prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Visserligen har denekonomiska polil;Lken givits en mer restriktiv inriktning i och med den nyabudgeten sora framlades , men på det 1 Reviderad nationalbudget för 27 lokala och ddsialliga planet kan ulgiftsexpansionen väntasfortsätta. Den totala offentliga sektorns inflytande på ekonomin lill den deldel kommer till uttryck genora köp av varor och tjänster förutses därför även1973 innebära ett visst raått av efterfrågestimulans. a. en återgånglill en högre nivå för hushållens sparkvot särat en långsammare ökning avtransfereringarna till hushällen väntas den privata konsumtionens tiUväxt avtasuccessivt 1973. Detta torde dock uppvägas av tilltagande efterfrågetUlväxtför andra användningsområden, och framför allt väntas lagerinvesteringarna ochindustrins fasta investeringar efler hand korama in i ett raera expansivtskede. Industriinvesteringarna vilka utvecklades svagt fömtsessålunda öka med 8 a i volym 1973. En sådan expansiv utveckling bestyrks avinvesteringsenkäter vid ingången av året och frarastår även sora riralig motbakgrund av de uppskattningar som gjorts av kapacilelsul-nytljandegraden iindustrin 1973. Härtill kommer en mycket gynnsara vinstutveckling och1973. Lagerinvesteringarnas blygsararaa orafattning 1972 i relation lillproduktions- och leveransutveckling särat orderslockar, ger anledning att räknaraed ett kraftigt uppsving i lagercykeln 1973. Likaledesväntas en klar förbättring av den reala externa balansen inträffa 1973.Samtidigt sora iraportefterfrägans tillväxt förutses rainska någol, tordenämligen exportlillväxlen öka påtagligt. Härtill bidrar såväl den tilltagandeefterfrågetillväxten på avsätlningsraarknaderna som volymeffekterna av de bådadevalveringarna. Utvecklingen 1972 av de månadsvisa handelsbalanssaldonaindikerar att den avsedda vridningen i den amerikanska utrikeshandelsbalansenredan kan ha inletts. Även omsålunda den ekonoraiska politiken redan från ingången av 1973 givits en raerrestriktiv inriktning, saratidigt som den privata konsumtionens tillväxt kanförutses minska efler hand, framstår inte riskerna för en utpräglad dämpningav tillväxten sora särskilt stora. Företasens investeringar såvälde fasta sora lagerinvesteringarna samt de delstatliga och kommunalamyndigheternas utgifter förutses nämligen utöva ett betydande expansivtinflytande på ekonomin även . Härtill komraer alt den externabalansen raed successivt tilltagande styrka såväl 1973 sora 1974 kan väntas påverkatotalproduktionens tillväxt i klart uppdragande riktning. Sammanfattningsvis förutses vid en sådan utveckling iFörenta staterna 1973 bruttonationalprodukten öka ungefär lika snabbt som1972, dvs. kan en ytterUgare sänkning av arbetslöshetenväntas komraa till stånd. Inle heller för del skiljer sig den nuvarandebedömningen för den ekonomiska utvecklingen på några raer väsentligapunkter från den som gjordes i den prelirainära nationalbudgeten. Den fortsattaexpansionen av efterfrågan förutses sålunda bäras upp av den privata konsuralionen, bostadsbyggandet och de offentiigautgifterna. Beträffande industriinvesteringarna 1973 finns det nu raöjligenskäl att räkna raed en något gynnsaramare uwecklmg än vad sora fömtsågs i denprelirainära nationalbudgeten. Två oberoende ravesteringsenkäter /mars1973 mdikerar sålunda att utgiftema för utmstnings- och anläggningsinvestermgari mdustriföretagen /74 (april mars) skulle öka snabbare än på 3år, eller . Huvuddelen av den planerade ökningen avinvesteringsutgifterna avsåg visserligen produktion för heraraaraarknaden,raen även för exportinriktade företag med undantag för stålverken och varven visade en-kätema förhållandevis positiva siffror. Det är sålunda möjligt attindustriinvesteringarna kan korama in i ett raera expansivt skede , vUket tUlsararaans med det väntade uppsvinget ilagerinvesteringarna torde förstärka konjunkturen ytteriigare. Det japanska beslutet den aU låta yenen flytahar hiltiUs järafört raed läget resulterat i enrevalvering genteraot dollarn raed och genteraot flertaletvästeuropeiska valutor raed . Effekterna härav på den inheraskaekonoraiska utvecklingen är svåra att bedöma, raen enligt de ovan närandainvesteringsenkäterna skuUe beslutet inte innebära någon raer påtagligåterhållande faktor för investeringstUlväxten ens i exportföretagen. För utrikeshandelnsdd innebär åtgärden dels en oraedelbar förbäUring av bytesförhållandet medåtföljande förstärkning av handelsbalansen i löpande priser och dels att imotsatt riktning verkande volymeffekter efler hand kan väntas göra siggällande. Vid en prognos för utrikeshandeln måste dock hänsyn tas även tillden expansiva efterfrågeutvecklingen på avsättningsmarknaderna för exportensamt till vilka volymeffekter som är att förutse efler den förrarevalveringen, dvs. i deceraber 1971. Även om betydande volymeffekler av iförsta hand den förra revalveringen kan påräknas, lorde den expansivaefterfrågeutvecklingen på exportmarknaderna raedföra att någon verkligtbetydande minskning av de slora externa överskollen inte är all vänta 1973.Normaliseringen av utrikeshandeln förutses inle heller utgöra något hinder fören avsevärd ökning av totalproduktionen. Denna beräknas 1973 växa raed ca 11 %i volyraterraer. Konjunkturutsikterna för 1973 framstår nuliksom vid ingången av året som tämligen gynnsamma. Den ekonoraiska utvecklingenunder /1973 lyder sålunda sora framgår av tabell 1 påatt en uppgång i totalproduktionens tillväxt liU 1973 är alt vänta inästan samtliga västeuropeiska industriländer. Undantag härvidlag utgörÖsterrike och , där totalt sett fullt kapacitelsulnytljande förelåg1972. Liksom i den preliminära nationalbudgeten förutses en snabbexpansion fortsätta i . Även om konjunkturbUden i fortfarandeär tämligen oklar, före- 1 Reviderad nationalbudget för 29 faller en viss återhämtning kunna komma till stånd underloppet av 1973. Däremot synes läget i den brittiska ekonorain ha klarnatpåtagligt de senaste raånaderna. Visserligen kvarstår vissa osäkerhetsraoraentsåsora den flytande pundkursen, raen utvecklingen bl. a. på arbetsmarknadenoch av investeringarna pekar raot att en ökning av tillväxten 1973 är att väntaäven i . Av central betydelse för den västeuropeiskakonjunkturbilden frarastår dock den utveckling sora den västtyskaekonorain kan koraraa att uppvisa. Fleratecken lyder på alt konjunkturläget i undergått en raarkantförbättring . Denna utveckling bekräftas av statistiköver bl. a. arbelsraarknadsläget och industrins order-situation. Från sistakvartalet 1972 har sålunda inträffat en påtaglig åtstraraning påarbetsmarknaden genora såväl en rainskning av den redan låga arbetslöshetensora en ökning av antalet lediga platser. Orderingången till industrin ökadeunder t. o. ra. raed ineraot järaförtraed raotsvarande period ett är tidigare. SärskUt kraftigt ökade orderingångenfrån exportraarknaderna, eller raed , och bland de olika industribranschernauppvisade investeringsvamindustrin den raest expansiva utvecklingen. Enligt enba-romelerundersökning bedörade netto av industriföretageni investeringsbranschen orderstockarna sora för sraå, att järaföra raed netto33 % . Mot dennabakgrund finns det skäl alt anta att konjunklurförloppel i Västtysklandkoraraer att präglas av en successiv ökning av produktionstillväxten. Enavgörande faktor vid en bedöraning av styrkan i detla konjunkturförloppförefaller bli investeringarnas utveckling. Visserligen visadeinvesteringsenkäter inga raer expansiva planer från industrinssida , raen raed tanke på såväl den gynnsamma /1973 som den förhållandevis högakapaciletsutnytljandegraden i industrin , lorde det finnas skälalt räkna raed en upprevidering av investeringsplanerna. En ytterligare faktorsora pekar i samraa riktning är det lageruppsving som redan synes ha inletts.Äv planerna alt döraa förefaller emellertid investeringskonjunkturen 1973 och1974 bli klart mindre expansiv än 1968 och 1969, då raaskininvesleringarnaökade raed 10 resp. i fasta priser. Även ora konjunklurpolitiken av bl. a.pris-slabililetshänsyn lorde straraas åt successivt, förutses den expansivain-vesteringsulvecklingen leda tUl att totalproduktionen ökar raed 1973. Liksora i väntas de privata investeringarna såväl de fasta sora lagerinvesteringama koraraa in i ett raera expansivt skedei Storbrhannien och möjligen också i . Även i flera mindre länder iVästeuropa däribland i de nordiska länderna förutsesinves-leringsefterfrågan förstärkas . Med en fortsatt rätt betydande till- växt av den privata konsumtionen och de offentiigamyndigheternas utgifter torde under sådana omständigheter inle någon störrerisk föreligga för en konjunkturdärapning i orarådet före utgången av året. 1genorasnitt väntas liksora i den prelirainära nationalbudgeten totalproduktioneni öka raed . Valutakrisen utraynnade i den s. k.Washingtonöverenskoraradsen i deceraber sarama år. Därvid skedde en omfattandeomgruppering av i första hand de västiiga industriländernas växelkurser. Medutgångspunkt från den internationella handelns struktur och orafattning kan deviktigaste kursjusleringarna sägas ha varit devalvering raedeffektivt särat och revalveriiigar med effektivtca 12 resp. . Härtill kom att tillsammans med en rad andraländer däribland de nordiska länderna med undantag för stannadekvar på en i genomsnitt ungefär oförändrad växelkurs. , och deraindre revalverade, fast i något raindre orafattning änVästtyskland. (För en redogörelse om bakgrunden lill och det mer detaljeradeinnehållet i valutaöverenskoraradsen i deceraber 1971 hänvisas lill tidigarenationalbudgeter.) Utvecklingen på de intemationeUa valutaraarknaderna under1972 var betydligt lugnare än . Med undantag för det brittiskabeslutet att låta pundkursen flyta skedde sålunda inga växelkursförändringari OECD-området. Pundet hade till utgången av 1972 successivt devalverats medinemot , vilket innebar att därmed t. o. m. devalveratnågol gentemot järafört med läget före valutakrisen 1971.Samtidigt inleddes inom internationella valutafonden förhandlingar omutformningen av nya regler i ett internationellt valutasystem. Lösningen avvalutakrisen i och med Washington-överenskommelsen betraktades sålundabara som ett tillfälligt steg mot ett bättre fungerande valutasystem. Efter en serie händelser och åtgärder på valutaområdet ibörjan av 1973 däribland det italienska beslutet all först låta lirekursernför kapitaltransaktioner och därefter även kursen för komraersiella transaktionerflyta särat det schweiziska beslutet att låta francen flyta inträffade ånyoen orafallande valutakris . I ett första stegdevalverade raed genteraot huvuddelen av devästeuropeiska länderna. lät i likhet raed , ochItalien sin valuta flyta. De nya kurser sora fastställdes visadesig dock inte inge lillräckligt förtroende, varför valutamarknaderna återstängdes . raedundanlag för , och beslöt i delta läge att låta de sinseraeUan fasta kurserna flyta genteraot övriga valu tor. och etablerade fasta växdkursrelalioner till de sex Bil.1 Reviderad nationalbudget för 31 EG-länderna.Västtyskland hade revalverat raed . revalverade iett senare skede raed och anslöt sig därefter lill gruppen av länderraed flytande växelkurser. Iallraänna terraer innebär dessa växelkursförändringar alt under loppet avungefär har revalverat raed gentemot ochStorbritannien saml raed raellan 5 och gentemot , ,och de mindre . och Storbritanniensdevalvering gentemot det sistnämnda europeiska blocket uppgår sålunda lillmellan 25 och . Utanatt närmare gå in pä orsakerna lill den fömyade oron på valutamarknaderna ifebruari/skall i det följande något beröras dels vilka konsekvenserväxelkursförändringarna eventuellt kan få på konjunkturutvecklingen iOECD-orarådet 1973 och dels på vilket sätt prisutvecklingen kan koraraa allpåverkas. Deväxelkursförändringar sora inträffat har förutsatts bidra till att bringajäravikt i resp. länders extema balans. Tanken är sålunda exerapelvis alt endevalvering skall förstärka konkurrenskraften för det devalverande landetsprodukter så att utvecklingen av såväl exporten sora iraporten skall blimindre ogynnsam . Därigenom tänks ett devalverande land minska sittexterna underskott, raedan raolsalsen skulle gälla för ett revalverande land.Helt bortsett från effekterna av att konjunkturutvecklingen inle ärsynkroniserad internationellt sett, får man räkna raed viktigatidseflersläpningar innan en växelkursförändring får sina slutgiltigaverkningar på de externa balanserna. För det första tar del sålunda en viss tidinnan de prisförändringar sker på avsättningsmarknaderna som motiveras avväxelkursförändringen. För det andra har den direkta effekten efler det attprisgenoraslag skett ofta visat sig vara en förändring av bytesförhållandetsora oraedelbart påverkat den externa balansen för landet ifråga i motsattriktning mot den åsyftade. Däreraot har dessa terras-of-lrade-förändringaruppfattats sora förutsättningar för ett uppnående av de eftersträvadevolymeffekterna på han-delsströraraarna. Under ett tidigt skede efterexempelvis en devalvering kan den extema balansen väntas mera påverkas avförsärarade bytesvillkor än av sådana positiva volymeffekler som åsyftas.Tidigare erfarenheter indikerar att det kan dröja upp till 2 ä innanändrade relativpriser länderna emellan får fullt utslag på de volymraässigahandels-slröraraarna. Utvecklingen1972 av export och import i olika länder i OECD-området tyder pä altvolyraeffektema varit förhållandevis begränsade efterWashington-överenskoraradsen i deceraber 1971. För delförändrades de raånadsvisa handelsbalanssaldona i en sådan riktning att det ivarje fall inte kan uteslutas att vissa volymeffekler av devalveringen idecember 1971 gjorde sig gällande. Även den japanska exportutvecklingen 1972tyder sora framhållits tidigare påatt vissa volymeffekler erhölls. Däreraot fraraträder inte några raerabetydande volyraeffekter från sLi:froma över den västtyska utrikeshandeln1972. Det finns dock skäl att vänta att de vid växelkursoragmpperingen ideceraber 1971 eftersträvade effekterna på handeln efter hand koramer attförstärkas under loppet av 1973. Valutakursjusteringama /mars 1973tillsararaans raed dera sora korarait lUl stånd för de flytande valutorna gickför de större ländema i sararaa riktning sora vid Washington-överenskoraradsen.Detla innebär sålunda alt nya och i sarama riktning gående volymeffekter"lagras" på de tidigare. Det finns därför ytterligare anledning attvänta alt en utjäraning av de extema balanserna i eftersträvad riktning åtrainstone i fasta priser räknat koraraer tiO stånd. Detla hindrareraellertid inle alt bytesbalanserna i löpande priser i ett inledande skede på grund av terras-of-trade-effekten kan komma, att i någon mån förändras iicke-ut-järanande riktning. Urkonjunktursynpunkt skulle detta betyda att utvecklingen i 1973kan väntas på ett gynnsarat sätt och dessutora i en tilltagande grad påverkasav de två senaste årens valutakursförändringar. Däreraot torde inte utveckUngeni den japanska ekonorain i sarama utsträckning sora under tidigareinternationella högkonjunkturer koraraa att bäras upp av exporten ochinvesteringarna förknippade raed denna. Frågan uppkoramer så på vilket sätt deneuropeiska konjunkturutvecklingen kan tänkas bli påverkad avvalutakursförändringama. Även om länderna i genomgående devalveratmed och i vissa fall i förhållande tiU de tvåsenaste åren, kan man inte av detla sluta sig lill att del relativakonkurrenstrycket från japanska produkter har minskat påtagligt. Hänsyn måstevid en sådan bedömning nämligen tas såväl lill förekorasten av fömt icke utnyttjadkonkurrensförraåga hos de japanska leverantörerna sora till det ökade raotståndsom de kan ha raött på den araerikanska raarknaden. Med hänsyn bl. a. till detsistnämnda torde det inte vara uteslutet att de japanska förelagens konkurrensblivit raera kännbar för flera västeuropeiska länder, däribland inte rainstVästtyskland. TUl denna bild skall även fogas att araerikanska produkterskonkurrenskraft ökat påtagligt i relation till produkter frän flertaletvästeuropeiska länder de genora såväl växelkursförändringarnasora den ur arae-rikansk synpunkt raycket gynnsamma prisutvecklingen. Denna urvästeuropeisk synpunkt tämligen ogjmnsamraa bild korapliceras eraellertid avatt konjunkturfasningen skUjer sig mdlan de oUka områdena. Med Förenta staternai ett klart senare skede i konjunkturfasen 1973 än som dessutoratorde ligga efter även blir bUden avgjort ljusare för del.Det rahemska efterfrågetrycket i fraraför allt Förenta statema raen även iJapan kan sålunda både verka åter-håUande på exporten tUl och åtminstone vad gäller För- 1 Reviderad nationalbudget för 33 enta staterna verka expansivt på den västeuropeiskaexporten. Slutsatsen skulle sålunda bli alt omstruktureringen avhanddsströmraama mellan industriländerna ur västeuropeisk synpunkt komraer attinträffa i ett relativt gynnsarat skede av konjunkturutvecklingen. I ellinledande skede efter valutaöverenskoraraelsen i deceraber 1971 påverkadesvärldshandelspriserna såväl på råvaror som på färdigvaror i klart dämpanderiktning. Detta gäller vid en omräkning till valutor som i genomsnitt vare sigrevalverades eller devalverades. De araerikanska exportörerna synes sålunda hasänkt sina priser på exportraarknaderna under del alt de revalverandeländernas exportörer i raånga fall sänkte priserna i egen valuta för alt hållatUlbaka prisökningen på exportmarknaderna. Resultatet blev alt förändringen avvärldshandelspriserna raellan genorasnitlsvärdena och 1972 blevraarginell. sköt dock priserna i synnerhet förraånga råvaror åter fart. I den konjunklurfas sora nu är rådande förefallerdet inte sannolikt att den nya oragmpperingen av växelkurserna får sararaaåterhåUande effekt på prisema som den föregående. Efterfrågeläget generelltsett och särskUt för råvaror är näraligen tydligt högre än ibörjan av 1972 saratidigt sora raöjlighelerna för revalverande ländersexportörer att hålla tUlbaka prisökningar på exportraarknaderna i flera fallsannolikt torde vara raindre. Den tilltagande konkurrensen på denvästeuropeiska raarknaden från japanska produkter talar dock i sig för attprisstegringarna 1973 kunde dämpas något. Denna effekt minskas emellertid avden klara konjunklurförbältring som förefaller all ha inletts i denjapanska ekonomin. Den väntade efterfrågeutvecklingen i olika länder tydersålunda på att fortsatt betydande prisstegringar såväl inora de olika ländernasora för världshandeln är att vänta 1973, även ora valulajusteringarna ifebruari/ mars tillfälligt kan ha inneburit en viss dämpning. I den prelirainära nationalbudgeten förutsägsvärldshandeln öka raed uttryckt i volyraterraer. Trots den orosora rätt på valutamarknaderna , lorde inle förutsättningarnaför en dylik stark expansion av handeln ha ändrats näranvärt raot bakgrund avdet generellt sett förbättrade konjunkturläge sora förutses i världsekonorain1973. Vad gäller priserna kalkylerades med en ökning om 1973. Med tankepå bl. a. den mycket snabba prisstegringstakten i de flesta deförsta raånaderna 1973 kan en viss uppjustering av denna siffra koraraa altvisa sig befogad. Dessa bedöraningar gäller eraellertid vid raätning i valutorsora i genorasnitt behållit sitt bytesvärde vid växdkursjusteringama ifebruari/särat vid det "flytande" tillstånd sora råttdärefter. Uttryckta i dollar torde världshandelspriserna öka raed gott och väl10 % 1973. 3 1973.1 saml. Denaraerikanska ekonorain kännetecknades 1972 av snabb expansion inora nästan allaoraråden. Totalproduktionen ökade sålunda i reala termer samtidigtsora sysselsättningen steg kraftigt. Arbetslösheten sjönk under loppet av 1972med tUl . Tillväxten för den slutliga inheraska efterfråganökade markant jämfört raed 1971, järasides raed att en omsvängning kundenoteras för lagercykeln. På den externa sidan var utvecklingen dock inte likagynnsam som inom landet. Även ora en markerad uppgång inträffade för exportenstillväxt, ökade lill följd av den inheraska expansionen iraporten ännusnabbare, vilket raedförde att utrikeshandeln resulterade i ett kraftigt ökatunderskott. Däreraot har den araerikanska regeringens strävanden raot en störrepris- och kostnadsstabilitet varit raer fraragångsrika. Ökningstakten förbmltonationalpi-oduktens prisdeflator uppgick sålunda 1972 till endast 3 %efter att 1970 och 1971 ha legat på 5,5 resp. 4,. Konjunkturutvecklingen under loppet av 1972 har till synesulan avbrott gått i gynnsara riktning. Orderingången till industrin ökade från 1971 till 1972 raed ineraot . Störst blev ökningenför vissa bran scher i investeringsvamindustrin; orderingången för verktygsmaskiner, exerapelvis, ökade raed . Industriproduktionen växte 1972 efter all 1971 ha legat kvar nivå. Då även industrins leveranser steg kraftigt värderaässigt blev ökningen i färdigvarulagren förhållandevis begränsad. TiU följd av den höga pro duktionslakten har kapacitetsutnyttjandet inora industrin successivt till tagit under loppet av 1972. Utnytljandegraden låg vid utgången av året på ca SO % alt järaföra i genomsnitt . Den ekonomiska politiken var fortsatt expansiv 1972. Trotsett överuttag av prelirainärskatt på visade den federalabudgeten ett underskott om drygt L" railjarder dollar, eller nästan likastort sora 1971. De federala myndigheternas expansiva inverkan på ekonorain 1972 har i första hand haft forraen av ökadetransfereringar till delsta terna och koraraunema samt ökade avskrivningsmöjligheter för inves teringar och rainskad fordonsaccis. Däremot ökade de federala tions- och investeringsutgiftema endast obetydligt. Dessa utgifter har i SläUet visat en stark expansion på det ddslatliga och kommunala pla net. De totala offentliga utgiftema för köp av varor och tjänster ökade 1972 med efter en enprocentig rainskning 1971. Även penning politiken har behållit en expansionsbefrärajande prägel 1972. Diskontot har hållits oförändrat , medan den ökade efterfrågan på kre- summan av privat och offentlig konsumtion ochinvestering bortsett från lagerförändringar. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 35 ditmarknadenraedfört en dragning uppåt av den korta räntan från . Deprivata fasta investeringarna utgjorde den raest expansivaefler-frågekoraponenten 1972. Investeringsverksaraheten gynnades, förutora avden goda tillgången på kredit, av förbättrade avskrivningsraöjlighe-ler ochsänkningen av fordonsaccisen. Framför allt ökade bostadsbyggandet och häravföranledda serviceinvesleringar kraftigt. Efler en vo-lymraässig tillväxt pådrygt ökade sålunda dessa investeringar raed 1972. Även förövriga privata investeringar noterades en snabb tUlväxt, eller ca 10 %.Industrins investeringar sora rainskade raarkant 1971 utvecklades raedtanke på den förhållandevis låga kapaciletsutnytljandegraden oväntat gynnsamt1972 och beräknas för helåret ha varit av sarama omfattning som 1971. Totaltökade de privata fasta investeringarna med , vilket innebar en fördubblingav tillväxten jämfört raed 1971. I järaförelse raed denna kraftiga uppgång itillväxten för de fasta investeringarna utvecklades lager-investeringarnaförhållandevis svagt. Ävenden privata konsurationsefterfrågan utgjorde en väsentlig ex-pansionsfaklor iekonorain 1972. De kraftigaste försäljningsökningarna noterades för varaktigavaror fraraför allt personbUar och herain-redningsarliklar. Totalt ökade denprivata konsurationen raed i volyra, vilket i och för sig är enförvånansvärt hög siffra raot bakgrund av det stora överuttaget avprelirainärskatt 1972. Detta överuttag förefaller eraellertid helt hakorapenserats av hushållen genora en raotsvarande sänkning av sparkvoten. Denaraerikanska betalningsbalansen resulterade 1972 i ett underskott på drygt 10railjarder dollar. Detta innebar en markant förbättring järafört raed 1971, dåunderskottet beräknat på officiell transaktionsbasis uppgick till drygt 30miljarder.