prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Detta ger också möjlighet till förbättratsamarbete och samordning mellan specialskolan och hörselklasserna i grundskolan.Genom att hörselklasserna på detta sätt får tillgång till den tekniska och pedagogiska expertisen vid specialskolornabör också hörselklassorganisationen kunna byggas ut i erforderUgutsträckning. Inom landstingens vårdorganisation förpsykiskt utvecklingsstörda finns f. n. ca 100 elever som även har hörselskador.EnUgt SÖ:s mening Prop.1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 231 börstaten ha ansvar även för pedagogisk rådgivning åt dessa elever. Etthörselpedagogiskt centrum särskUt avsett för hörselskadade, utvecklingsstördaelever bör därför inrättas vid , som har erfarenhet avundervisning av denna elevgrupp. Utbyggnadenav de hörselpedagogiska centra föreslås ske i två etapper. För budgetåret1973/74 föreslås inrättandet av två tjänster som regionkonsulent (+162 700kr. ), en tjänst som skolkonsulent (+81400 kr. ), två och en halv tjänst sompsykolog (+203 400 kr. ), två tjänster som regioningenjör (+154 600 kr.) och entjänst som kontorsbiträde (+37 100 kr.). Som en följd av inrättandet av dessatjänster beräknas arvodesstaten kunna minska (). och för expenser , innebärandeen total kostnadsökning på . Omde föreslagna hörselpedagogiska centra inte inrättas, måste ytterligare entjänst som hörselingenjör (+66400 kr.) och en tjänst som teknisk assistent (+43600 kr.) inrättas vid och en tjänst som hörseltekniker (+38 700kr.) inrättas vid tiU följd av det ökade antalet elever vid dessaskolor. Vidare erfordras medel för ytterligare en halv tjänst som psykolog vidManillaskolan och en halv vid (+81 400 kr. o. m. /73 övertagit driften och underhållet av byggnader m.m. vid . Ersättningen till härför uppgår tiU 60 000kr. kan en vakant tjänst som maskinist vid dras in (35 500kr. Den förändradesynkonsulentorganisationen medför en ökning av medelsbehovet under posten reseersättningar( + . ), som även bör räknas upp med tanke på belastningen (+64 000kr. Posten sjukvård åtpersonal beräknas öka med . börräknas upp med . utöver vad som redan beräknats för åtgärder för barnmed Spielmeyer-Vogts sjukdom. För information till lärare och föräldrarberäknas ytterUgare . Medlen för tvätt ochrenhållning bör med hänsyn till belastningen räknas upp med . Vid iÖrebro praktiseras delvis andra boendeformer än elevinternaten. Skolan har sjustycken våningar, som står under ledning av ett »föräldrapar». Dessa äranställda mot ett arvode om ca /mån. och svarar för tillsynen av 45barn. Uppgiften kan betraktas som dygnet-runt-tjänstgöring. SÖ som betonarvikten av att fasta tjänster inrättas, beräknar arvodesmedel motsvarandelönegrad 15:17 (+266 000 kr. Även vid övriga specialskolor önskarstyrelserna ändring i internat-formen. Vid i planeras ennedläggning av internatet fr. o. m. /74, varvid eleverna skallflyttas ut i fyra våningar, vilka förestås av var sitt »föräldrapar». 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 232 särskildamedel för detta utan föreslår att de medel som beräknas för internatpersonalenfår omvandlas till arvoden för personal vid elevvåningar. VidÄsbackaskolan i önskar styrelsen behålla internatformen endast för demest vårdkrävande eleverna och för dem som står under utredning ochobservation. Övriga elever skulle placeras i särskilda elevviUor. Då eleverna är dubbelhandikappade och därför mycket vårdkrävandefinner styrelsen att man knappast kan räkna med att till alla villorna knytaföräldrapar. En annan personaluppsättning torde krävas. SÖ räknar därför medytterligare fyra tjänster som vårdare vid då den nyaboendeformen tas i bruk (+148 400 kr.). SÖ påpekar även, att nuvarande elevhemvid en utflyttning kan användas till bl. a. specialsalar ochexpeditionslokaler, varvid den annars erforderligatillbyggnaden av skolans lokaler inte blir nödvändig. Vid planeras ett familjedaghemi form av 7-dagarshem. SÖ beräknar därför medel för ytterligare en vårdartjänst(+37 100 kr. Videlevvåningarna/elevhemmet bör en av vårdarna utses som ansvarig förverksamheten. För dessa beräknas ett extra arvode om /är, medförandeett sammanlagt medelsbehov på . SÖ anser att staten bör ha detekonomiska ansvaret för specialskolans elever även under ferietid. Förkoloniverksamhet beräknas därför . och för ferievistelse i annat hemän det egna . Statsmakternas beslut om ensärskild, tioårig skolform för de syn-, hörsel- och talhandikappade barnen varett uttryck för den ökade medvetenheten om de handikappades problem och etterkännande av samhällets särskilda ansvar för de åtgärder, som erfordras föratt möta dessa problem. /66 har medelsanvisningen under specialskolans driftkostnadsanslag ökat från . /73, vartill kommerinvesteringarna för ny- och om-byggnation jämte utrustning av lokalema. En godgrundorganisation för undervisningen av gravt syn- och hörselhandikappade barnkan därför sägas vara uppbyggd. Denna behöver dock alltjämt kompletteras mednya eller utökade åtgärder för att förbättra de handikappade barnensskolsituation. Jag finner det därför motiverat att även inom de begränsaderesurser som står till förfogande för nya åtaganden prioritera en utökning avspecialskolans resurser. EnUgt min mening bör man därvid främst inrikta sig påsådana åtgärder, som gör att befintUga resurser och gjorda investeringar kanutnyttjas än mer verkningsfullt. Vidspecialskolan skall Uksom inom anställas det antal lärare som krävsmed hänsyn tiU elevantalet, läroplanen samt bestämmelserna om klass- ochgruppindelning m. m. Jag räknar därför medel för ytterligare en tjänst somadjunkt vid högstadium. 1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 233 Samtidigtbör som följd av förändringama i läroplanen en tjänst som yrkeslärare dras in(3). Vidare bör arvodesstaten minskas med det belopp som motsvarar arvodet förelevassistenterna vid det nu nedlagda Eugeniahemmet. Jag räknar vidare medel för ytterligarefyra tjänster som vårdare (7). Jag finner däremot inte skäl att tillstyrkaförslaget om ytterligare tjänster som ekonomibiträde (8). Som jag tidigareredovisat under anslaget kommer (SÖ:s) centralaredovisningsgmpp att ytterUgare byggas ut. Med undantag för kommer samtliga specialskolor att ingå i dennacentrala redovisning. SÖ har i skrivelse anmält att denarbets-vinst, som denna koncentration av de ekonomiska göromålen och löneuträkningarnainnebär, för specialskolans del kan beräknas till fyra helårsanstäUda biträden,motsvarande en lönekostnad av . Posten Lönekostnader underförevarande anslag bör därför minskas med detta belopp. Arvodet för sekreterar-och bokföringshjälp vid bör enligt Kungl. Maj:ts beslut den 26april 1972 räknas upp med . (8). I övrigt beräknar jag ingen ökning avarvodesmedlen (9 och 10). Elevema vid skoloma för hörselskadadebehöver få hjälp att anpassa de tekniska hjälpmedel, skolorna är utrustade med,tiU sina individuella fömtsättningar. Jag biträder SÖ:s förslag om enhörseltekniker vid , vars högstadium är under uppbyggnad. Jagräknar vidare medel för en hörseltekniker och en teknisk assistent vidBirgittaskolan. Dessa senare tjänster bör vara gemensamma med den gymnasiala UtbUdningen för gravt hörselskadade iÖrebro. Jag är inte beredd att tillstyrkaförslaget om ytterligare psykologtjänster (4). Enligt vad som framgår avBirgittaskolans anslagsframställning till SÖ har dock arvodesmedel i storutsträckning tagits i anspråk för testningar av elever hos skolpsykolog. Jaghar inga erinringar mot att dessa arvodesmedel, motsvarande en halv tjänst,omvandlas så att av de båda specialskolorna i , som disponerar engemensam tjänst. Birgittaskolan tiUförs en hel tjänst och en halv.Detta förutsätter givetvis att arvodesstaten minskas med motsvarande belopp.Jag är inte beredd att tillstyrka förslaget om ytterligare en halv tjänst somsjukgymnast vid (6) och jag räknar inte heller medel för enomvandling av en tjänst som fritidsassistent tiU fritidsledare (5). Synhandikapp är relativt sett nundrefrekvent än hörselhandikapp. Det är därförbetydUgt svårare att för de elever med synhandikapp, vUka har sin skolgångförlagd i den vanUga skolan, göra speciella pedagogiska anordningar iform av särskilda klasser eller gmpper. De flesta synhandikappade elever igrundskolan är därför individualintegrerade. 8* 1973. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 234 lerkrav på en organisation som kan lämna stöd och hjälp åt såväl elever, läraresom lokala skolmyndigheter. Jag finner därför SÖ:s förslag om en översyn ochutbyggnad av nuvarande resurser för stöd till dessa elever motiverat. AvSÖ:s anslagsframställning framgår att med nuvarande organisation ca 800individualintegrerade synsvaga elever följs upp av tre regionalasynkonsulenter, ca 350 synskadade förskolebarn följs upp av fyraförskolekonsulenter och ca 200 gravt synskadade, individualintegrerade eleverföljs upp av fem reselärare. Jag tUlstyrker SÖ:s förslag att landet vad avserstöd tiU synhandikappade elever indelas i fem regioner. Inom varje region börfinnas en tjänst avseende förskolebarn, en tjänst avseende synsvaga elever ochen tjänst avseende gravt synskadade elever som integrerats i det vanligaskolväsendet. De tre nuvarande arvodestjänsterna som synkonsulent vidlänsskolnämnderna i , och bör överföras tiU denna nyaregionorganisation, varvid dessa tjänster bör omvandlas tUlspeciallärartjänster Uknande dem, som ärplacerade vid . Medel motsvarande dessa arvodeskostnader(.) har därför överförts till förevarande anslag från anslagetLänsskolnämnderna. Även dessa tjänster bör avses för reselärare. Två nyatjänster avsedda för reselärare för synsvaga elever bör inrättas. Jag räknarmedel för detta liksom för inrättandet av ytterligare en tjänst somförskolekonsulent. (11) Jag avser att senare återkomma till Kungl. Maj:t medförslag om huvudorter för denna regionala organisation. Med anledning av dessanytUlkommande tjänster bör medlen för resekostnader räknas upp med ytterligare6 . Medel motsvarande de hittiUsvarande regionala synkonsulenternas resekostnaderhar överförts från anslaget Länsskolnämnderna. SÖ har även lagt fram förslag till enregional utbyggnad av s. k. hörselpedagogiska centra (13). Förslaget, somutarbetats av en arbetsgrupp inom SÖ, har inte remissbehandlats. TiUutbildningsdepartementet har från skilda håll, bl. a. från företrädare för denmedicinsk-audiologiska sidan, framförts såväl synpunkter på det framlagdaförslaget som egna alternativa förslag till organisation av audiologisk servicetill hörselskadade elever. Skrivelser i ärendet har inkommit från . Svenska otolaryngologförbundetoch Svensk teknisk-audiologisk förening. I anslutning tUl regionsjukhusenhar inom landstingen byggts upp särskilda audiologiska centraler, vilkabetjänar hörselskadade inom regionen. Denna organisation torde inte ännu kunnaräcka till även för skolans alla behov, och det är kanske inte helt givet attden medicinska och pedagogiska stödorganisationen i detta avseende börsammanfalla. Självklart bör man dock undvika att splittra tillgängligaresurser på flera händer, då det ju här är fråga om mycket kostnadskrävandeinvesteringar i såväl personal som teknisk utrustning. Jag anser därför att härföreliggande förslag om hörselpedagogisk service bör bli föremål förytterligare prövning, innan beslut fattas. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 235 Enligt gällandebestämmelser skaU utveckUngsstörda bam, som är gravt syn- eUerhörselskadade, hänvisas tUl specialskolan för undervisning. Synskadade barn med tilläggshandikapp mottasvid och hörselskadade barn med tilläggshandikapp vid Äsbackaskolan.SÖ har föreslagit att bam med Spielmeyer-Vogts sjukdom, vilka enligt debestämmelser jag nu redogjort för hänvisas tUl , skall kunna placerasi grundskola eller särskola på hemorten. SÖ förutsätter därvid att personUgassistans kan ges eleven i skolsituationen. Så länge sjukdomen endast yttrar sig iform av synnedsättning torde det inom finnas resurser för stöd tillsådana integrerade elever. Jag har redogjort för förslaget tillutbyggd reselärarorganisation för stöd till individuaUntegrerade, synskadade elever.Under senare år har också i ökande utsträckning särskoleklasser dvs.klasser för utvecklingsstörda barn lokalmässigt integrerats med grundskolan.Vissa författningsändringar har också gjorts för att underlätta dennaintegration. HittiUs har man dock endast i mycket begränsad utsträckning gjortförsök att samordna undervisningen av särskoleelever och grundskoleelever. Detkan inte uteslutas att vissa problem kommer att uppstå vid enindividualmtegrering av ett synskadat, utvecklingsstört bam i engmndskoleklass, där individualiseringsproblemen kan vara krävande även med dennormala spännvidden mellan elevema. En absolut förutsättning för att en sådanintegrering skall kunna ske är därför att kvalificerad personell assistans kanerbjudas eleven under hela den tid han vistas i klassrummet. EnUgt vad SÖ anförborde denna person vara utbildad i blindmetodik och ha kunskap omsärskolepedagogik, då ju den ordinarie läraren som regel inte torde ha sädanutbUdning. En placering i särskoleklass torde i detta avseende erbjuda mindreproblem, men även här torde elevens synhandikapp och de speciella komplikationersom följer med sjukdomen kräva kontinuerlig personlig assistans. Jag vill intemotsätta mig att försök med individualintegrering i grund-skole- ellersärskoleklass görs, om de lokala skolmyndigheterna och skolledningen bedömeratt de pedagogiska och lokalmässiga förutsättningarna finns och om tillräckUgtkvalificerad personell assistans kan ställas till förfogande. Då det här endastkan bli fråga om ett fåtal fall, räknar jag inte särskilda medel för dettaändamål under förevarande anslag. SÖ bör ges bemyndigande att disponera medelur de under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. anvisade medlentill bidrag till personell assistans åt handikappade elever i obUgatoriska skolor.Ansökningar om sådana bidrag prövas enligt gällande bestämmelser av SÖ. Jagförutsätter därvid att bidrag endast kommer att utgå om de av SÖ uppställdakvalifikationskraven uppfylls. Jag räknar medel för en halv tjänst somfritidsassistent vid med särskild uppgift att ta hand om deSpielmeyer-Vogtsjuka barn som Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 236 Vidare beräknar jag . för information från tillföräldrar tiU bam med denna sjukdom. Under femte huvudtiteln firms uppfört ettsärskilt anslag Bidrag till ferievistelse för barn. Ur anslaget utgårstatsbidrag till kommun med . för friska bam och . för handikappadeeller sjuka barn, vilka av kommunen eller genom kommunens förmedling beredsferievistelse . /73 är detta anslag 4 milj.kr. Jag finner detta väl svara mot de önskemål SÖ framfört om bidrag tillferievistelser för specialskolans elever. Någon ytterUgare medelsanvisningunder här förevarande anslag finner jag inte motiverad. Avbelastningssiffrorna för /72 framgår att såväl anslagspostenSjukvård åt personal som delposten Tvätt och renhälhiing inte till fulloutnyttjats. De inte ianspråktagna medlen är av den storleksordningen att ökadeutgifter tiU följd av utökad personalstyrka bör rymmas inom ramen för nuvarandemedelsanvisning. Jag räknar därför endast med en ökning av ,motsvarande prisomräkningen av posten Tvätt och renhållning. PostenReseersättningar bör, utöver ökningen föranledd av den nya organisationen försynskadade elever, med hänsyn till överskridandet /72 räknas uppmed , varav . utgör prisomräkning till följd av taxehöjningar.Jag förutsätter därvid, att kostnaderna för personalens deltagande ikonferenser o. d. beräknas efter tillgängligt utrymme inom anslagsposten.Anslagsposten Expenser bör räknas upp med , varav . Jag beräknar löneomräkning till 2 007 600kr. och löne- och prisomräkningen imder anslagsposten Lokalkostnader till , varav . för löneökningar för städpersonalen. Vissaelevkostnader bör räknas upp med , viUcet möjHggör en ökning aversättnmgen tUl de föräldrar, som under terminen tar emot elev i specialskolani sitt hem. Totalt beräknar jag löne- och prisomräkningen till . Vid specialskolan har elevernasboendefråga hittiUs lösts antingen så att elevema inackorderats i enskilda hemeUer så att de placerats i särskilda, tiU skolan knutna elevhem. VidBirgittaskolan praktiseras sedan några årtiUbaka ett meUanting meUan dessa boendeformer, innebärande att 35elever utplaceras i en s. k. elevvåning, för vilken ett föräldrapar på ortenbär ansvaret. Avsikten är att för eleverna skapa så hemlika boendeförhåUandensom möjUgt. Till de föräldrar, som pä detta sätt under terminstid tar emotelever ur specialskolan, utgär särskild ersättning ur anslagspyosten Vissaelevkostnader, varjämte skolan även svarar för hyreskostnadema för bostadenjämte elevemas kosthåll. SÖ har föreslagit, att fasta tjänster inrättas fördessa föräldrar. Försökenatt sä långt möjUgt skapa hemlika boendeförhållanden för 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet specialskolanselever under terminstid finner jag värdefulla. Jag finner emellertid inte skälatt inrätta tjänster för de föräldrar, som på detta sätt tar emot barn frånspecialskolan; enUgt min uppfattning bör detta alltjämt betraktas som enfosterhemsverksamhet. Däremot bör den kontanta ersättningen till föräldraparenräknas upp. Jag räknar för detta ändamål ett ytterUgare belopp av . Även för vissa övriga specialskolor harSÖ föreslagit försök med ökad boendeintegration. Jag har inga erinringar motdetta under förutsättning att det sker inom givna kostnadsramar. I enlighetmed vad jag tidigare anfört bör därvid medel, som omvandlas från lönekostnaderför vårdar- och ekonomipersonal tiU ersättning för föräldrar, som i särskildaelevvåningar tar emot elever ur specialskolan, redovisas under delposten Vissaelevkostnader. I den mån förändringen av boendeformerna närmast kan beskrivassom en decentralisering av elevinternaten, dvs. en utflyttning tlU mindreelewåningar där i vanlig ordning anställd vårdarpersonal tjänstgör, börkostnadema självfallet alltjämt redovisas under anslagsposten Lönekostnader(19). Jag beräknar den totala anslagshöjningentill . Jag hemställer att Kungl. att till Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader för /74anvisa ett förslagsanslag av . Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag ändring 1973/74 Hörsel- och talteknisk ut- m. m. Från anslaget har fr. o. m. budgetåret1965/66 anvisats medel för specialskolans upprustning med läromedel ochteknisk apparatur enligt en femårsplan som framlades av blind- ochdövskoleutredningen (SOU 1964: 61). Medelsanvisningen har successivt höjts föratt täcka allmänna prisstegringar samt sådana kostnadsökningar som har singrund i tekniska förbättringar. Fr. o. m. /68 avser me- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 238 delsanvisningenäven specialskolan för synskadade (prop. 1967: 1 bil. 10 s. 144, SU 1967: 8,rskr 1967: 8). Prisomräkning 50 000kr. Läromedelscentralenvid framställer i ökande utsträckning läromedel för synskadadeelever, som integrerats i vanliga skolor. SärskUt vänder man sig till elever pädet gymnasiala stadiet och tUl vuxenstuderande. /74 beräknasläromedelscentralen betjäna ca 300 elever, något som med en beräknad genomsnittskostnadav . /elev betyder ett medelsbehov av . För underhåll avmaskiner och inventarier beräknas ett medelsbehov av , dvs. Detta innebär en ökning med . För återinvesteringar ispecialskolans läromedelsapparatur jämte upprustning av vissa lokaler beräknasen ökning med . För framstäUningav läromedel åt synskadade elever integrerade i beräknasett ökat medelsbehov av . AnslagspostenHörsel- och talteknisk utrustning bör öka med . Ett nytt klassrum på högstadiet ochen talklinik skall inredas och vidare erfordras medel för försök med trådlösförstärkarapparatur och system för stereoåtergivning. Genom den föreslagnaavvecklingen av Östervångsskolans elev-internat krävs medel för utrustnmg av deelewåningar, som planeras ersätta internatet. Inventarier ochmaskiner m. m. bör därför öka med . För framstäUning avböcker i svartskrift för synskadade beräknas . Kostnaderna förundervisnings- och arbetsmaterial beräknas till /elev på låg- och mellanstadierna,till /elev för högstadiet och för skoloma för multihandikappade samt tiU500 kr./elev vid skolorna för vuxna synskadade. Då elevantalet /74beräknas minska något, kan anslagsposten Undervisnings- och arbetsmaterialminskas med . Om synskadade elever i icke-obligatoriskaskolor skall kunna förses med läromedel och om verksamheten i specialskolanskall fungera tiUfredsställande får en nedskärning av anslaget i enlighet medO-alternativet enligt () inte beröra anslagsposterna 1, 4,5 och 6. En minskning på resterande anslagsposter skulle leda tiU en kvalitets-och standardsänkning till följd av minskademöjUgheter tUl återinveste-ringar. SÖ anser en nedskärning av dettaanslag olycklig. Departem en tsch ef en Specialskolansutrustningsanslag tillkom för att bekosta inredning och Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 239 upprustningav specialskolans byggnader i samband med denna skolforms tiUkomst. Som jag framhöll i prop. 1972: 1 (bil. 10 s. 208) bör utrustningsstandardennu vara relativt god till följd av de satsningar som i detta avseende gjorts närmare 10 milj. kr. enbart varförresursbehovet nu främst avser underhåll och förnyelse av befintlig utrustning.De av () under punkterna 13 framförda förslagen är tillstor del av återinvesterings-karaktär och bör därför rymmas inom ramen förnuvarande anslag. För inredning av ett nytt klassrum förhögstadiet beräknar jag en engångsanvisning om . Jag beräknar vidareen engångsanvisning om . för inredning av elevvåningar förÖstervångsskolans elever. Posten Undervisnings- och arbetsmaterialbör i enUghet med SÖ:s förslag minskas med . Prisomräkningen beräknarjag till . Jaghemställer att Kungl. att till Specialskolan m. : Utrustning m. m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av2 . Specialskolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare 1971/72Ugift 1839 555 1972/73Anslag 1510 000 1973/74Förslag 1835 000 Ur anslaget utgår ersättning enligtkungörelsen (1965: 254) om ersättning förresor för vissa handikappade m. fl. (ändrad : 279), dock att,med tillämpning i övrigt av bestämmelserna i nämnda kungörelse, ersättning fårutgå för hemresa i samband med förlängd veckoslutsledighet, som föranleds avbestämmelserna om femdagars skolar-betsvecka. Ur anslaget bestrids även dels kostnaderför anordnande av skolskjutsar för externatelever vid specialskolan ellerannan statlig skola för syn-, hörsel- eller talskadade elever, delsresekostnader för målsman till elev i första eller sjunde årskursen i sådanskola vid resa till gemensam sammankomst på skolan. Kostnaden per elev kan med ledning avbelastningen för /72 beräknas tUl . Kostnadsstegringenberor delvis på att man vid genomfört reguljärt femdagarsvecka.Vidare har behovet av ledsagare visat sig större än beräknat. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 240 () finner detangeläget att öka möjUghetema tUl samarbete hem-skola och föreslär därför attytterligare medel ställs till förfogande för ökat antal resor för föräldrar. Dentotala ökningen under anslaget beräknar SÖ till . Med hänsyn tiU belastningen budgetåret1971/72 bör anslaget räknas upp med . (1). Jag räknar i övrigt intemed några nya ändamål för anslagets disposition (2). JaghemstäUer att Kungl. att till Specialskolan m. m.: Resor förelever jämte ledsagare för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag tiU förskoleverksamhet m. m. för vissa handikappade bam 1971/72Utgift 1 144 457 1972/73Anslag 1240000 1973/74Förslag 1300 000 EnUgt kungörelsen (1956:252) angåendestatsbidrag tiU förskolor, skolhem och hemundervisning för döva ochhörselskadade barn (omtryckt 1964: 458, ändrad 1967: 820) får kommun,landstingskommun, enskild, förening eller stiftelse statsbidrag tiU förskolor,skolhem eller hemundervisning för döva och hörselskadade bam i förskoleåldernunder förutsättning att skolan, skolhemmet eller undervisningen godkänts avskolöverstyrelsen (SÖ). Statsbidrag utgår i efterskott med . för varjebarn, som fått undervisning vid förskola, samt därutöver med .