prop · FW0342 · 1973-12-31 00:00:00 — Dessa paragrafer (286290 §§ i kommittéförslaget)behandlar fastställelse av flera sökta inteckningars inbördesföreträde (286 §), utbyte (287 §), nedsättning (288 §), dödning (289 §) ochingivande av pantbrev vid medgivande tiU inleckningsålgärd (290 §), Dessafrågor regleras här i full överensstämmelse med vad som gäller i fastighetsrätten,enligt 22: 6, 22: 8, 22: 9, 22: 10 resp, 22: 13 JB, Denna paragraf (291 § i kommittéförslaget) regleraranteckning om innehav av pantbrev. Utom bestäraradser som överensstämmer medföreskrifterna i 22: 12 JB upptas här, i tredje stycket, bestämmelse omsubsidiär anteckning av skeppsägaren sora pantbrevs innehavare, antytts iden aUmänna motiveringen (3,6.4,7) går detta tillbaka på sjöpanträttskonventionenart. 1, som i föreskrifterna ora vad registret skall innehålla rörande ettkonventionsenUgt fartygshypotek förutsätter att hypoteket antingen ställts tiUviss man eller till innehavaren ("le nom et Tadresse du bénéficiaire derhypothéque ou du 'mortgage' ou le fait que cette sureté a été constiluée auporleur"/ "the name and adress of the person in whose favour theraorlgage or 'hypothéque' has been effected or that it has been issued tobearer") och inte räknar med ett sådant system med pantbrev som här harföreslagits. Utan innehavs-anteckning i registret skulle det svenska hypoteketalliså inte vara formellt konvenlionsenligt. Denna paragraf (292 § i kommittéförslaget) föreskriver iförsta stycket, att anteckning skall göras i registret, om inteckningförfallit enligt Motsvarande anteckning skallenligt andra stycket göras om den verkan exekutiv försäljning medfört, dvs, attinteckningen beroende på utfallet av försäljningen och eventuellavräkning av inteckningsbelopp från köpeskillingen blivit helt eller delvisutan verkan, jfr Behovet av information till registermyndigheten omexekutiv försäljning av skepp m, m, kommer att tillgodoses genomadministrativa föreskrifter, Denna paragraf (293 § i kommittéförslaget) regleraröverföring av skeppsbyggnadsinteckning och införing som rör inteckningen fränskeppsbyggnadsregistret tiU skeppsregistret i saraband med att skeppsbygget ifråga registreras som skepp, 1 saml Nr 42 1973: 42 354 4.8Tolfte och fjortonde kapitlen Behörighetenatt uppta sjöförklaring inom riket är efter lagändring 1967 koncentrerad tillsju av landets underrätter, nämligen , , , ,, och tingsrätter. Behörig är den av dessa domstolarsom ligger närmast den hamn eller ort där sjöförklaring skall äga rum enligt304 §. Maj:t äger dock för viss hamn förordna att annan tingsrätt än dennärmaste skall vara sjöförklaringsdomstol, om det med hänsyn till trafikförbindelseroch övriga förhållanden är lämpUgt. I enlighet härmed har tUlsjöförklaringsdomstol utsetts för hamn på ,för hamn i norra och för hamnvid . Denår 1967 införda ordningen har fungerat väl och någon ändring i sak är f. n.inte påkallad. Det kan dock inte uteslutas att smärre jämkningar senare kan bliaktuella. Sådana förhållanden som ändrade domkretsinddningar eller förändringarav arbetsbelastning, resurser och liknande kan sålunda motivera att någon av deangivna domstolarna ersätts av annan domstol inom samma del av landet. Del kanockså tänkas att t. ex. ändrade trafikförhållanden gör någon ändring påkallad idessa hänseenden. Isådana fall som sagts kan det vara en onödig omgång att nödgas ändra självaSjöL. Av praktiska skäl har därför i departementsförslaget gjorts denändringen i 305 § första stycket att uppräkningen av de olika behörigadomstolarna ersatts av en bestämmelse enligt vilken Kungl. Maj:t får förordnavilka dessa skall vara. Det bör framhållas att förslaget inte syftar till någonändring av principerna för behörigheten. Exempelvis torde det inte komma attbli aktuellt att öka antalet sjöförklaringsdomslolar. Enligt336 § SjöL handläggs sjörättsmäl i princip endast av sju av landets allmännaunderrätter, nämligen , , , , , Göteborgsoch tingsrätter. Sjörättsmål är sådana som rör förhållande som avsesi SjöL. Rör mål uteslutande annat fartyg än handelsfartyg eller fiskefartygfår det emellertid handläg gas även av annan tingsrätt. TUlförhåUanden som avses i SjöL hör bl. a., på grund av 2 §, frågor omregistreringspUkt och registreringsrätt, avregistreringsgrunder m, m. men t.ex. ej bestämmelser om panträtt på grand av inteckning, eftersom det reglerasgenom lagen om inteckning i fartyg. Ej heUer erkännande av utländsktfartygshypotek eller liknande rätt till främmande fartyg hör till förhållandensom avses i SjöL, ty dessa frågor regleras, genom särskild lagstiftning. 1973: 42 355 Koncentrationenav sjörättsmål tiU de sju tingsrätterna genomfördes genom sjölagsändringar 1970(1970: 919). upphävdes bestämmelser, som koncentrerade mål ombetalning ur fartyg av intecknad fordran till vissa domstolar. Därvidförutsattes emellertid, att forumfrågan skulle prövas på nytt i förevarandesammanhang (jfr prop. 1970: 185 s, 25). Genomatt bestämmelser om registrering, inskrivning och införlivas med SjöLvidgas kretsen av sjörättsmål, om ej ändring görs i den nuvarande bestämningenom vad som är sådant mål. Kommittén har inte föreslagit ändring och räknaralltså med sådan vidgning. Lagberedningen har i anslutning tiU förslag omföljdändring i lagsökningslagen (1946: 808) berört frågan på ett sätt somsynes innebära att beredningen ifrågasätter lämpligheten av den ordningkommittéförslaget medför. Problemet har emellertid ej aktualiserats underremissbehandlingen. Utantvivel kan det sägas, att en hel del av de spörsmål som enligtkommittéförslaget faller inom sjörättsmålens ram inte kräver särskildasjörättsliga insikter, t, ex. godtrosförvärv på grund av inskrivning ellerbetalning ur svenskt skepp för fordran som är förenad med panträtt på grund avinteckning. På den andra sidan innefattar naturligtvis fräga om egendom harkaraktär av fartyg eller ej utpräglade sjörättsliga problem. Även skeppsköpoch skeppsbyggnadsavtal kan, ehura allmänt lösörerättsliga, rymma speciellasjörättsliga inslag. Delsamma gäUer fastställelse av utiändskt hypoteksbetalning ur fartyg. Ocksä andra förhållanden, som täcks av sjölagsförslagetsnya regler, kan kräva särskilda sjörättsliga insikter. Dessa omständighetertillsammantagna bör enligt min mening tiUmätas sådan vikt, att utvidgningen avkretsen sjörättsmål bör godtas. Det skulle f. ö, stäUa sig vanskligt attbestämma ett ändamålsenligt undantag. Detgällande undantaget för mål som uteslutande rör andra fartyg än handels- ochfiskefartyg föranleder, som angavs i lagrådsremissen med förslag tiU lag omändring i SjöL (prop. 1970: 185 s. 24), bl. a. att nöjessjöfartens förhållandenfaller utom sjörättsraålens räckvidd. Chefen för uttaladedärvid också, alt han ej uteslöt att en gränsdragning efter andra kriterier änanvändningssättet kunde befinnas lämpligare och att frågan fickprövas under den fortsatta sjölagsrevisionen. Fråganom avgränsningen av de mål, som utan vidare kan föras tUl allmän domstol, kanknappast undgå uppmärksamhet redan i förevarande sammanhang. Ty de skäl sommotiverar att utvidgningen av begreppet sjörättsmål godtas har giltighet förskepp men inte för båtar. Det finns i dessa avseenden ingen anledning att skUjamellan skepp av olika användning. De få skepp som ej är engagerade iyrkessjöfart kan utan vidare föras in under sjörättsmålens räckvidd. 1973: 42 356 varandeavgränsningen kan invändas att bl. a, icke-kommersiella statsfartyg, t, ex,kustbevakningsfarlyg och t, o, m. stora örlogsfarlyg behandlas som jämställdamed fritidsbåtar i stället för med handels- och fiskefartyg, vilket knappast ärnågon rimlig ordning. Medsjörättsraålens nya underlag på grund av sjölagsförslaget bör det nuvarandeundantaget i första hand inskränkas till bålar och inom denna kategori ta siktepä nöjessjöfartens förhållanden. Deparlementsförslaget innefattar följaktligenden ändringen av 336 § andra stycket SjöL att undanlaget där skall avse annanbåt än som hålls i drift yrkesmässigt eller eljest i förvärvssyfte. Vidarehar i paragrafens första stycke vidtagits den ändringen att uppräkningen av desju för sjörättsmål behöriga domstolarna ersatts med en bestämmelse enligtvilken Kungl. Maj:l får föreskriva vilka dorastolar som skall vara förstadomstol i sjörättsmäl. De har i lagtexten betecknats som sjörällsdomslolar ochmålen som sjörättsmäl. De skäl som föranlett ändringen är desamma sornmoiiverat motsvarande jämkning av 305 § första stycket rörandesjöförklaringsdomstolarna. Men det bör framhållas all ändringen i förevarandeparagraf, liksom ändringen i 305 §, är hell betingad av praktiska skäl och inlesyftar till rabbning av principerna för behörigheten att pröva sjörätts-mål. Idepartementsförslaget har såsom fraragår av ingressen införts underrubriker,nämligen närmast före 344 § "Atomskada", närmast före 345 §"Vissa bestämmelser om sjömän m. m," och närmast före 347 §"Preskription av vissa sjöfordringar", Dennaparagraf (348 § i kommittéförslaget) definierar den s, k, Poincaréfrancen ochreglerar dess omräkning till svenskt mynt. Den har utan ändring i sak givits enmer generell utformning i departementsförslaget än i kommittéförslaget ochsatts under rubriken . Dennaparagraf (349 § i kommittéförslaget) behandlar det statliga skadeståndsansvaretför rätlsföriust på grund av godtrosförvärv av äganderätt eller panträtt tillskepp eller skeppsbygge, dvs. förvärv enligt 20 resp. 268 och 269 §§sjölagsförslaget. Förstastycket slår fast skadeståndsskyldigheten. Det har förebild i 18 kap. 4 §första stycket första punkten JB. Prop.1973: 42 357 till skillnad från JB inte gör undantag från bestämmelsernaom godtrosförvärv för vissa fall av allvarlig brist i fångesmannens åtkomst,behövs ingen motsvarighet till 18 kap, 4 § andra stycket JB, Ej heller tardeparlementsförslaget här upp någon motsvarighet till andra stycket ikommittéförslaget, som reglerar skadestånd på grund av registermyndighetenshandläggningsfel. I den delen skall, som jag har förordat i det föregående(3,7), skadeståndslagen tillämpas. Andra stycket (Iredje stycket i koramittéförslaget) rörjämkning.på grund av medvållande på den skadelidandes sida. Det har förebild i18 kap, 4 § första stycket andra punkten JB (jfr 5 kap. 5 § förslaget lillskadeståndslag). Denna paragraf (350 § i kommittéförslaget jfr 19 kap, 19 §andra stycket JB) tar upp bestämmelse om ersättningsansvar för förlust på grundav beslut vid handläggning av ärende om rättelse av införing. Ansvar skallinträda, även om fel eller försummelse inte föreligger, Denna paragraf (352 § första stycket i komraittéförslaget)innehåller bestämmelse om att Kungl, Maj:t skall bestämma vilken myndighet somskall företräda staten i ersättningsmåi enligt 349 eller 350 §, Jag harmoiiverat delta i del föregående (3,7), Det ligger enligt min mening nära tillhands alt justitiekanslem bemyndigas företräda staten i dessa sammanhang. Somen följd av 336 och 337 §§ SjöL jämförda med 10: 2 RB kommer Stockholmstingsrätt all bli behörig domstol för ersällningsmål av förevarande slag, Dessa paragrafer (351 § och 353 § andra och Iredjestyckena i koramittéförslaget) behandlar vissa processudla spörsmål, statensinträde i skadeUdandes rätt mot tredje man m, ra. De svarar nära mol 18: 67JB, Som allmän princip för ny lags tillämplighet på äldrerättsförhållan den gäller, att den materiella regleringen norraall endastgäller förhållanden, som uppkommit efler ikraftträdandet, medan däremot nyaprocessueUa bestämmelser blir tillämpliga på förfaranden som utspelas efter ikraftträdandet även om förfarandet rör äldre förhållanden. 1973: 42 358 Principenkan dock ej upprätthållas undantagslöst. Sålunda kan nya bestämmelser avsemateriella rättsförhållanden av sådan natur att bestämmelserna i princip börges retroaktiv verkan. Och i vissa fall kan särskilda skäl tala för all manäven för visst annat område som grundprincip väljer retroaktiv tUlämpning, Påsarama sätt kan avsteg från grundsatsen om retroaktiv tdllämpning avprocessudla regler vara motiverat. Betydandesvårigheter av lagteknisk natur möter när det gäUer att reglera vad som iövergångshänseende skall gälla för en lagstiftning av sjölagsförslagels art ochomfattning. Det är inte tillfyllest att för visst ämnesområde slå fast all enviss övergångsordning skall gälla då förhållande som avses i nya bestämmelserpå området inträtt före eUer efter ikraftträdandet utan att det samtidigtklarläggs vad som närmare avses med att förhällande inträtt före eller efterikraftträdandet. En del av övergångsproblemen kan inte lösas genom en enkelgenerell regel. Alt i sådana fall i stället ha regler för olika övergångsfallsom kan tänkas uppkomma skulle emellertid kunna innebära en onödig belastningav övergångsregleringen, särskilt om man i praktiken inte behöver räkna mednågra större problem. Förekommande fall bör då kunna överlåtas åträttstillämpningen för bedömande, Övergängsbestämmdsernatill sjölagsförslaget har avfattats raed iakttagande av vad jag nu har sagt,JPs regler har så långt möjligt efter bildats. Att generellt hållna reglerundvikits innebär givetvis ej att jag tagit avstånd från de allmännagrundsatser sora behandlats inledningsvis. Vid åtskilligaövergångsbestämmelser är en sådan grundsats underförstådd. Och i den månövergångsregel saknas för visst fall får de nämnda grundsatserna bildautgångspunkt för frågans bedömande i rättstillämpningen, Dethar redan framgått, att förslaget i viktiga delar bygger pä nyasjöpanträtls- och skeppsbygggnadskonventioner. Dessa träder i kraft tre månaderefter den dag då fem ratifikationsinstrument har deponerats hos den belgiskaregeringen. För signatärstat som ratificerar efler ikraftträdandet blirkonventionen i fråga bindande efter dagen för depositionen avratifikationsinstrumenlet (art, 19 resp. art. 15). Den nya lagstiftningen kan ioch för sig sättas i kraft oberoende av om har tillträtt de bådakonventionerna eller någon av dem. På sätt som är vanligt när det gäller nysjörällslagstiftning bör emellertid lagstiftningen om möjligt träda i kraftsamtidigt som motsvarande lagstiftning i de andra nordiska länderna. Det fårredan av detta skäl överlämnas åt Kungl, Maj:t att bestärama dagen förikratträdan-det. Bestämmelse härom har lagils upp d punkt 1. 1973: 42 359 Punkt1 dnnehåller vddare en uppräkning av de författningar som föreslås upphävda, enallmän regel om att hänvisning i lag eller annan författning till bestämmelsesom ersatts genom ny bestämmelse i stället skall avse den bestämmelsen samtbemyndigande för Kungl, Maj:t att ge närmare föreskrifter för ikraftträdandet, 4,70,5TiU 1 kap. SjöL. Idenna del torde sjölagsförslaget inle påkalla övergångsbestämmelser annat än iföljande två fall. Överlåtelseav fartygsandel m. I 5 § i dess äldre lydelse finns bestämmelser om förbudmot sådan överlåtelse av fartygsandel som skulle medföra att fartyget förloradesvensk nationalitet samt om vissa åtgärder för bl. a. del fall attfartygsandel kommer i utländsk ägo med fartygets förlust av svensknationalitet som följd. Dessa bestämmelser fär motsvarighet i 52 §sjölagsförslaget såvitt gäller partrederiförhållanden, 5 § i dess äldre lydelsemåste kunna tillämpas även efter ikraftträdandet när överlåtelse ellerförändring skett . Bestämmelse härom har upplagils / punkt 2. I fråga omskepps namn innefattar 6 § sjölagsförslaget långtgående ändringar i denuvarande reglerna, som f, ö. ej finns i SjöL, Ifall den nya principen om kravpå skeppsnamns särskUjningsförmåga skulle upprätthållas fullt ut från början,finge ett betydande antal re-.gistrerade fartyg byta namn i samband med att deinförs i skeppsregistret. För att förebygga sådana onödiga övergångsproblemföreslås i punkt 3 bestämmelser om alt del namn varunder fartyg är infört ifartygsrégistret i princip skall få behållas vid registrering iskeppsregistret. Det skall gälla så länge fartyget eller mer än hälften däravej övergått till ny ägare. Dennaregel kan dock ej gälla undantagslöst. Det skulle t. ex. inle vara rimligt alttvinga fram namnbyte endast för det att andel i fartyget bytt ägare genom arv.Registermyndigheten bör ha rätt att raedge undantag frän krav pä namnbyte närdet finns särskilda skäl alt fartyget behåller sitt namn. Pä andra sidan kanrisken för förväxlmg i vissa fall vara mycket besvärande såväl från allmänsynpunkt som från enskild. Skulle synnerliga skäl föreligga att sålundaundvika förväxling, bör registermyndigheten kunna framtvinga namnskifte vidöverföringen. Jag föreslär regler härom. De berättigar registermyndigheten attvid vite förelägga fartygsägare all bestämma nytt namn för fartyg 4.10ATiU 2 kap. SjöL. Förberedelseåtgärder.Enligt sjölagsförslaget skall de nuvarande fartygs- och fiskefartygsregislrenersättas med ett nytt register över svenska skepp, skeppsregistret, och ettnytt register över vissa båtar, båtregisl- Prop.1973: 42 360 Dessutom skall föras ell register över skepp, som ärunder byggnad i . De nya registren skall föras hos en nyinrättadregistermyndighet. De grundläggande bestämradserna härom finns i 1 kap. Merdetaljerade regler om registrering av och inskrivning av rätt tiU skepp ochskeppsbyggen finns i sjölagsförslagets 2 kap. Åtskilliga problem ärförknippade med uppläggningen av de nya registren. Flertalet är av den art attde lämpligen löses genom administrativa föreskrifter. Bland dessa frågor märksframförallt de som rör registermyndighetens verksamhet med att lägga upp de nyaregistren. Frågor av civUrättslig betydelse, de flesta rörande inskrivning aväganderätt, måste emellertid lösas genom övergångsbestämmelser tillsjölagsförslagel. Den nya registermyndigheten måste inrättas innande nya bestämmelserna skall börja tillämpas. Det blir myndighetens första uppgiftatt lägga upp det nya skeppsregistret med utgångspunkt i fartygsrégistret ochdislrikttullanslalternas fiskefartygsregister samt den in-leckningsbok förfartyg som förs av inskrivningsdomare i domsaga. En förberedelselidav beräknar jag bli nödvändig innan del nya registreringssystemetkan börja tillämpas, Föreskrifier om förberedelsearbetet kan utfärdas av Kungl,Maj:t. Till frågan om medelsanslag för delta skede avser jag alt återkorama istatsverkspropositionen för budgetåret 197374, Överföring från äldre register till skeppsregistret. Skeppsom nu är införda i fartygsrégistret eller i fiskefarlygsregisler måstegivetvis föras över lill skeppsregistret redan under förberedelseskedet. Äveninteckningar som gäller i dem får då föras in i skeppsregistret. En särskildövergångsordning bör emellertid gälla beträffande sådana skepp. De äldreregistrens innehåll bör i princip oförändrat överföras till skeppsregistret.Därvid bör uppgifterna i fartygsregistret i princip ha vitsord framföruppgifterna i fiskefartygsregislren när del gäller fartyg som är införda bådei fartygs- och fiskefartygsregister. Den sora är upptagen så-sora ägare ifartygsregistret eller i fiskefartygsregister bör kunna antecknas som ägare iskeppsregistret i samband med alt fartyget överförs dit. Sådan anteckning börej utan vidare tilläggas den veirkan som inskrivning av äganderätt får enligtden nya lagstiftningen. Sådan verkan synes emellertid böra inträda efter enövergångstid av , ifall inte någon med konkurrerandeäganderättsanspråk an-lingen har väckt talan om bättre rätt till fartyget ellerhar inskrivils i skeppsregistret som ägare enligt de nya bestämmelserna.Givetvis bör den antecknade ägaren kunna söka inskrivning avsin äganderätt enligt de nya bestämmelserna. När antecknad ägare eller annan söker inskrivning av sinäganderätt enligt det nu sagda kan det uppenbarligen inte för bifall tUlansökningen krävas alt sökandens fångesnian är inskriven som ägare av skeppet.Det fär i sådana fall anses tillräckligt att sökanden kan härleda sin rätt Prop.1973: 42 361 från den som har byggt fartyget eller, om delta byggtsutomlands, från dess förste svenske ägare, vUkel normalt är den som först harinskrivits i fartygsrégistret såsom ägare. För det fall att någon, som påstårsig vara ägare lill skepp vilket upptagils i skeppsregistret, inte kan styrkadetta men gör det sannolikt bör registermyndigheten kunna hänskjuta saken tUlrättegång enligt de regler i den nya lagen som gäller för det fall att sökandensrätt är tvistig (32 § sjölagsförslagel). Med hänsyn till det något osäkra underlag föräganderällsanteck-ning som nuvarande register erbjuder, är del angeläget frånrättssäkerhetssynpunkt att äganderältsanteckningar som görs i skeppsregistretunder övergångstiden kungörs på lämpligt sätt, t, ex, i aUmänna tidningarnaoch i tidning på skeppels hemort. Den vars rätt berörs kan därigenom fåtillfälle att vidta åtgärder för all tillvarata sin rätt. Bestämmelser i enlighet med vad jag nu har anfört har tagilsupp i punkt 4 första och andra styckena. Enligt sjölagsförslagel kommerregislreringsplik-ten all bli mer orafallande än den är . Anmäls skepp, somej är infört i fartygsrégistret eller i fiskefarlygsregisler, för registreringenligt de nya bestämmelserna, men lyckas inle sökanden förebringa mer änsannolika skäl för sin äganderätt, bör han antecknas som ägare enligt de reglersom skall gälla när äganderättsanteckning sker på grundval av fartygs- ellerfiskefarlygsregislrens innehåll. Bestämmelser för nu åsyftade fall är upptagnai punkt 4 tredje stycket. Det finns en grupp av fartyg som ärinleckningsbara enligt nuvarande ordning (som regel med en nettodräktighet avminst tre registerlon) men som inte har en största längd av minst tolv meteroch en största bredd av . Dessa fartyg är alltså enligt den nyalagstiftningen ej att hänföra lill skepp ulan skaU anses som båtar. Är sådantfartyg ej inlecknat vid tiden för ikraftträdandet och har inteckning då ejheller sökts, uppslår inle några övergångsproblem. Men båt, som varit eUer ärföremål för sökt eller beviljad inteckning, bereder vissa problem. Enundersökning som företog synes ge vid handen altantalet fartyg av detla slag blir relativt obetydligt (jfr SOU 1970: 74, bilaga4). Dessa fartyg kan uppenbarUgen, av hänsyn lill inteckningsborgenärerna, ejutan vidare avföras ur fartygsrégistret. Det skulle dock vara fögaändamålsenligt att låta dem omfattas av samma privaträtlsliga verkningar enligtde nya bestämmelserna som de större fartygen. Men det är önskvärt att snarastmöjligt kunna avskaffa såväl fartygsrégistret som fartygsinteckningsboken. Ettbevarande av både registren och inteckningsboken under en övergångslid skullemedföra alt kreditväsendet tvingades godta att inteckningar med verkningarenligt äldre lag blev kvar i marknaden vid sidan av dels sådana inteckningarsom enligt övergångsbestämmelserna för 1973: 42 362 äldreinteckningar d större fartyg får rättsverkningar enligt den nya lagstiftningen,dels de nya pantbreven. En sådan situation bör undvikas. Jag föreslår därför istället, att den ifrågavarande, numerärt sannolikt obetydliga gruppen av båtarjämte de inteckningar som gäller i dessa införs i skeppsregistret ochunderkastas de nya bestämmelserna om registrering av och inskrivning aväganderätt till skepp raed undantag för de nya bestäramdserna orasakrättsskydd, godtrosförvärv och processlegitimation på grund av inskrivning(1922 §§ sjölagsförslaget). Jag får anledning alt återkomma till detta ianslutning tUl mitt förslag om ändring av lagen angående vissa utfästelser omgåva och i handelsbalken. Genom en sådan ordning bevaras dessa båtarväsentligen i nuvarande rättsläge. Båtarna bör anses införda i skeppsregistretden dag de nya bestämmelserna träder i kraft och deras ägare kan antecknas såsom föreslagits i fråga om skepp. Om sådan båt upphör att besväras av dnteckndng,bortfaller motivet för all ha den införd där och den bör dä genastavregislreras. Bestämmelserom båtar har i deparlementsförslaget tagits upp i punkt 5. Skeppsbyggen.De nya bestämmelserna om registrering av och inskrivning av rätt tillskeppsbyggen bryter i väsentliga avseenden med gällande rätt.