierande utsträckning. Remissinstanserna delar de av utredningenframförda synpunkterna och flertalet understryker i sina yttranden såväl detallmänna som det enskilda vägnätets betydelse för glesbygdsbefolkningen. uttalar remissinstanserna även allmänt att försiktighet bör iakttasi fråga om indragning av allmän väg samt att ytterligare medel bör anvisas förbidragsgivning till de enskilda vägarna. Som framgår i det följande är jag ocksåberedd att föreslå väsentligt ökade anslag för statsbidrag tUl den enskildaväghållningen. Jag vill även erinra om de betydande medel som de senaste årenanvisats till väghållningsåtgärder i form av beredskapsarbeten och som tillinte ringa del kommit de mindre trafikerade men för befolkning och näringslivbetydelsefulla länsvägarna till godo. Vad avser frägan om indragning av allmänväg vill jag framhålla att föratsättningama härför regleras i väglagen (1971:948), som behandlade och godtog så sent 1973:1 Bilaga 8 58 Bestämmelserna i dentill väglagen anslutande vägkungörelsen (1971: 954) innebär, att länsstyrelsensuppfattning i en indragningsfräga ges stor vikt. Av yttrande överglesbygdsutredningen och av vad jag i övrigt inhämtat från verket framgår attindragningsärendena handläggs under stor hänsyn till förhållandena i deenskilda fallen och att indragningar sker endast dä vägande skäl föreligger. Med hänsyn till deförändringar i samhället som ägt rum under de som nuvarandebestämmelser om statsbidrag till den enskilda väghållningen varit gällande harKungl. Maj:t genom beslut gett statens vägverk i uppdragatt företa en översyn av statsbidragssystemet för enskilda vägar. Vid översynenkommer att övervägas bl. a. den anpassning av bidragsbestämmelserna som kan behövasför att bidragen i rimlig utsträckning skall tillgodose de ändamål av allmäntintresse som är knutna till det enskilda vägnätet. I samband härmed kommernaturligtvis även glesb3'gdens särskilda problem att beaktas. Jag går över till attredovisa mina ställningstaganden tUl anslagsberäkningarna och kommer senareatt hemställa om medelsanvisning under resp. anslag. Vad gäller väg- och gatudriften anser jag i likhet med vägverketatt driftåtgärder, som syftar till att upprätthälla servicestandarden ochvidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalet, f. n. skall prioriteras vid enbedömning av olika möjliga väghåUningsinsatser. Jag är i enlighet härmed bereddatt föreslå uppräkningar av samtliga driftanslag. Anslaget till Drift av statlicavä*ar avses täcka kostnaderna för servicearbeten, egentligt vägunderhåll samtvissa förbättringsarbeten inom de olika delarna av det statliga vägnätet.Innevarande budgetår är anslaget ca 915 milj. kr., varav drygt 60 milj. kr.beräknats för förbättringsarbeten.Under de senåste budgetåren har även betydandeinsatser i foiTn av beredskapsarbeten avsett förbättringsåtgärder. /72 har således för detta ändamål ca 140 milj. kr. anvisats överelfte huvudtiteln, och för innevarande budgetår representerar under hösten1972 gjorda insatser i form av förbättringsåtgärder kostnader istorleksordningen 85 milj. kr. Dessa arbeten, som primärt tillkommit frånallmän sysselsättningssynpunkt, är relativt jämnt fördelade över landet och haräven bidragit till att påskynda långsiktiga program för upprustningav de sekundära och tertiära vägarna. Med hänsyn till deangelägna behov av olika driftätgärder som föreligger är jag oaktat debetydande beredskapsmedel som kommer vägdriften tillgodo beredd att föreslåen anslagsökning om 110 milj. kr. För den statliga vägdriften skuUe därigenoriaunder komma att disponeras ca (915 + 110) 1 025 milj. kr.Inom denna ram 1973:1 Bilaga 8 59