prop · FW0374 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till organisation av samhällets rättshjälp m. m.;given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden, föreslå att bifalla de förslag ora varsavlåtande till föredragande departeraentschefen hemställt. Den1 komraer reforraen ora sarahällets rättshjälp att träda i kraft.Denna proposition innehåUer förslag till organisation av rättshjälpsverksarahetenra, ra. Det föreslås att 30 allraänna advokatbyråer raed staten sora huvudraanblir inrättade. 16 av dessa innebär ett överlagande av de nuvarande rätlshjälpsanstalternaoch 14 är helt nya byråer. I propositionen föreslås vidare att sex regionala rätls-hjälpsnäranderinrättas för handläggning av ärenden ora rättshjälp. Propositioneninnehåller även förslag lill ekonoraisystem för rättshjälpsverksamheten ochanslag för rättshjälpskostnader, rättshjälpsnämnder, allraänna advokatbyråer,bidrag till allraänna advokatbyråer, utrustning lUl allraänna advokatbyråersärat ersättning åt vittnen ra, ra. Vidare behandlas avvecklingen av nuvarande rältshjälpsforraer. 1 saml Nr 74 1973: 74 2 Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsrainislern , rainistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefenför justitiedeparteraentet, statsrådet , anraäler efler geraensaraberedning raed statsrådets övriga ledaraöter fråga ora organisation och anför. Den1 koraraer reformen (prop. 1972: 4, JuU 1972: 12, rskr 1972: 205 och prop.1972: 132, JuU 1973: 1, rskr 1973: 21) ora sarahällets rättshjälp att träda ikraft. I statsverkspropositionen(prop. 1973: 1 bil. 4 s. 74) har anraälts att proposition raed förslag lillorganisation av och ekonoraisystem för rättshjälpsverksamheten komraer attläranas till riksdag. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga, Reforraenora sarahällets rättshjälp innebär i korthet följande. Rättshjälpskall i princip kunna erhållas i varje rättslig angelägenhet där behov avrättshjälp finns. Den rättssökande skall efter förraåga bidra till kostnadernaför rättshjälpen. Rättshjälplämnas av advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå eller av annan soraförordnas till biträde. Ett antal allraänna advokatbyråer med staten sora huvudraaninrättas. Allraän advokatbyrå skall i princip finnas i varje län. Byråerna skaUi första hand bygga på de nuvarande rältshjälpsanstalterna. För handläggningav ärenden om rättshjälp inrättas regionala rättshjälpsnämnder. För tillsynöver och saraordning av uppgifterna inora rättshjälpsområdet skall finnas encentralmyndighet. Verksamhetenvid de allmänna advokatbyråerna skall bedrivas på sararaa sätl sora advokatverksaraheti övrigt. a. skall intäkterna ge täckning för kostnaderna. Detla ärnödvändigt för alt åstadkoraraa den önskvärda konkurrensen på lika villkor raellande allraänna advokatbyråerna och de privatpraktiserande advokaterna (prop,1972:4 s. 282 f), Kungl,Maj:t uppdrog åt dorastolsväsendels organisationsnärand ()alt förbereda genoraförandet av rättshjälpsreformen. InomDON pågår ifrågavarande organisationsarbete, har i skrivelser till chefenför justitiedeparteraentet lämnat förslag till organisa- 1973: 74 3 Vid skrivelserna har fogats promemorior soraDON utarbetat raed redogörelse för organisationen m, ra. Ett par av proraeraoriornahar reraissbehandlats. Över DONs förslag rörande ekonoraisyslera för rättshjälpsverksarahetenhar yttrande avgetts av , Föreningen advokatsarafund. 2 Rättshjälpsanstalterna som allmänna advokatbyråer DONsskrivelse den 28 deceraber 1972 och proraeraoria ang. rältshjälpsanstalterna soraallmänna advokatbyråer. Ipromemorian erinras till en början om all det i förarbetena till rälls-hjälpsreformen(prop. 1972: 4) förutsatts att de allmänna advokatbyråerna i första hand skallbygga på de nuvarande rätlshjälpsanstalterna. Några organisatoriskaförändringar genom alt slå sararaan eller lägga ned vissa av de befintligaanstalterna förutsätts sålunda inte. De undersökningar sora nu utförtlyder på att sådana förändringar inte är vare sig nödvändiga eller önskvärda.Anstalterna är lokaliserade till orter sora är lärapliga från geografisksynpunkt, och de kan väntas få tillräckligt raed uppdrag för att uppehålla engodtagbar konlorsorgani-sation, 2.2 Deallmänna advokatbyråernas inre organisation DONanser det vara önskvärt raed raera enhetliga organisations- och arbetsforraerför de allmänna advokatbyråerna än vad som gäller vid rältshjälpsanstalterna.Åtskilliga av de arbetsformer, rutiner och tekniska hjälpraedel sora redanfinns vid anstalterna bör dock kunna användas även i fortsättningen. Advokatbyrånbyggs upp kring juristerna. Till sin hjälp har juristen sekreterare ochpersonal som sköter byråns gemensamma funktioner, t, ex, telefonisttjänst,kassa och klientmottagning. Behovet av biträdes-hjälp och adramislrativahjälpmedel för juristernas arbete får bedömas raot bakgrund av kraven på en tillfredsstäUandelönsarahet fÖr byrån. DONföreslår att varje byrå skall förestås av en chef sora skall vara advokat. Envikarie bör finnas för de tUlfällen då chefen inte är i tjänst. Vikarie börutses av chefen. De adrainistrativa uppgifterna antas kräva endast en raindredel av chefens arbetstid. Någraraera påtagliga ändringar av arbetssituationen för juristerna vid de allmännaadvokatbyråerna jämfört med vad som gäller vid 1973: 74 4 Klientkategorierna och ärendetyperna koraraer dock delvis altändras. Nya typer av ärenden tillkoraraer bl, a, till följd av att nyakategorier blir berättigade till rättshjälp, I förarbetena har förutsatts att juristemavid de allraänna advokatbyråerna skall åta sig uppdrag sora offentligförsvarare i större utsträckning än vad juristerna vid rältshjälpsanstalternagör f, n. Varje uppdrag sora inte består i rådgivning skaU vidare i forlsältningentids- och kostnadsberäknas. Denna uppgift koraraer att falla på varje jurist. Uppgifternaför sekreterama på de aUmänna advokatbyråerna skiljer sig inte näranvärt frånvad sora är vanligt på enskilda byråer, Saraarbetsforraernaraellan jurister och sekreterare varierar kraftigt raellanrättshjälpsanstalterna. Några entydiga besked om vilken proportion som börråda raellan sekreterare och jurister har inle korarait frara genom DONskartläggning av rättshjälpsanstalterna. Rättshjälpsanstalterna är f, ö,,åtminstone på , inte helt jämförbara i detta avseende med de allraännaadvokatbyråerna. Till en början torde dock byråernas behov av sekreterare inte näranvärtavvika från anstalternas. När byråerna efter hand får andra typer av ärenden änanstalterna har f, n,, t, ex, genora ett ökat inslag av brotlraål, kan behovetav sekreterare korama att minska. De allraännaadvokatbyråerna koraraer såvitt gäller byråernas drift att vara anslutna tUldet statliga redovisningssysteraet systera S, Enligt DONs förslag skall däreraotklientraedelsredovisningen ligga utanför detta systera. Geraensarapersonal bör enligt sarala och sköta de ekonoral-och personaladralnistrativauppgifterna. Några raera avsevärda förändringar av personalbehovet för ekonoraifunktionernapå de allraänna advokatbyråerna jämfört med de nuvarande anstalterna är inteatt vänta. Flera anstalter är f, ö, också redan anslutna till centrala redovisningssyslerai landslingens regi och har en personalstyrka sora är anpassad härtill. Sådanaarbetsuppgifter sora klientraollagning, telefonisttjänst och expeditionsarbetekan skötas av biträden raed sekreteraruppgifter. På de mindre byråerna bör särskUdpersonal för dessa uppgifter inte vara nödvändig eftersom de"typiska" sekreterarappgifterna knappast ger heltidssysselsättning omvarje jurist har en sekreterare. Vidde större byråerna torde arbetsuppgifterna i fråga om klient-raottagningen bliså orafattande att de bör skötas av en särskild tjänsteraän. Vidnågra av de större byråerna behövs också särskild biträdespersonal förexpeditionsarbetet. 2.3Personalbehov vid övergången till ny organisation EnligtDON ligger det i sakens natur att de olika byråernas organisation måsteutformas med stor hänsyn tUl de särskUda förhållanden sora nu föreligger förvarje anstalt. En given utgångspunkt vid detaljarbetet raed dimensioneringenhar varit att varje byrå bör ha rainst lika många jurister som raotsvarandeanstalt. En utökning av antalet jurister föreslås för vissa byråer. Sararaanlagtrör det sig ora nio tjänster. Ökningen bedöras nödvändig till följd av att arbetsforraernaändras och av att antalet uppdrag beräknas öka. En rainoritet i DONs styrelsehar ansett att utbyggnadstakten bör vara snabbare och alt redan den 1 juli 1973organisationen bör utbyggas raed 17 juristtjänster. Atten så begränsad utökning har föreslagits inför reforraen sararaanhänger ehUgtDON givetvis med svårigheterna att göra en korrekt bedömning av varje byrås fraratidaraöjligheter. Det har ansetts vara bättre alt låta ytterligare utökningar anstålill dess erfarenheter har vunnits av efterfrågan på tjänster för de allraännaadvokatbyråernas del inom det nya rättshjälpssystemet. frarahåller eraellertidatt det är angeläget att antalet jurister på ett senare stadium snabbt och ulanadrainistrativ oragång kan ökas, om så skulle visa sig påkallat raed hänsyntill arbetsbelastning ra. Detta gäller givetvis också för bilrä-despersonalen. Såvittgäller biträdespersonalen koraraer i allraänhet ändringarna i arbetsuppgifternaatt bli obetydliga. För en del av denna personal kan dock ett byte avarbetsuppgifter bli aktuellt. På ett par håll är ökning av biträdespersonalenpåkallad. För byråerna i Stockholra och föratses däreraot ett rainskatbehov järafört raed nuläget. DONföreslår följande personalorganisation för de allraänna advokatbyråer soraskall ersätta de nuvarande rättshjälpsanstalterna. Personal vid de allmänna :rna, förslag 4 4 3 7 5 4 4 9 4 4 4 8 5 4 4 9 1973: 74 6 2.3.2De allmänna advokatbyråerna i DONframhåller att de båda rättshjälpsanstalterna i redan har uppnått ensådan storlek att en ytterligare öknmg inte kan beräknas medföra någrafördelar. Vidden byrå som kommer att bygga på det norra kontoret bör i fortsättningenfinnas elva jurister. Forraellt innebär detta en utökning raed en tjänst.Antalet biträden, räknat i heltidstjänster, bör rainskas från f. n, 18 tUl 12, Ifortsättningen behövs tre biträden för de ekonomi- och personal-adrainistiativauppgifterna och receptionstjänst. Sju biträden bör vara sekreterare. Vid byrånbör vidare finnas en vaktraästare för expeditionsarbete, budtjänst m. m. samten telefonist. Vidden byrå sora komraer att bygga på det södra kontoret bör även i fortsättningenfinnas 13 jurister. Biträdespersonalen bör kunna rainskas från f.n. 18 tUl 14.Personalorganisationen på biträdessidan bör utformas på samma sätt som vid detnorra kontoret. 2.3.3.De allmänna advokatbyråerna i och Byråernabör t. v. ha oförändrad personalstyrka dvs. i fyra jurister och fembiträden samt i fyra jurister och fyra biträden. 2.3.4 Denallmänna advokatbyrån i Vidanstalten finns f, n. tre jurister. Anstalten hade under är 1971 i stort settlika många nya ärenden sora vissa anstalter raed fyra jurister. Det synes raotiveratatt öka antalet jurister från tre till fyra, bl. a. mot bakgrund avbefolkningstätheten i nordvästra , Antalet biträden bör t. v, vara fyra. 2.3.5 Denallmänna advokatbyrån i Vidanstalten tjänstgör sju jurister och nio biträden. Anstaltens verk-sarahetsområdeär nu begränsat tiU komraun. Genora reforraen upphör denna begränsning förden allmänna advokatbyrån. Ett tUlskott av klienter från angränsande kommunerär att vänta. Antalet jurister bör ökas till åtta. Antalet biträden bör däremott. v, vara oförändrat, 2.3.6 Denallmänna advokatbyrån i Vidrättshjälpsanstalten tjänstgör fyra jurister och fem biträden. Den fjärdejuristtjänsten vid anstalten tiUkom så sent sora den 1 januari 1972.Ytterligare ökning av personalen vid byrån bör enligt anstå. 2.3.7 Denallmänna advokatbyrån i Vid rättshjälpsanstallentjänstgör åtta jurister och tolv biträden. Rättshjälpsanstaltensupptagningsområde är begränsat till koraraun. Den allraännaadvokatbyrån kan föratses få ett betydligt större "naturligt" verksarahetsoraråde.Denna orasländighet talar för att juristpersonalen ökas. Utökning bör till enbörjan ske från åtta till nio jurister. Antalet biträden bör rainskas från tolvtill elva. Härvid har förutsatts att två av dera, liksom , har halvtidstjänstgöring, 2.3.8 Denallmänna advokatbyrån i Vidanstalten finns f. n. tre jurister och fyra biträden. Det finns anledningräkna med en ökad klienttUlströmning genom att byrån får ett större"naturligt" verksamhetsområde. Fraraför allt torde möjlighet finnasalt få klienter från . Anstalten har f. ö. redan i dagförhållandevis många ärenden per jurist. Antalet jurister bör ökas från tretill fyra. Antalet biträden bör även i fortsättningen vara fyra. 2.3.9 Denallmänna advokatbyrån i Vidrättshjälpsanstalten tjänstgör fyra jurister och sex biträden. Den region somden aUmänna advokatbyrån skall betjäna utgör i viss mån ett brislområde i frågaora raöjligheterna till juridiskt biträde, låt vara att tUlgången på advokateri är god. Med hänsyn härtill och för att raöta det krav på ökad bilrädeshjälpsora reforraen kan väntas raedföra för byrån bör antalet jurister ökas frånfyra till fera. Antalet biträden bör t, v, vara oförändrat. Del förutsätts atttvå av biträdena, liksora , har halvtidstjänstgöring, 2.3.10 Denallmänna advokatbyrån i Trejurister och fyra biträden tjänstgör vid rättshjälpsanstallen. Den .allmännaadvokatbyrån i koraraer att få ett tämligen omfattande raottagningsprograra.En utökning tUl fyra jurister får anses motiverad. På biträdessidan bör ifortsättningen finnas personal sora raotsvarar fyra heltidstjänster, 2.3.11 Denallmänna advokatbyrån i Vidrättshjälpsanstalten tjänstgör fyra jurister och fem biträden. Ytterligare ettmottagnmgsställe föreslås bli öppnat för byrån. Med hänsyn härtill och för attmöta det krav på utökad bilrädeshjälp sora reforraen kan väntas raedföra förden allraänna advokatbyrån i bör antalet jurister ökas från fyra till fera.Antalet biträden bör t, v, vara oförändrat. 1973: 74 8 2.3.12 Denallmänna advokatbyrån i Byrånbör ha oförändrad personalstyrka, dvs, fera jurister och fera biträden. 2.3.13 Denallmänna advokatbyrån i Vidrättshjälpsanstalten tjänstgör fyra jurister och fyra biträden. För att raötadet krav på utökad bilrädeshjälp sora reforraen kan väntas raedföra för denallmänna advokatbyrån i bör antalet jurister ökas till fem. Även antaletbiträden bör ökas från fyra till fem. 2.3.14 Denallmänna advokatbyrån i Vidrättshjälpsanstalten tjänstgijr fyra jurister och tre biträden. Närrättshjälpsanstalten i inrättades fick den lill huvudsaklig uppgift attlämna rättshjälp inom de delar av Norrbollens län som inte omfattades av verksamhetsorarådetför rättshjälpsanstalt. Den senare anstaltens verksarahetsoraråde orafattarnuvarande , , , och korarauner. Dessakomrauner hade en sararaanlagd folkraängd ora ca 51 000. De koraraunersora omfattas av verksamhetsområdet för rättshjälpsanstallen i näraligenPiteå, , , , , , , ochKiruna hade sararaanlagt en folkmängd om ca 204 000 personer. Debåda rätlshjälpsanstalterna har sålunda klart avgränsade verksarahetsoraråden.De allraänna advokatbyråer sora koraraer att bygga på resp, anstalt komraerinte alt få några bestärada verksarahetsoraråden på annat sätt än den i och försig starka avgränsning sora uppslår genora att raottagningsverksaraheten utorahuvudorten även i fortsättningen måste delas upp på visst sätt, I förhållandetill det stora området är antalet verksamma privatpraktiserande advokaterbegränsat, Rättshjälpsanstalleni betjänar f, n, en betydligt större folkraängd än Tornedalensrättshjälpsanstalt 1 , Delta kan i och för sig vara ett skäl att prövaora några fördelar skulle kunna uppnås genora en orafördelning av raottagningsverksarahetenraellan byråerna, Genora en sådan omfördelning skulle personalen vid byrån iLuleå i raindre utsträckning belastas raed resor till raottagningsorterna.Vidare skulle uppdragen bU järanare fördelade mellan byråerna. Detär fraraför allt i fråga om mottagningarna inora gränsorarådet GällivareKirunasora en omfördelning skulle kunna tänkas ske. Ändring synes eraellertid inteböra ske. Både och har näraligen från koraraunikationssynpunkt(tåg och flyg) ett naturligare saraband raed än med , även omdet geografiska avståndet skiljer endast obetydligt från resp, ort. Sålångt verksarahetsorarådet besläras av raottagningarna utora hu- 1973: 74 9 vudortenbör sålunda inga ändringar göras för den allraänna advokatbyrån i järaförtraed vad sora nu gäller för rättshjälpsanstalten. Utifråndenna fömtsättning kan byråns närraare organisation bestära-mas. Byrån, soranyligen erhållit sin fjärde jurist, bör ha oförändrad personalstyrka, dvs. fyrajurister och tre bltiäden. Den får därigenora det minsta antalet biträden iförhållande till antalet jurister av samtliga byråer. Detla motiveras av att motlagningsverksamhetenutanför huvudorten blir så omfattande alt behovet av biträdespersonal minskar. 2.3.15Den aUmänna advokatbyrån i Tornedalensrättshjälpsanstalt, som är statlig, inrättades . Vid anstalten tjänstgörtre jurister, en kamrer och tre biträden. NärTornedalens rättshjälpsanstalt inrättades, motiverades detta raed att bristenpå advokater, de långa avstånden och tvåspråkigheten orsakade speciellasvårigheter sora inte hade någon egentlig raotsvarighet i andra delar av landet(prop. 1947: 268). Sammamotiv gör sig fortfarande gäUande. Bristen på advokater inom anstaltens verksarahetsorarådeär påtaglig. Tvåspråkigheten raedför särskilda problera. Sedan anstalten inrättadeshar en betydande befolkningsutflyttning från ägt rura. Dettaförhållande kan dock inte anses utgöra tillräcklig grand för att sätta enfortsatt verksarahet inora i fråga. En allraän advokatbyrå iHaparanda fyller ett angeläget behov. Detär klart att raan, på grand av de speciella förutsättningar soraföreligger, kan förutse svårigheter att uppnå kostnadstäckning för byrån.Orsakerna till detla är fraraför allt de särskilda kostnader sora raottagningsverksarahetenraedför genora långa resor och ett relativt litet antal besök vid raottagningen.En annan orasländighet av betydelse är tolkkoslnaderna. Det kan näranas attungefär en biträdestjänst åtgår enbart för tolkuppgifter. Motden angivna bakgrunden föreslås alt byrån erhåller oförändradpersonalorganisation. 2.4Mottagningsverksamhet på annan ort än huvudorten DONerinrar ora alt flertalet rällshjälpsanslalter f. n. har raottagningar på orterutanför huvudorten. Motlagningsfrekvensen varierar från tUlenstaka gånger ora året. Mottagningarna har ofta inrättats på initiativ avberörda korarauner. I åtskilliga fall tillhandahåller koraraunerna lokalergratis eller till en ringa kostnad. Ifråga ora de nuvarande raottagningarna bör enligt sora huvudregel gällaatt de sora inte är lönsamraa dras in. Undantag bör eraellertid göras orastarka sociala skäl talar för alt en raottagning behålls. När del gäller att bestäraraapå vilka orter raottagningarna bör inrättas är en 1 saml Nr 74 Prop.1973: 74 10 given utgångspunkt rättshjälpsanstalternas nuvarande raottagningsorter.Dessa är i regel inarbetade och har i många fall en relativt stor tillströmningav klienter. anser eraellertid att hänsyn också bör tas tUl statsmakternasbeslut om klassificering av olika orter (se prop. 1972: 111 bil, 1, InU 1972:28, rskr 1972: 347), När orafattningen av raottagningsverksaraheten övervägsbör raan beakta att efterfrågan på juridisk service är raycket avståndskänslig.En betydande del av klienterna vid en rätlshjälpsanslalt eller ett enskUladvokatkontor koramer från ell starkt begränsat upptagningsområde. Detta talarför att de allraänna advokatbyråerna, liksora f, n, rätlshjälpsanstalterna,bör ha en decentraliserad mottagningsverksamhet. Ytterligare en utgångspunkt vid val av orter för mollagningsverksara-helär tingsrätternas lokalisering. Orter raed tingsrätt bör i princip betraktassom aktuella för mottagningsverksarahet, valet av raottagningsorter helt skulle göras efter nuangivna utgångspunkter skulle antalet raottagningsorter bli raycket stort, DONunderstryker att det knappast är realistiskt alt hålla raottagning i sådan utsträckning.En begränsning följer redan av kravet på kostnadstäckning. Ett alltförvidlyftigt raottagningsprograra förrycker vidare arbelet vid advokatbyråernaoch raedför åtskiUig spilltid. Mottagning bör i princip inte heller hållas påort sora ligger inora godtagbart pendlingsavstånd från huvudorten eller frånannan ort som är att föredra som raoltag-ningsort. Det anses raest ändamålsenligt att del får ankoraraa på centralrayndig-helenatt efter sararåd raed varje byrå bestäraraa raottagningsorter. Centralmyndighetenbör också efter sararåd med resp, byrå få besluta om hur ofta mottagning skallhållas på varje ort, förordar för sin del preliminärt all tillsammans 52 moltagningsställenanordnas utanför kansliorterna. 3 De nya allmänna advokatbyråerna DON:s skrivelser den 28 deceraber 1972 och den 21 februari1973 samt promemoria ang, de nya allmänna advokatbyråerna, Enligt förarbetena lill rättshjälpsreforraen skall det allraännadriva advokatverksarahet över hela landet. Riktpunkten för utbyggnaden skallvara att en allmän advokatbyrå skall finnas i varje län. Genom att inrättaallmänna advokatbyråer i denna utsträckning tillgodoses det krav på ökad bilrädeshjälpsora reformen koraraer att raedföra och sora del inte finns raöjligheter att raötamed nuvarande resurser (prop. 1972: 4 s. 233). Allmänna advokatbyråer skall enligt förarbetena i principinrättas på ytterligare tolv platser utöver dera där det nu finns rättshjälpsanstaller.De orter sora nämns är , , , , ,, , , , , och Uraeå, Inrättandetav allmänna advokatbyråer skall föregås av närmare organisationsundersökningar.En närraare karlläggning skall ske av behovet av raottagningarutanför byråernas stalioneringsorter. Utbyggnaden bör av flera skäl skesuccessivt. Den närraare diraensio-neringen skaU föregås av en kartläggning avbl, a, befolkningstäthet, antalet privatpraktiserande jurister och antalet doraslolarinora verksarahetsorarådet. Vid diraensioneringen skall beaktas inte bara företagsekonoraiskaförutsättningar utan också återverkningarna för de privatpraktiserandejuristerna inom orarådet (prop, 1972: 4 s, 280), haruppdragit ål utomstående expertis, sora är knuten till kansliet förexpertgruppen för regional utredningsverksarahet (ERU), ätt ulföra deundersökningar sora föratskickats. Resultatet av undersökningarna harredovisats i en särskild proraeraoria, Juridisk service och befolkning i ettantal svenska orter en dalasararaanställning. Vissa uppgifter ur denna proraeraoriaåterges i det följande, 3.2 Lokalisering av nya allmänna advokatbyråer 3.2.1 De i prop. 1972: 4 föreslagna lokaliseringsorterna I proraeraorian redovisar utredarna den nuvarandefördelningen över landet av juridisk service i form av rättshjälpsanstalter ochenskUda advokatbyråer. Det uppges att antalet orter med advokatbyrå och/eller rätlshjälpsanslalthar minskat från 1960 till 1970, har en rätlshjälpsanslalt() tillkorarait. Antalet verksamraa advokater vid advokatbyråer eller rättshjälpsanstallerhar under samraa period ökat från 1 240 tUl 1 398 eller raed , Är 1970var 74 av dessa advokater verksararaa vid rältshjälpsanstalterna. Utbudet avjuridisk service raåste eraellertid ställas i relation tUl efterfrågan påjuridiska tjänster. En av utredarna gjord undersökning visar att det föreliggerett starkt saraband raellan besöksfrekvens och avstånd till advokatbyrå ellerrättshjälpsanstalt. Besöksfrekvensen avtar raycket snabbt raed avståndet. Denefterfrågan på juridisk service sora hänför sig till orarådet utanför ett koraraunblockär sålunda av raycket raarginell betydelse. Resultaten av undersökningarnatyder också på att det är av stor vikt att raottagningsverksarahet utanförhuvudorten ordnas ora man vUl nå så raånga klienter sora raöjligt. När det gäller tillgången på juridisk service visarutredningen en klar koncentration till storstäderna.