prop · FW0342 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt kommitténsmening kan annan lösning knappast ifrågakomma än att utvidga det gällandeundantaget för inteckningsbara fartyg till att även avse inteckningsbaraskeppsbyggen. Kreditmarknaden får enligt kommittén anpassa sig efter en sådanordning. Undantagsbestämmelsen bör enligt kommittén formas så att den avserfartyg och skeppsbyggen som kan införas i skepps- ellerskeppsbyggnadsregistret. Om företagsinteckning vid ikraftträdandet av de nyabestämmelserna gäller i sådant fartyg, bör den bevara sin giltighet tillsinteckningshavaren eventuellt avstår från sin rätt till fartyget. Kommittén,som visserligen inte funnit anledning till analys av det av bankföreningenväckta spörsmålet huravida en företagsinteckning omfattar varvets fordran påköpeskilling för fartyg som varvet byggt, har framhållit att företagsinteckninggäller i utestående köpeskilling för såld förelagsintecknad egendom. erinrat om att även byggnadsmaterial, som ärskeppsbyggnadstillbehör, blir undandraget företagsinteckningens giltighet. Kommittéförslagethar under remissbehandlingen rönt ringa uppmärksamhet i denna del. eller har gått in på de häraktuella spörsmålen. Men har kritiserat det från utgångspunktenatt företagsinleckning, som en för generell inhemsk kreditgivning särskiltanpassad kreditsäkerhetsform, bör kunna gälla i skeppsbyggen. Vid verkligaseriebyggen är finansiering genom företagsinteckning närmast oumbärlig enligthovrättens mening. Vidare anmärker hovrätten bl. a. på altkö-peskillingsfordran vid beslällningsköp inte omfattas av företagsinteckningmedan fordran på vederlag för fall av tillverkning enligt arbetsbeting gördet. 1973: 42 372 Jagansluter mig tUl kommitténs uppfattning att i 4 § första stycket 1 lagen omföretagsinteckning bör göras generellt undantag för vad departementsförslagetbenämner skepp och skeppsbyggen. En sådan ordning synes vara bäst förenlig medskeppsbyggnadskonventionen. Distinktionen mellan tUlverkning av skepp enligtbeställningsköp resp. arbetsbeting skall enligt deparlementsförslaget intespela samma roll som enligt kommittéförslaget. Till skillnad från detta tarnämligen departementsförslaget ej upp någon särskild regel om äganderätt tillskeppsbygge utan lämnar frågan öppen för partsreglering. Men det är tydligtatt distinktionen fär viss betydelse i detta sammanhang. Normalt torde vårvarvsindustri tillverka skepp enUgt avtal om beställningsköp och då komraerköpeskillingen Uka litet som själva bygget alt omfattas av företagsinteckning.Skulle däremot arbetsbeting föreUgga, såsom är regel om beställaren hållermaterialet, omfattas vederlaget av företagsinteckningen. Jag kan emellertidinte finna att detta förhållande påkallar någon särskUd revision avföretagsinteclcningslagen. Ändring i denna lag bör i detta sammanhang ej görasi annat syfte än att anpassa den tUl föreslagna sjölagsändringar. Somjag berört vid övergångsbestämmelserna till sjölagsförslaget (jfr avsnitt4.10.7) kan det tänkas att skepp som ju blir registre-rdngspliktdga enligtsjölagsförslaget inte har den dräktighet att det kan intecknas enligtnuvarande ordning och därför besväras av en i redarens näringsverksamhetgällande inteckning. Enligt departementsförslaget får skeppet då ej intecknasenligt de nya reglerna om skeppshypotek utan att företagsinteckningshavarenavstått från sin rätt tiU skeppet. I konsekvens härmed föreskriverdepartementsförslaget i detta sammanhang, att företagsinteckning som vidikraftträdandet besvärar sådant skepp skall bevara sin gUtighet till dessinteckningshavaren eventuellt avstår från sin rätt tUl skeppet. 5.5Förmånsrättslagen (1970: 979) Somhar framgått av sjölagsförslaget skall protokollsintagning enligt 3 § SjöL avkontrakt om fartygsbestäUning upphöra. Den ersätts av det föreslagnaskeppsbyggnadshypoteket. Vidare utmönstrar sjölagsförslaget legalpanträttenligt 17 § SjöL för redares förskott av medredares bidrag tUl rederidriften.De bestämmelser i 4 § andra och tredje styckena förmånsrättslagen som anknytertill dessa sjölagsbestämmelser måste alltså upphävas. Som en följd härav börden bestämmelse i 17 § som berör 4 § tredje stycket utgå. Då kan återstoden av17 § med fördel arbetas in i 16 §. I samband med dessa lagändringar bör enredaktionell följdändring göras i 9 § första stycket och 15 §förmånsrättslagen. Motsvarande jämkning blir nödvändig i 11 kap. 3 § förstastycket luftfartslagen. Jag återkommer härtill i avsnitt 5.12. 1973: 42 373 Ianslutning till 247 § sjölagsförslaget, som behandlar retentionsrätt i fartygoch i fartyg under byggnad på grand av reparations- eller byggnadsuppdrag, harjag på anförda skäl förordat att sådan retentionsrätt ges förmånsrätt framförpanträtt på grund av inteckning (3.6.3). Förslaget föranleder ändring i 9 §andra stycket förmånsrätlslagen som prioriterar panträtt på grund av fartygs-eller luftfartygsinteckning före retentionsrätt. Ändringen bör ges deninnebörden att retentionsrätt enligt 247 § sjölagsförslaget skall gå förepanträtt på grund av inteckning medan annan retentionsrätt i fartyg bl. a.retentionsrätt enligt 232 § SjöL, 11: 3 eller 12: 8 handelsbalken samtretentionsrätt enligt olika kanalreglementen m. m. alltjämt mäste gä efterpanträtt på grund av inteckning. En sådan ordning är betingad av attsjöpanträttskonventionen inte tillåter att annan retentionsrätt än sådan somregleras av 247 § SjöL i dess lydelse enligt mitt förslag prioriteras framförpanträtt på grund av inteckning. För de retinenter som sålunda tvingas ståtUlbaka för inteckningsborgenär torde prioritetsfrågan dock vara av underordnadvikt. De viker för inteckning redan enligt gäUande rätt. Bärgare medretentionsrätt enligt 232 § SjöL har dessutom sjöpanträtt för sin fordran påbärgarlön. Detkunde i och för sig vara motiverat att låta samma prioritering gälla i fråga ommotsvarande retentionsrätt i luftfartyg men reglerna i art. 1 i 1948 årskonvention rörande internationellt erkännande av rätt tUl luftfartyg (jfr prop.1955:13) torde utgöra hinder mot en sådan ändring av prioritetsreglerna i 4 §förmånsrättslagen. Övergångsvisbör gälla att retentionsrätt, som uppstått enligt äldre rätt, alltjämt bör varaförenad med förmånsrätt enligt de äldre bestämmelsema. På motsvarande sätt börde äldre bestämmelsema aUtjärat gälla i fråga om protokollsintagning rörandebeställarförskott enligt 3 § SjöL i dess äldre lydelse och panträtt för redaresförskott av medredares driftsbidrag enligt 17 § SjöL d dess äldre lydelse.Förmånsrätt för beställarförskott bör dock som jag angdvdt fömt (4.10.4)upphöra om skeppsbygget regdstreras. behandlade 16 § förmånsrättslagen fdck sdn nuvarande lydelse så sent somår 1971 (SFS 1043). Den då vidtagna ändringen innebar i korthet att löne-eller pensionsfordringar inte längre skulle kunna vid konkurs tränga undanpanträtts- eller ulmätningsfordringar i fast egendom eller tomträtt (jfr prop.1971: 178 s. 35). Såvitt avser förhållandet mellan löne- ellerpensionsfordringar och utmätningsfordran i tomträtt fick emellertid lagtexteninte en helt tillfredsställande utformning. Jag föreslår därför att lagtextennu jämkas så att det otvetydigt framgår att fordran med aUmän förmånsrättaldrig kan tränga undan fordran med förmånsrätt i tomträtt på grund avutmätning. 1973: 42 374 5.6Lagen (1927: 77) om försäkriingsavtal m. m. Ianslutning till 11 kap. sjölagsförslaget har jag behandlat spörsmål ompanträttslig surrogation och försäkringsskydd (3.6.5) som rör sjöpanträtt,retentionsrätt och panträtt på grund av inteckning. Som jag utvecklat därförordar jag, att sjöpanträtt undantas från bestämmelserna i 54 § förstastycket lagen om försäkringsavtal, som ger sjöpanträttförsäkringsskydd under viss förutsättning, medan både retentionsrätt ochpanträtt på grund av inteckning bevaras vid det försäkringsskydd sammabestämmdser ger dem. För konsekvensens skull bör luftpanträtt som f.n. enligtnämnda lagrum är försäkringsrättsligt jämställd med sjöpanträtt behandlas påsamma sätt som sjöpanträtt. Det bör i sammanhanget erinras om att reglerna i54 § försäkringsavtalslagen är dispositiva. Samtidigtmed att JB antogs, ändrades ett stort antal lagar och författningar, varigenomdessa anpassades till JB (prop. 1970: 145). Flertalet ändringar föranleddes avden utformning som panträtten i fast egendom och tomträtt erhållit i JB, Någonfullständig genomgång av författningsmaterialet var dock inte möjlig attgenomföra. TiU de lagar som lämnades utanför följdlagstiftningen till JB hörförsäkringsavtalslagen. Emellertid har numera visat sig önskvärt att göra vissaföljdändringar även i den lagen. Skälet till detta är främst att vissaparagrafer i lagen har direkt anknytning till innehållet i lagen (1927: 79) omrätt för borgenär till betalning ur ersättning på grund av försäkringsavtal.Denna senare lag erhöU ändrad lydelse (SFS 1970: 1011) som följd av panträttensändrade utformning i JB. Detsynes lämpligt att genontföra de berörda ändringarna i försäkringsavtalslageni detta sammanhang, I58 § tredje stycket försäkringsavtalslagen förekommer uttrycket "vissainnehavare av inteckning i fast egendom, tomträtt eller vattenfallsrätt".De inteckningshavare som åsyftas är borgenärer med inteckningssäkerhet ifastighet, tomträtt eller vattenfaUsrätt. Uttrycket bör ersättas med"borgenär, som har panträtt i fastighet eller i tomträtt,".VattenfaUsrätt har inte medtagits med hänsyn till att denna rättighetstyp harutmönstrats genom JB. Hänvisningen i paragrafens andra stycke till den numeraupphävda 186 § utsökningslagen bör ändras till alt avse 160 § sammalag (se prop. 1971: 20 s. 287 och 320). Uttrycket"den som i egendomen har inteckning för fordran" i 86 § bör utbytasmot "borgenär, som har panträtt i egendomen,". I87 § bör ordet "inteckningshavare" och avledningar av detta ordersättas med "borgenär" och motsvarande avledningar. I88 § första stycket finns bestämmdser som angår borgenär med fordran på oguldenköpeskUling för vilken åtnjuts förmånsrätt enligt 11 kap. 2 § äldre JB. Någonmotsvarighet till denna jordabalksbeslämmel- sefinns inte i nya JB. Första stycket av 88 § i förevarande lag bör alltså utgå. Övergångsvisbör 54 § försäkrdngsavtalslagen i dess äldre lydelse gälla i fråga om sjö-eller luftpanträtl, som uppstått före de nya bestämmelsernas ikraftträdande. Blandövergångsbestämmelserna tiU 58 och 8688 §§ försäkrings-avtalslagen bör tas uppregler beträffande företrädesrätt för ogulderi köpeskilling som uppkommit föreikraftträdandet av JB och i fråga om upplåten vattenfaUsrätt (jfr5 och 12 §§ lagen 1970: 995, ora införande av nya jordabalken), I 7§ lagen (1927: 78) angående införande av lagen om försäkringsavtal böruttrycket "inteckningshavares" utbytas mot"panträttshavares", 5.7 Förordningen(1862:10) om tioårig preskription och om kallelse å okända borgenärer Enligt3 § andra punkten förordningen om tioårig preskription och om kallelse å okändaborgenärer har beslut om bifall till ansökan om inteckning i fartygpreskriptionsavbrytande verkan mot fartygsägaren och detsamraa gälleranteckning om innehav av farlygsinteckning. Med den utformning reglerna ömpanträtt på grund av inteckning i skepp eller skeppsbygge får enligtdepartementsförslaget bör endast beslut om anteckning av borgenärs innehav avpantbrev på grund av inteckningen ges sådan verkan. Motsvarande ordning gällerenligt JB pä fastighetsrättens område. Enligt14 § preskriplionsförordningen har borgenär betalningsrätt fastän han intebevakat sin fordran efler kallelse på okända borgenärer, om hans fordran är intecknadi fartyg eller luftfartyg. En bestämmelse av motsvarande innehåll såvitt gällerskepp och skeppsbygge har tagits upp i 265 § sjölagsförslaget. Ifrågavarandebestämmelse i preskriptionsförordningen bör därför upphävas. Också i dettahänseende kommer överensstämmelse att råda med vad som enligt JB gäller inomfastighetsrätten, 5.8 Lagen(1927: 85) om dödande av förkommen handling Medsjölagsförslagets ståndpunkt utgör pantbrev pä grand av inteckning i skeppeller skeppsbygge inte löpande skuldebrev eller överhuvudtaget självständigbärare av betalningsanspråk, Gäldenären är likväl enligt allmännaobligationsrätlsliga grundsatser berättigad alt återfå pantbrevet vidbetalning. Medhänsyn till pantbrevels karaktär av exklusivt bevismedel rörande inteckningenbör, i överensstämmelse med vad som gäller i fråga om pantbrev som utfärdatsenligt JBs regler om inteckning i fast egendom. 1973: 42 376 Behövliga ändringar i lagen om dödande av förkommen handling(mortifikationslagen) synes böra beröra endast 2 och 14 §§. I2 § första stycket finns bestämmelser om foram i ärende om dödande avpantbrev, vilka ej utan vidare kan tiUämpas i fråga om pantbrev för inteckningi skepp eller skeppsbygge. Såvitt rör fastighetsinteckning är rätt domstol denunder vilken fastigheten lyder. Den närmaste motsvarigheten för skepp ochskeppsbygge kan sägas vara skeppels hemort resp. den ort där bygget utförs,allt enligt registeranteckning. Kommittén har i forumfrågan uttalat, attStockholras tingsrätt lämpligen bör vara rätt domstol i dessa ärenden. Föregen del anser jag att sjörättsligt specialforam ej är motiverat här. byggnadsortens domstol bör sålunda enligt min mening vara rätt domstol.Den ordningen nödvändiggör en bestämmelse i tillämpningsföreskrifter tUl SjöLav innebörd att byggnadsorten skall antecknas vid registrering av skeppsbygge.Att bygge stundom kan utföras på mer än en byggnadsort , medför att ivissa fall flera domstolar kan vara behöriga. En förutsättning är dock att merän en byggnadsort har antecknats i skeppsbyggnadsregistret. Uttrycket"inskrivningsmyndighet" i 10 och 13 §§ torde kunna kvarstå och iframtiden beteckna också den registermyndighet som för skepps- ochskeppsbyggnadsregistren. Bestämmelserna om "faslighets-boken eller annaninskrivningsbok" kan däremot inte användas som beteckning för skepps-resp. skeppsbyggnadsregistren. I 14 § får därför tas in bestämmelse av innebördatt vad som i 10 och 13 §§ sägs om "inskrivningsbok" skall i fråga ompantbrev för inteckning i skepp eller skeppsbygge gälla skepps- res]),skeppsbyggnadsregistren. 5.9Lagen (1946: 807) om handläggning av domstolsärenden I 7§ lagen om handläggning av domstolsärenden regleras handläggning av ärenden omavhandling om förskott tUl fartygsbygge enUgt 3 § SjöL. Sistnämnda paragrafskall enligt deparlementsförslaget upphöra alt gälla och ersättas avbestämmelserna om skeppsbyggnadshypotek. Nämnda bestämmelse om domstolshandläggning av ärenden enligt 3 § SjöL måste följaktligen också upphävas. Densom har beställt fartyg och upprättat avhandling om byggnadsförskotl innan denya bestämmelserna trätt i kraft bör emellertid enligt särskUd övergångsbestämmelsealltjämt ha rätt att få avhandlingen inlagen i protokoll hos Stockholmstingsrätt. Beslällningskontraklet kan nämligen vara format för den typen avsäkerhet och inte för registrering av och inteckning i bygget. Har avhandlingom byggnadsförskotl enligt äldre lag eller med stöd av nämndaövergångsbestämmelse tagils in i protokoll hos , kan dettaenligt punkt 6 i milt förslag till över- 1973: 42 377 gångsbestämmelsertUl sjölagsförslaget medföra att anmälan av skeppsbygge för registrering, somgörs efter ikraftträdandet av de nya sjölagsbeslämmelsema omskeppsbyggnadsregistrering, skall avslås. 5.10 Lagsökningslagen(1946:808) Enligt1 § andra stycket lagsökningslagen kan borgenär genom lagsökning sökabetalning ur bl. a. fartyg, om han har inteckning i fartyget som säkerhet försin fordran. Som en följd av sjölagsförslagels bestämmelser om skepps- ochskeppsbyggnadshypotek måste bestämmelsen dels utvidgas tUl att gälla ävenpantfordran på grund av skepps- och skeppsbyggnadsinteckning, dels jämkas tillavfattningen. Motsvarande jämkningar behövs i 2 § första stycket samma lag. Ändringarna ilagsökningslagen bör träda i kraft som övriga lagändringar. Även ilagsökningsmål skall iakttas de materiella regler som följer avövergångsbestämmelserna till sjölagsförslaget. Den nya lydelsen av 1 och 2 §§lagsökningslagen avser att reglera alla fall då äldre inteckning åberopas,oavsett om rättsverkningarna av den äldre inteckningen skiljer sig frånrättsverkningarna av pantbrev. Detkan förekomma, att äldre inteckningshandling ligger som pant för muntiigfordran. Enligt gällande lag kan i sådant fall lagsökning äga rum på grand avinteckningshandlingen, om ansökningen riktas mot fartyget. Förslaget tUländring av lagsökningslagen utgår däremot frän att lagsökning inte kan äga rumutan att själva fordringen liksom pantförskrivningen grundas på skriftligtfordringsbevis. Om borgenär har fordran som grandas på självainteckningshandlingen, är det utan vidare klart, att lagsökning även framdeleskan grandas på handlingen. Detta gäller även om inteckningshandlingen inte ärförenad med personlig fordran ulan endast ger rätt till betalning ur fartyget.Inteckningshandlingen utgör då skriftiigt bevis om fordringsförhållandet.Beträffande andra fall bör ges en övergångsbestämmelse, enligt vUken lagsökningenligt 1 § andra stycket i dess nya lydelse får göras med åberopande avinteckningshandlingen. Härvid förutsätts, att sökanden uppger beloppet av sinmuntliga fordran. Om det görs invändning som rör fordringen ellerpantförskrivningen och invändningen inte kan lämnas ulan avseende, ärborgenärens rätt att anse som tvistig och målet skall hänskjutas tillrättegång. Sjölagsförslagetsbestämmelser om skeppsbyggnadsregistrering föreskriver ej, att registreringengrundas på kontrakt. Ty varvet kan ju t. ex. bygga i spekulation för egenräkning. Men i allmänhet sker tillverkningen enligt beställningskontrakt och registreringen koram.er 1973: 42 378 därförnormalt att grundas just på kontraktet och en tolkning av dess innebörd iskilda hänseenden. För varvet kan det emellertid vara till men alt vissakontraktsvillkor därigenom prisges åt offentlighet. Särskilt gäller dettasådant som pris och betalningsvillkor. Kommittén har föreslagiten bestämmelse i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar (sekretesslagen), av innebörd att handling angåendeskeppsbyggnadsavtal sora ges in till ej i den delbetalningsvillkoren anges däri skall få lämnas ut utan parternas samtycke.Efter tio år från ingivandet skall handlingen dock bli offentlig även i dennadel enligt kommittéförslaget. Mottagandet underremissbehandlingen har inte varit odelat positivt. har erinrat att sekretessbestämmelser förspecialområden är ägnade att försvåra översikt av sekretesslagen. Det har ocksåpåpekats, att sekretesskyddet inte blir effektivt om det ej täcker bådebetalningsvUlkor och pris jämte annat som har samband med det, exempelvis s. k,glidskaleklausuler, Skeppsbyggnadsregistreringenkan väntas komma att d stor utsträckning grundas på beställningskontrakt. Omkontraktens uppgifter rörande pris och betalningsvillkor prisges åtoffentlighet i samband med registrering, skulle det kunna missbrukas avvarvens konkurrenter. kan uppgifterna ej utelämnas utan vidare, tyde kan vara av betydelse för tolkningen av kontraktet, t. ex. om dettainnefattar fullbordat eller ofullbordat förvärv för beställaren. Skyddet gär visserligen åtminstone delvis förlorat omdet färdigbyggda skeppet förs in i skeppsregistret. Ty då skall stämpelskatttas ut med ledning av bl. a. skriftlig försäkran från parternas sida rörandeköpeskillingen. Och därigenom blir priset likväl offentligt. Men dettaförhållande råder , utan att missnöje försports. F. ö. stannar endasten mindre del av de skepp som byggs här i landet i svensk hand. Omkring trefjärdedelar av dem levereras tUl utlandet. Ett sekretesskydd blir därför iåtskUliga fall meningsfullt och verksamt även efter det bygget fullbordats.Skyddet bör som kommittén föreslagit beslå . Bestämmelse i ämnet upp i 22 § sekretesslagen. Paragrafen upphävdes 1968. 5.12Luftfartslagen (1957: 297) I11: 3 luftfartslagen blir, som jag angav i avsnitt 5.5, en redaktionelländring nödvändig som en följd av den ändring jag har föreslagit i 4 §förmånsrätlslagen. Som jag har utvecklat i det föregående (3.6.5) föreslår jagatt sjöpanlrätt inte skall vara förenad raed vare sig rätt till surrogationeUer försäkringsskydd. Olika lösningar för sjö-och luftpanträtt är ejmotiverade. Luftpanträtt har konstruerats med sjöpanträtt som förebild och ivarje fall i fråga om panträttslig surrogation i annan ersättning för skada påpanten än som utgår på grund av försäkring är rättsläget detsamma i lufträttensom i sjörätten. Prop.1973: 42 379 rätt är sålunda förenad med panträtt i sådant surrogat.För att bevara överensstämmelse med sjörätten i 11 kap. 4 § luftfartslagenföreskriver departementsförslaget, att ersättning som på grund av försäkringeller eljest utgår för skada på panten inte skall häfta i pantens ställe. Övergångsvisbör gäUa att äldre bestämmelser om surrogation även i fortsättningen bör varatillämpliga ora luftpanträtten uppstått enligt äldre rätt. De äldrebestämmelserna hänvisar till 272 och 279 §§ SjöL. Dessa lagrum föreslås få heltannat innehåll. De mäste alltså fortsätta att i sin äldre lydelse varatillämpliga i fråga om luftpanträtt, som uppstått innan de nya bestämmelsema i11 kap. 4 § luftfartslagen trätt i kraft. I enlighet med vad jag har anfört i det föregåendeföreligger inom upprättade förslag tUl 1) lag omändring i sjölagen (1891: 35 s. 1), 2) lag omändring i lagen (1936: 83) angående vissa utfästelser om gåva, 3) lag omändring i handelsbalken, 4) lag omändring i lagen (1966: 454) om företagsinteckning, 5) lag omändring i förmånsrättslagen (1970: 979), 6) lag omändring i lagen (1927: 77) om försäkringsavtal, 7) lag omändring i lagen (1927: 78) angående införande av lagen om försäkringsavtal, 8) lag omändring i förordningen (1862:10) om tioårig preskription och om kallelse åokända borgenärer, 9) lagom ändring i lagen (1927: 85) om dödande av förkommen handling, 10) lag om ändring i lagen (1946: 807)om handläggning av domstolsärenden, 11) lag om ändring i lagsökningslagen(1946: 808), 12) lag om ändring i lagen (1937: 249)om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, 13) lag om ändring i luftfartslagen(1957: 297). Jag hemställer, att lagrådets yttrande över lagförslagenunder 111 och 13 inhämtas enligt 87 § regeringsformen genom utdrag av protokollet. Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådetsövriga ledamöter, hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. ConventionInternationale pour Vunification de cer-taines régles rdatives aux privilegeset hypotheques InternationalConvention for the Unification of Certain Rules Relating to Liensand Mortgages Internationellkonvention för fastställande av vissa gemensamma bestämmelser om sjöpanträttoch fartygshypotek Les hypotheques et « mortgages » sur les navi-res sontreconnus dans les Etats Contractants å condition que : a) ces hypothequeset « mortgages » aient été con-stitués et inscrits dans un registreconformément aux lois de TEtat oii le navire est immatriculé ; b) le registre ettous les actes qui doivent étre remis au conservateur conformément aux lois deFEtat ou le navire est immatriculé, soient accessibles au public et que ladélivrance d'ex-traits du registre et de copies de ces actes soient exi-giblesdu conservateur; c) et que, soit leregistre, soit Pun des actes vises au paragraphe b) ci-dessus in-dique, ou bienle nom et Tadresse du bénéficiaire de rhypothéque ou du « mortgage » ou lefait que cette sureté a été constituée au porteur, la somme garan-tie ainsi quela date et les autres mentions qui, suivant les lois de TElat de rinscription,en déterminent le rang par rapport aux autres hypotheques et « mortgages » inscrits. Mortgages and "hypotheques" on sea-going vesselsshaU be enforceable in Contracting States provided that: a) such mortgagesand "hypotheques" have been effected and registered in accordancewith the law of the State where the vessd is registered;