prop · FW03160 · 1973-12-31 00:00:00 — Åtgärden får inte ske,om den skulle medföra märkligt förfång för delägare som inte lämnat sittmedgivande. Beslutom samfällighet kan slutUgen avse överlåtelse. En förutsättning är attöverlåtelsen kan ske utan märkUgt förfång för delägare som inte samtyckt. Omstadigvarande förvaltning eller annat beslut om samfälld ägas användning ellertUlgodogörande inte kan komma till stånd får som förut nämnts delägare begärahos rätten att ägan ställs under förvaltning av god man (2 §). Ansökan om ägasställande under förvaltning av god man skaU bifallas av rätten, såvida inteåtgärden med hänsyn till ägans beskaffenhet eUer omständigheterna i övrigtfinnes vara överflödig eller olämplig. Rätten kan meddela föreskrifter i frågaom förvaltningen (10 §). I övrigt gäller för gode männens förvaltning vanligaregler om sysslomannaskap (11 §). Utöverde regler för vilka nu redogjorts innehåller lagen regler tUl minoritetensskydd i följande avseenden. Förvissa slag av beslut, nämligen sådana som avser överlåtelse av samfälld ägaeller upplåtelse av nyttjanderätt än , fordrar lagenkvaUficerad majoritet (6 § 2 mom. och 7 §). Denna beräknas efter andelstal medtillämpning av förat omnämnd röstspärr för delägare med stora andelstal. Minsttvå tredjedelar av de röstandes sammanlagda röstetal krävs för beslutet. Försäljningav samfälld äga skall äga rum på offentlig auktion, om någon delägare yrkar det(7 §). Beslutom överlåtelse och beslut om upplåtelse av nyttjanderätt än femår skaU alltid understäUas rätlens prövning (6 § 2 mom. samt 7 §). Varjedelägare ges därvid möjlighet att hos rätten framställa invändningar motbeslutet. Rätten skall undanröja beslutet om det inte har tUlkommit i behörig ordning,om det strider mot lag eller annan författning eller om det medför märkligtförfång för delägare, som inte samtyckt till beslutet. Delägarehar dessutom generell möjlighet att genom klandertalan fä lagligheten avbeslut, som delägama fattat vid sammanträde, prövad av rätten (8 §). Han skalli sådant fall väcka talan mot övriga delägare frän detbeslutsprotokollet i viss ordning blev till- Beslut av delägarna får inte verkställas förrän klandertidengått ut eller instämd talan ogUlats genom dom som vunnit laga kraft. FordrasunderstäUning måste beslutet också ha fastställts av rätten. Häradsallmänningamavar enligt äldre lagstiftning inte att hänföra tUl samfälligheter utan tillfastigheter. I 49 § förordningen (1908: 74) angående jordregister i dess fr.o. m. gällande lydelse enligt kungörelsen (1971: 1009) omändring i sagda förordning föreskrivs emellertid att häradsallmänning skall medändring av dittillsva-rande redovisning tas upp som samfällighet. Häradsallmänningtillhör enligt lagen (1952: 166) om häradsallmänningar(häradsallmänningslagen) ägarna av de fasligheter inom häradet som är satta imantal eller med vilka andel i häradsallmänningen är förenad enligt vad sombestämts vid jorddelning. Som huvudregel gäller att häradsallmänning skalltillgodogöras för delägarnas gemensamma räkning. Häradsallmänningoch dess avkastning skall förvaltas av en av delägarna vald aUmänningsslyrdseenligt reglemente som fastställes av Kungl. Maj:t. Allmänningsstyrdsen utövardelägarnas beslutanderätt, såvida inte beslutanderätten genom lag ellerreglemente förbehållits delägarna. I de fall då beslutanderätten tUlkommerdelägarna utövas den på allmänningsstämma. I reglementet får bestämmas attdelägarnas beslutanderätt på allmänningsstämma skall utövas genom distriktsombudsom utses på ddägarstämmor för särskilda distrikt. Vid omröstning pådelägarstämma eller allmänningsstämma röstar delägarna efter fastigheternasanddstal i allmänningen, dvs. som regel fastigheternas mantal. Rätlen att röstagenom ombud, bortsett från distriktsombud, är begränsad såtUlvida att ingen pägrund av fullmakt får rösta för mer än en delägare. Ingen får för egen ellerannans räkning rösta för mera än en tiondel av hela det andelstal som ärföreträtt på stämman. För beslut fordras i allmänhet enkel majoritet. Ordinarieallmänningsstämma skall hållas en gång . Delägare kan föra talan motbeslut av delägare- eUer allmänningsstämma genom besvär hos . HäradsaUmänningskaU i princip behällas oförminskad och får inte intecknas och med visstundantag inte heller utmätas. Under vissa förutsättningar får område som hörtill häradsallmänning avyttras. Avyttring beslutas av delägarna men skallgodkännas av Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämt(). Delägarna eller, om reglementet medger det,allmänningsstyrdsen får inköpa mark för utvidgning av allmänningen. Sådan markskall i princip införlivas med allmänningen genom särskilt beslut avlänsstyrelsen. förlivninggäller vissa vUlkor. Om dessa inte är uppfyllda, skaU marken avyttras. Behållen avkastning frånhäradsallmänning får användas eller fonderas för utdelning åt allmänningenssamtiiga delägare efter deras andelstal eller för annat ändamål som är tillgagn för delägarna. Kapitalinkomst, dvs. i huvudsak medel som inflyter genomavyttring av mark från allmänningen, skaU användas eUer fonderas förgrundförbättringar eller tUlskottsförvärv eller annat dylikt ändamål. Delägarefår inte åläggas skyldighet att bidra till allmänningens utgifter. Vadsom i avsnitt 3.1.7 sagts om häradsallmänningarnas nuvarande fastighetsrättsligastatus gäller även allmänningsskogarna i och Dalama. Bestämmelsernai lagen (1952: 167) om aUmänningsskogar i och (allmänningsskogslagen) stämmer i stort sett överens med eller motsvarar närabestämmelserna i häradsallmänningslagen. Avvikelser föreligger emellertid ibl. a. följande avseenden. Delägarnas rätt tUlallmänningsskog skall tUlgodogöras för delägarnas eller ortsbefolkningensgemensamma räkning. I reglemente kan bestämmas att inkomst från skogen ellerfond som bildats av sådan inkomst inte skall förvaltas av allmänningsstyrdsenulan av en särskild ekonominämnd eller av myndighet. I reglemente kan ocksåbestämmas att en eller flera ledamöter i aUmänningsstyrdsen eller ekonominämndskall utses av . Behållen avkastning får enligt närmareföreskrifter i reglementet användas eller fonderas för betalning av ut-skylderför de fastigheter som har del i allmänningsskogen, för främjande avjordbruket inom vederbörande socken eller sockendel eller för annat ändamål somär till gagn för delägarna eller för befolkningen i vederbörande socken ellersockendel. Beträffande omröstning på allmänningsstämma gäller att ingen fårrösta för mer än en tiondel av det på stämman företrädda anddstalel eller denmindre del därav som kan vara bestämd i reglementet. 3.2Vissa bestämmelser om förvaltningen av andra gemensamhetsbildningar Vidsidan av de gemensamhetsbildningar som utgörs av markområden och rättigheterfinns sådana som består av en grapp fastigheter vilka samverkar för visständamål. I avsnitt II har lämnats en översikt över sådanafastighetssammanslutningar och de grundläggande bestämmelser som gäller fördessa. Det har ansetts lämpligt att i förevarande avsnitt något mer ingåenderedogöra för de associationsrättsliga bestämmelsema i LGA, 2 kap. EVL och 7kap. 3.2.1Lagen om vissa gemensamhetsanläggningar Defastigheter för vilka inrättats gemensamhetsanläggning enligt LGA utgör ensamfällighet för anläggningens utförande, underhåll och drift. Samfällighetenkan antingen organiseras som en juridisk person med särskUt förvaltningsorgan iform av styrelse eUer också kan den behållas i en enklare form utanrättssubjektivitet och särskilt förvaltningsorgan. När den enklare formentillämpas, krävs enighet mellan delägarna för vidtagande avförvaltningsåtgärd. När delägare begär del, skall samfäUighet organiseras somjuridisk person. Detta sker genom alt delägarna genom beslut påsamfällighetsstämma utser styrelse för att handha samfällighetensangelägenheter samt antar firma under vilken verksamheten skall drivas ochbestämmer den ort där styrelsen skall ha sitt säte. Beslutet skaU anmälas tiUlänsstyrelsen. I och med att anmälan skett är samfälligheten att anse somjuridisk person. Endast styrelsen eller särskUt utsedd firmatecknare kandärefter företräda samfälligheten i förhåUande till tredje man. Något krav påatt stadgar skall finnas ställs inte upp i lagen. Del står dock delägarna frittatt anta stadgar om de anser det lämpligt. Sädana stadgar fär samma karaktärsom andra stämmobeslut av normerande karaktär. Detåligger styrelsen att handha samfällighetens angelägenheter i överensstämmelsemed delägarnas beslut i den mån besluten inte strider mot lag eller motanläggningsbeslutet. a. skall styrelsen ta ut fastigheternas bidrag tillgemensamhetsanläggningens utförande, underhåll och drift. Som styrelsens beslutgäller den mening som får de flesta rösterna vid sammanträde. Vid lika röstetalavgörs val genom lottning. I andra frågor gäUer den mening som biträds avordföranden vid sammanträdet. Delägarnasbidrag uttaxeras genom att styrelsen upprättar och påsamfällighetsstämma framlägger debiteringslängd som anger del belopp som skalluttaxeras, vad som därav belöper på varje delägare och tiden för inbetalningen.Delägarna kan dock besluta om annan ordning för uttaxeringen. Anser delägareatt uttaxering inte överensstämmer med lag eller med beslut som fattats medstöd av lag, kan han väcka talan om rättelse vid domstol. Om inte rätten isamband med sådan talan förordnar annat, får debiterat och till betalningförfallet belopp tas ut enligt utsökningslagens bestämmelser om fordran förvilken betalningsskyldighet ålagts genom dom som äger laga kraft. Delägarnasrätt att delta i handhavandet av samfällighetens angelägenheter utövas påsamfällighetsstämma. Varje röstberättigad delägare som själv eller genom ombudär närvarande på samfällighetsstämma har rösträtt efter det för hans faslighetbestämda andelstalet. Dock får inte någons röstetal överstiga en femtedel avdet sammanlagda röstetalet för samtliga på stämman närvarande röstberättigadedelägare. stämmansbeslut gäller den mening som fått det högsta röstetalet, om inte delägamabestämt annat. Vid lika röstetal avgörs val genom lottning. I andra frågorgäUer den mening som biträds av de flesta röstande eller, vid lika antalröstande, av stämmans ordförande. Anser styrelseledamot eller delägare attbeslut som fattats på samfällighetsstämma inte tUlkommit i behörig ordningeller annars strider mot lag eller mot anläggningsbeslutet, kan han föra talanmot beslutet vid domstol. 3.2.22 kap. lagen om enskilda väger Förhandhavande av sådan gemensam väghållning, som avses i 2 kap. EVL, och därmedförenade angelägenheter skall de deltagande fastighetema utgöra ensamfälUghet. Sådan vägsamfällighet är att anse som juridisk person. Enligtuttrycklig bestämmelse i lagen får samfäUigheten inte utöva verksamhet som ärfrämmande för angivna ändamål. För samfälligheten skall antas stadgar,som granskas och fast--ställs av . Vidare skall styrelse utses.Anmälan om val av styrelse eUer ändring i dess sammansättning skall göras hoslänsstyrelsen. Styrelsenhar alt ombesörja den gemensamma väghållningen och att i övrigt förvaltasamfällighetens angelägenheter. Förvaltningen skall stå i överensstämmelse medEVL, stadgama och de väghållningsskyldigas beslut, om detta inte strider motstadgarna eller mot lag. Styrelsen kan företräda samfälligheten i allt som rörden gemensamma väghållningen. Som styrelsens beslut gäller, om inte annatbestämts i stadgarna, den mening som vid styrelsesammanträde får de flestarösterna och vid lika röstetal den mening som biträds av ordföranden vidsammanträdet. Uttaxeringskall, om inte annat föreskrivs i stadgarna, ske genom att styrelsen upprättaroch på sammanträde framlägger debiteringslängd. I denna anges det belopp somskall uttaxeras, vad som därav belöper på varje bidragsskyldig samt tiden förinbetalningen. Anser delägare att debiteringslängden inte överensstämmer medlag, kan han väcka talan om rättelse vid domstol. Deväghållningsskyldigas rätt att besluta i samfäUighetens angelägenheter utövaspå sammanträde. Varje delägare har rösträtt efter det för hans fastighetgäUande andelstalet. Delägare, som inte betalat förfallet bidrag tillväghåUningen, är förlustig sin rösträtt tills betalningen fullgörs. Ingen fårutöva rösträtt för mer än en tiondel av summan av de andelstal som ärföreträdda på sammanträdet. Vid avgörande av fråga som rör uteslutande sådandel av väghållningen till vilken endast vissa av de väghållningsskyldiga skallbidra har bara dessa väghällningsskyldi-ga rösträtt. Som sammanträdets beslutgäller den mening som fått det högsta röstetalet, om inte annat föreskrivs istadgarna. avgörsval genom lottning, I andra frågor gäller den mening som biträds av de flestaröstande eller, vid lika antal röstande, av ordföranden på sammanträdet. Anserdelägare alt beslut på sammanträde inte tillkommit i behörig ordning eller attdet eljest strider mot lag eller författning eller kränker hans rätt sommedlem i samfäUigheten, kan han föra talan mot beslutet vid domstol. VägsamfäUighetsmedelsbehov täcks genom uttaxering av bidrag i pengar, om det inte fylls genomandra inkomster. skall samfälligheten upprätta utgifts- ochinkomstslat. Förslag tUl sådan stat uppgörs av styrelsen. Förslaget skallframläggas för granskning och fastställas på sammanträde med deväghållningsskyldiga. GäUer i fräga om skyldigheten att delta i kostnadernaskUda regler beträffande ohka poster, skall utgifterna med hänsyn härtill delasupp i grupper och inkomsterna beräknas särskilt för varje sådan grupp. Demedel som inflyter för täckning av utgifterna inom en grupp får intesammanblandas med andra tillgångar eller användas eller tas i mät för annatändamål. Upplösningav vägsamfäUighet skall ske när förordnande därom meddelats genom förrättningeller dom eller när den gemensamma väghållningen eljest upphört i sin helhet.SamfäUigheten får inte upplösas förrän all dess skuld betalats eller medel förbetalningen nedsatts hos . Överstiger vid upplösningensamfäUighetens tillgångar dess skulder, skall överskott efter vad som ärrättvist fördelas mellan dem som då är delägare i samfälligheten, såvida inteannat föreskrivs i stadgarna. Omdeltagarna i dikningsföretag är fler än två, skall för handhavande av de medföretaget förenade angelägenheterna utses styrelse. Dellagarna kan också antastadgar. Dessa skall granskas och fastställas av , innan de blirgällande. Anmälan om val av styrelse och om ändring i styrelsens sammansättningskaU göras hos . Styrelsenför dikningssamfällighet skaU handha företagets angelägenheter i enlighet medstadgarna och dellagarnas beslut, såvida inte beslutet strider mot stadgarnaeUer mot lag. Styrelsen kan själv eller genom ombud företräda deltagarna i alltvad som rör företaget. Som styrelsens beslut gäller, om inte annat föreskrivsi stadgarna, den mening som får de flesta rösterna på sammanträde och vid Ukaröstetal den mening som biträds av ordföranden på sammanträdel. Uttaxeringav deltagarnas bidrag liU företaget sker genom att styrelsen upprättar och vidsammanträde framlägger debiteringslängd. 1 denna anges det belopp som skalluttaxeras, vad som därav belöper på varje deltagare och tiden förinbetalningen. Anser deltagare att debiteringslängden inte överensstämmer medlag, kan han vid domstol väcka talan om rättelse. Rättenatt handha företagets angelägenheter utövas på sammanträde där varje delägarehar rösträtt efter det andelstal som bestämmer hans skyldighet alt delta ikostnaden för företagel. Deltagare som inte betalat förfallet bidrag ärförlustig sin rösträtt tills betalningen fullgörs. Ingen får utöva rösträtt förmer än en femtedel av summan av de andelstal som är företrädda påsammanträdet. Vid avgörande av fråga som rör uteslutande sådan del av företageti vars utförande endast vissa av deltagarna är skyldiga att ta dd har baradessa deltagare rösträtt. Om inte annat föreskrivs i stadgarna, gäller somsammanträdets beslut den mening som fått det högsta röstetalet. Vid likaröstetal avgörs val genom lottning. I andra frågor gäller den mening sombiträds av de flesta röstande eller, vid Uka antal röstande, av ordföranden päsammanträdet. Anser deltagare att beslut som fattats på sammanträde intetillkommit i behörig ordning eller att det eljest strider mot lag ellerförfattning eller mot stadgama, kan han föra talan mot beslutet vid domstol. Irättsfallet NJA 1954 s. 193 fastslog högsta domstolen att mark som förvärvalsav delägare i bysamfällighet för deras gemensamma räkning inte blir samfälldtiUhörighet för delägarnas fastigheter även om förvärvet skett med medel frånsamfällighetens avkastning och att bysamfällighetslagen därför inte skalltillämpas på marken. Vid riksdaghemställdes i en motion (II:95) att måtte besluta att iskrivelse tUl Kungl. Maj:t begära förslag till sådan ändring avbysamfällighetslagen, alt möjlighet bereddes delägare att för besparadevinstmedel förvärva fastighet att ingå i den gemensamma förvaltningen enligtsamma grunder som gällde för annan under förvaltningen ställd fast egendom. Lantmäteristyrelsenanförde i yttrande över motionen bl. a. följande. Föreliggandeav motionärerna framförda förslag berör uppenbarligen frågeställningar, som ejkunna besvaras utan närmare utredningar och överväganden. Det synes docklantmäteristyrelsen angeläget att dessa frågeställningar uttedas. Vissa skälkunna därvid anföras för att en sådan utredning ej begränsas tUl enbart det avmotionärerna berörda spörsmålet. Lantmäteristyrelsen vUl sålunda i dettasammanhang anmäla att styrelsen med hänsyn till frågans betydelse ifastighetsbildningssammanhang tagit initiativ tUl viss utredning angående enmera ändamålsenlig förvaltningsform av enskilda skogsmarker, som tillhöraskilda rättssubjekt. Man torde våga utgå från att en ny fastighetsbildningslagkommer att innehålla mera effektiva bestämmelser rörande avsättande avgemensamhetsskog än den nuvarande. En förutsättning för bildande avgemensamhetsskog i större utsträckning torde dock vara alt en lämpligförvaltning kan genomföras för skogen. Såsom i det föregående berörts synesbysamfällighetslagens förvaltningsform på många håll icke ha motsvaratförväntningarna på en mera ändamålsenlig förvaltning. Ejheller synes vissa andra former av gemensam förvaltning av skog ha utfallithelt tillfredsställande. Angivna spörsmål ha därför synts styrelsen böranärmare utredas. Uttedningsarbetet har också igångsatts med infordrande avvissa uppgifter från rikets överlantmätare samt, efter samråd medskogsstyrelsen, jämväl från skogsvårdsstyrelserna. Styrelsen har utgått frånatt i samband med utredandet av frågan om lämpligare förvaltningsformer förenskilda skogsmarker även den av motionärerna berörda frågan jämte vissaandra närmare måste övervägas. Till vUket resultat lantmäteristyrdsensutredning kan leda är givetvis omöjUgl alt överblicka. Iutlåtande över motionen anförde tredje lagutskottet bl. a. följande (3LU 1955:32). Spörsmåletom möjUgheten att införliva mark med bysamfällighet torde främst vara avbetydelse där samfälligheten består av skogsmark. Såsom motionärerna ochremissinstanserna framhåller är det otvivelaktigt ett önskemål av icke ringavikt, att skogar, som förvallas enligt bysamfällighetslagen, i förekommande faUkan kompletteras med mark från annat håll, så att fÖr en ändamålsenlig ochekonomiskt bärkraftig skogsdrift mera lämpad storlek och arrondering avsamfälligheten uppnås. I detta sammanhang vUl utskottet i likhet med motionärernafästa uppmärksamheten på att överväganden av dylik art varit bestämmande vidinförandet av reglerna om införlivning av mark med häradsallmänningar ochsådana skogar, som avses i lagen om allmänningsskogar i och . Utskottetfinner således, att det nuvarande rättsläget, enligt vilket mark, som förvärvasav delägare i bysamfällighet, icke blir underkastad bysamfällighetslagensregler om förvaltning av samfällda ägor, från vikliga synpunkter är mindretillfredsställande. En utredning i motionens syfte framstår därför såsombefogad. Eftersom frågan som förut nämnts har sin största betydelse med hänsyntill intresset av ett rationellt skogsbruk på de skogbärande samfällighetema,synes en dylik utredning lätt kunna komma att leda in på skogsförvaltningsproblemav mera vidsträckt art än den av motionärerna angivna frågeställningen. Pågrund av lantmäteristyrdsens inhiativ ansåg sig utskottet kunna utgå från attmotionärernas önskemål skulle bli tUlgodosett på så sätt att frågan ommöjlighet till utvidgning av bysamfällighet skulle utredas i ett därför lämpatsammanhang. Med hänsyn härtill fann utskottet att nägon åtgärd inteför det dåvarande var påkallad med anledning av motionen. Utskottet hemställdedärför att motionen inte måtte föranleda någon åtgärd. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets hemställan. Imotioner vid riksdag (I: 88 och II: 105)hemställdes om ändring av 7 § bysamfällighetslagen. Enligt denna paragraf harvarje delägare rätt att i samband med beslut om försäljning av samfälld ägafordra att försäljningen skall ske på offentlig auktion. I ett faU hadeinträffat att delägarna i en samfällighet, vilkas antal betydligt överstegettusen, med stor majoritet hade beslutat om försäljning av viss samfälldvattenrätt. En av delägama, ägare till ungefär 1/3500 av sam- fällighelen,hade därvid begärt försäljning på offentlig auktion. Motionärerna ansåg attbestämmelsen borde ha exempelvis en lydelse som innebar alt det fordradesyrkande från en tredjedel av de närvarande delägarna för att offentiig auktionskulle komma till stånd, Iyttrande över motionerna anförde lantmäteristyrelsen i samråd medskogsstyrelsen och fastighetsbildningskommitté bl. a. följande. Styrelsenfår understryka att del i motionen väckta förslaget har ett intimt sammanhangmed lagens förvaltningsbestämmelser i övrigt liksom med eventuella förändringarav lagens tillämpningsområde och att därför en partiell lagändring i motionenssyfte måste möta betänkligheter trots de starka praktiska motiv, som liggerbakom densamma. Styrelsen får i detta sammanhang anmäla, att styrdsensåtagande att göra en översyn av bysamfällighetslagen numera inträtt i ettväsentligt nytt läge. Detta sammanhänger främst med de överväganden, som skettinom fastighetsbildningskommitté. Av detta lagstiftningsarbete kan bl.a. förväntas nya bestämmelser, som främjar sammanförande av smärre enheter iskogsmarken till större enheter, s. k. gemensamma ägo-lotter. Vidare är altemotse helt nya regler om såväl utökning som minskning eller annan förändringav samfällighet liksom även om ändring i delaktighet i samfällighet. Fråganhar, såsom tidigare antytts, ett mycket nära samband med den nyafastighetsbUdningslagstift-ningen och utredningen måste därför bedrivas i närasamarbete med fastighetsbildningskommitté. Enligt vad styrelsenerfarit, finnes det dock ingen möjlighet att denna kommitté vid sidan av shtsynnerligen omfattande lagstiftningsuppdrag även anförtros den nu aktuellautredningen. Likafullt framstår det som utomordentligt angeläget att frågan omlämpliga förvaltningsformer för samfälld mark upplages till skyndsamförutsättningslös utredning så att resultatet därav kan framläggas samtidigtmed eller i nära anslutning till en ny fastighelsbild-ningslag. Styrelsenframhåller slutiigen, att det synes välbetänkt att det fortsattautredningsarbetet bedrives i nära samarbete med skogsvårdsmyndigheterna. Vidyttrandet hade fogats en inom 1954 års faslighetsbildningskom-millé utarbetadpromemoria angående behovet av ändring av bysamfällighetslagen. I promemorianframhölls bl. a. följande. Enförutsättning för bildande av de av lantmäteristyrelsen berörda gemensammaägolotterna i skogen synes böra vara att lämpUg förvaltning tillskapas. Dettatorde helst böra ske i anslutning till enhetens tillkomst. Även i dettaavseende synes det vara angeläget med ett samordnande av de bådalagstiflningsområdena. Dessutom synes bysamfälUghetslagen böra omarbetas på sådantsätt att större hänsyn tages till skogsbrakets och jordbrakets intressen. Idetta sammanhang torde frågan om möjlighet för delägare att frånsamfälligheten uttaga skogsprodukter för eget behov och om möjlighet till visssjälwerksamhet på samfälligheten böra uppmärksammas.