prop · FW0360 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående grunder för beräkning av utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning, m. m.; given . Kungl.Maj:l vill härraed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver inrikesärenden, föreslå att bifalla de förslag ora varsavlåtande lill föredragande departeraentschefen heraställl. 1propositionen läggs förslag frara ora ändrade grunder för beräkning av bidragvid arbetsraarknadsutbUdning till följd av att dessa bidrag i prop. 1973: 49föreslås bli beskattade fr. o. ra, , Sistnäranda förslaginnebär att grundbidrag, hyresbidrag på heraorlen och barntillägg beskattas, raedantraktaraente och s, k, särskilt bidrag undantas från beskattnmg, Beräknmg avde skattepliktiga bidragen föreslås i förevarande proposition ske individuellt ochså att den enskUde bidragstagaren efter avräkning av prelirainär skatt fårlika stört bidrag som han skulle ha fått om de före gällandereglema hade tUlämpats, Uppgift ora beräknad prelirainär skatt läranas till skatterayndighetenoch bidragstagaren dels i saraband med utbildningen, dels i form avinkomstuppgift för självdeklarationen; 1 1973.1 saml Nr 60 Utdragav protokollet över inrikesärenden, hållet inför istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , rainistern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , , ,, . Chefenför inrikesdeparteraentet, statsrådet , anraäler efter geraensaraberedning raed statsrådets övriga ledaraöter fråga ora grunder för beräkning avutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbUdning, m. m. och anför. Kungl.Maj:t uppdrog åt en särskild sakkunniga att utreda de tekniskaförutsättningama för att inordna sjukpenningen och ersättning vid arbetslöshet1 beskattningssysteraet. fick den sakkunnige sora förutredningsuppdraget hade antagit benämningen sjukpenningutrednmgen vidare iuppdrag att överväga förutsättningama för en beskattning också av det utbUdningsbidragsom utgår enligt arbetsraarknadskungörelsen (1966: 368, oratryckt 1972: 300), AMK. Utredningen överläranadeden betänkandet (SOU 1972: 60) Beskattade förraåner vidsjukdora och arbetslöshet ra. I betänkandet har utredningen funnit alttekniska föratsättningar finns att beskatta ifrågavarande förraåner och lagt fraraförslag till de författningsändringar och adrainistrativa åtgärder sora behövsora skatteplikt införs. Reraissyttrandenöver betänkandet i vad avser beskattning och grunder för beräkning avutbildningsbidrag har avgetts av statskontoret, , arbetsraarknadsstyrelsen(AMS), länsstyrelserna i och . Landsorganisationeni (LO), Tjänsteraännens centralorganisation (TCO), Sverigesakademikers centralorganisation (), Lantbrukets skattedelegation ochFolksam. Efter anmälan av chefenför har Kungl. Maj:t tidigare denna dag beslutatproposition med förslag ora beskattning av sjukpenning och ersättning vidarbetslöshet särat av utbUdningsbi- 1973: 60 3 Förslag ora den fraratida utforraningen av sjukför-säkringsförraånernahar tidigare denna dag anraälts av chefen för socialdeparteraentet, och jaghar anraält förslag ora reforraering av stödet vid arbetslöshet. Jag anhålleratt här få la upp frågan ora grunderna för beräkning av utbildningsbidrag ianledning av förslaget ora skatteplikt för sådant bidrag. Gällandebestäraradser i fråga ora bidrag vid arbetsraarknadsutbildning finns dels i AMKsamt i regleringsbrev för /73 avseende anslag lill arbetsraarknadra, ra,, dels i cirkulär och cirkulärmeddelanden som har utfärdats av AMS, UtbUdningsbidrag utgörs avgrundbidrag, hyresbidrag på hemorten, traktaraente, barntillägg och särskiltbidrag. Grundbidrag utgår sora bidrag till kostnaderna för uppehället raedhögst . per raånad lill den sora är gift eller enUgt 17 § AMK järaställs raedgift. TiU annan person utgår grandbidrag raed högst . per raånad.Hyresbidrag på heraorlen utgår med högst del belopp, som raotsvarar bidragstagarensfaktiska bostadskostnad, eller sora norraalersättning raed högst , per raånad.Ersättning för faktisk bostadskostnad utgår till den sora utbildas i sin heraortora han har fast bostad där, I annat fall utgår norraalersättning. Vidutbildning utora heraorlen gäller i princip att ersättning utgår för faktiskbostadskostnad i hemorten till den sora är gift eller järaställd raed gift ochhar fast bostad där. För annan person utgår i regel norraalersättning. Med faktisk bostadskostnadavses hyra inkl. tUlägg för värrae. Bidrag till driftkostnader för egenfaslighet utgår raed ett schablonbelopp av , . Hyresbidragetreduceras med hänsyn till utgående koraraunalt bostadstillägg. Någon raotsvarandereduktion görs däremot inte för statligt bostadstillägg. Vid utbildning utora heraorlenutgår traktamente med högst , till den sora är gift eller järnslällsraed gift och raed högst . per raånad i annat fall. Barntillägg utgår föreget eller raakes barn som stadigvarande bor sararaan raed bidragstagaren.Bidraget utgör . eller i särskilda fall . Även orabarnet inle stadigvarande bor sararaan raed bidragstagaren kan bamtillägg utgå,om bidragstagaren fullgör underhållsskyldighet raot barnet. Särskilt bidrag orafattarbl. a. ersättning för resekostnader och traktamente vid resor raellan hemortenoch utbUdningsorten. statsverksproposilion (prop. 1973: 1 bil. 13 s.93) har föreslagils att grandbidraget höjs med . per raånad för såväl giftsora ogift och att traktaraentet och norraalersältningen höjs raed vardera 25kr. , allt fr. o. m. . 1 1973.1 saml Nr 60 1973: 60 4 VidfaststäUande av utbUdningsbidrag skall hänsyn tas till bl, a, bidragstagarens inkorastsom inte har samband raed utbildningen särat lill raakes inkomst underutbildningstiden. Nedsättning av utbildningsbidraget med anledning av egeneller makes inkomsl får dock inte reducera grundbidraget till raer än hälftenav vad som eljest skulle ha utgått, Barniillägg, som ulgår raed , perbarn, reduceras inte, inte heller traktamente. Suraman av grundbidrag,hyresbidrag på hemorten och barniillägg får inte överstiga , . är del i huvudsak tre motiv som talar för en beskattning av de ekonoraiskaförraånerna vid olika forraer av inkomstbortfall. Ett motiv är altskattefriheten för en sådan förmån i hög grad påverkar beskattningen av förraånslagarensövriga inkorasler under ett beskattningsår, vUket i sin tur hänger samraan raedprogressiviteten i beskattningen och utforraningen av källskattesysterael, Progressivitetengör sålunda att del vid en raånadsinkorast sora är högre än raedelinkorastenunder året tas ut en prelirainärskatt sora är för hög i förhållande till denslutliga skallen. Understiger inkomsten någon eller några månader den genorasnittiigainkoraslen övriga raånader av året, kan den prelirainärskatt som las ut pådessa övriga raånader på raotsvarande sätt bli för hög. Eftersom skattefriförmån inte betraktas som inkorast i skattehänseende innebär detla alt den prelirainärskattsora har betalats in blir för hög i förhållande till denslutliga skatten. Skattefriheten för förraånen medför alltså att förraånstaga-reni tid får en återbäring sora han eljest inle skulle ha fått på den prelirainärskatthan har betalt in på sin skattepliktiga inkorast. Om obeskattade inkoraslerfogas lill beskattade koraraer vidare de för beskattning redovisadeinkorasterna inle att utvisa de verkliga inkorasterna, Härigenora kan förraånersora är knutna lill de beskattningsbara inkorasterna, t, ex, bostadstillägg,komma att utgå trots att den faktiska inkomsten inle skulle motivera del.Slutligen kan de berörda förraånerna vid en beskattning på ett enkelt sättgöras pensionsgrandande för tilläggspension, Ifråga ora utbildningsbidraget konstaterar utredningen att detta i raotsats tillvad sora gäller för t, ex, sjukpenningen inte har direkt anknytning tillmottagarens tidigare inkomsl. Utbildningsbidraget är i stället beräknat påsådant sätt att det raed hänsyn tUl bidragstagarens egna och eventuellt makes inkoraslerskall täcka nödvändiga levnadskostnader under utbUdningstiden, En beräkning avskattefrihetens effekter liknande den sora har gjorts i fråga orasjukpenningen och ersättningen från arbetslöshetskassa är därför inle raöjligi fråga ora utbildningsbidraget. raan inför beskattning avutbildningsbidraget bör Prop.1973: 60 5 raålsällningen vara all bidraget räknas upp så raycket alldet behållna beloppet efter skatteavdrag motsvarar det belopp som f, n, utgår. Eftersora ulbUdningsbidragels olika delar fyUer skildasyften, föreslår utredningen att bidraget delas upp i en skattepliktig och enskattefri del. Den skattefria delen bör bestå av de delar i utbildningsbidragetsora avser att läoka kostnader sora direkt är föranledda av utbildningen, Traktaraentet,sora ulgår vid utbildning utora heraorlen, och det särskilda bidraget anserutredningen vara bidrag av denna karaktär. All undanta dessa bidragsformer frånbeskattning kan vidare sägas stå i överensstära-melse med de normer som gällerför t, ex, statstjänstemannens traktamenten, Grandbidragel, hyresbidraget på hemorten och barnlilläggelkan enhgt utredningen närmast järaställas med arbetsinkorast och bör därför bliföreraål fÖr beskattning. Med hänsyn dels till att skallen på viss inkomst kanvariera betydligt beroende på förhåUanden i dét enskilda fallet, dels tillnuvarande princip alt utbildningsbidraget skall läcka behovet i det enskilda faUetanser utredningen del mindre lärapligt att faststäUa skattepliktiga belopp förgrundbidrag, hyresbidrag på hemorten och barntillägg att gälla för alla bidragstagare.Utredningen förordar i stället en lösning som innebär att för varje individberäknas sumraan av grundbidrag, hyresbidrag och barniillägg på samma sätt soraf, n. Med hjälp av en för ändamålet särskilt konstraerad tabell räknasdärefter det skattepliktiga bidraget ut. Avdrag for preliminär skatt verkställsoch till bidragstagaren utbetalas nettobeloppet tillsararaans raed eventuellaicke skattepliktiga bidrag. Den föreslagna oraräkningstabellen bör enligt utredningenavse prehminär A-skalt, Eftersom det genora skillnaderna i koraraunal utdebiteringfinns ett relativt stort antal skattetabeller, har utredningen ansett det lärapligtatt endast en tabell koraraer till användning. Eftersom del stora flertaletskattebetalare erlägger skatt enligt någon av tabellerna 23, 24 eller 25 anserutredningen det rimligt alt den avsedda oraräknings-labeUen baseras på tabell24, Ny oraräkningslabell föratsatts bli utfärdad när förhållandena så påkallar.Alt endast en tabell bör komma liU användning motiverar utredningen främst medatt arbetet blir mindre än ora olika tabeller används, I fråga om skattetabeUernas skilda kolumner konstaterarutredningen alt spännvidden mellan dessa är så stora alt hänsyn bör tas tiU denför individen gällande koluranen vid uppräkningen av utbildningsbidraget. Den särskUdaoraräkningstabellen bör således omfatta fyra koluraner, raen endast avse en, genorasnittUg,koraraunal uldebiteringsnivå. Prop.1973: 60 6 Tabellför omräkning av ulbUdningsbidragels grundbidrag, hyresbidrag och barntilläggtid skallepliktiga belopp (kr. ), enligt utdebi-leringstabdl 24. Avräkningför prelirainär skatt föreslår utredningen skall ske raed hänsynstagande tillsåväl den skattetabell som den koluran sora gäller för den enskilde bidragstagaren.Detta kräver att debetsedel för preUrainär skatt infordras från bidragstagaren,innan det belopp sora skall betalas ut kan fastställas. Förfarandet kan i en fraratidkoraraa alt underlättas ora raöjlighet öppnas att göra förfrågningar via datalerrainallill ett personregister. Förden enskUde koramer det föreslagna systemet att medföra visst över- ellerunderuttag av preliminär skatt. Enligt utförda beräkningar kommer emellertidvad som tas ut för mycket resp, för litet att uppgå till maximalt ca . För bidragstagaresom har preUrainär B-skatt går det inte att av debetsedeln utläsa vilkenskattekolumn som skall användas. Utredningen förutsätter att det från lokal skatterayndighetbör kunna inhäralas uppgift om i vilken kolumn bidragstagaren skulle ha varitplacerad ora han hade haft A-skatt. Beräkning av utbildningsbidraget kandärefter ske på sarama sätt som för den sora har A-skatt. Motbakgrand av att utredningen i samband raed behandUngen av frågan om beskattningav sjukpenningen föreslår alt avdrag för kvarstående skatt inte skaU göras vidutbetalning av sjukpenning, förordas att detsamraa skall gäUa även i fråga ora utbUdningsbidragen.Enligt utredningen torde en beskattning av utbildningsbidraget inte heller raedförakvarstående skatt i större utsträckning än sora norraall gäller för löntagareunder förutsättning att avdrag för prelirainär skatt görs enligt tiUärapligtabell och koluran. Prop.1973: 60 7 Utredningenhar gjort vissa kalkyler för alt belysa konsekvenserna av det föreslagna systeraetför beräkning av beskattat utbildningsbidrag. De beskattningsbara delarna avutbildningsbidraget har härvid beräknats motsvara av de totalakostnaderna för utbUdningsbidrag, Antalet personer som påbörjade utbildningunder perioden aprU har fördelals efter utgående bidragsbeloppper raånad. Utbildningstiden har antagits uppgå till sex raånader i genorasnitt.Det lo-tala bidragsbeloppet blir då 389 railj, kr, för obeskattat bidrag, Orabidragen hade beskattats enligt det föreslagna systeraet skulle beloppet i StäUetha blivit 504 railj, kr,, dvs, 116 railj, kr, högre. De ökade kostnaderna koramerall helt raotsvaras av en ökning av prdirainärskatte-intäkterna. Vissa adrainistralivaraerkostnader koraraer dock att uppstå på såväl regional sora central nivå. Utredningenframhåller att beräkningen av utbildningsbidragen kan kompliceras genorabeskattningen. Slutligen konstaterar utredningen att de tekniska förutsättningarnaför en oraedelbar beskattning av utbildningsbidraget föreligger. En övergång lUlskatteplikt bör dock genoraföras vid ett kalenderårsskifte. Förslagetatt beskatta utbildningsbidraget tillstyrks av , ,i , LO, TCO, Lantbrukels skattedelegaiion ochFolksam. Lantbruketsskattedelegaiion erinrar dock ora att huvudprincipen att ersättning för inkorastbortfallskaU utgöra skattepliktig inkorast inte kan åberopas lika starkt för att göra utbUdningsbidragenskatlepUktiga som för sjukpenning och arbetslöshetsunderstöd. LO konstaterar påraotsvarande sätt att utbildningsbidraget är en förra av behovsprövad förraånsom inte direkt har samband raed inkorastborlfallet och känner viss tvekaninför t. ex. beskattning av hyresdelen av utbildningsbidraget, eftersorapensionspoängen till viss del skulle bh beroende av storleken av utgåendehyresbidrag. LO konstaterar eraellertid att denna effekt begränsas, eftersora utbildningbidragelf. n. inle får överstiga , . Trots de anförda invändningrnafinner LO att utbUdningsbidraget Ukväl bör beskattas, frärast raotiverat avatt bidraget därvid på ett enkelt sätt kan tillgodoräknas sorapensionsgrundande inkorast. Länsstyrelseni anser det tveksarat ora raan bör beskatta utbildningsbidrageteftersom detta inte primärt syftar till att er-sälta ett inkomstbortfall och dåandra forraer av statligt utbildningsstöd inte är skattepliktiga f. n. SACOavstyrker en skattebeläggning av stödet vid arbetslöshet på grund av förslagetsskatteraässiga olikheter för skilda kassor och indivi- Prop.1973: 60 8 På sararaa grunder avstyrker en beskattning avutbildningsbidraget. Skatteplikt ter sig i detta fall så mycket mer stötande,anför , sora bidragels syfte är att täcka endast grundläggande levnadskostnaderenligt en likabehandUngsprincip, Om denna princip skall upprätthållas måste viden beskattning varje bidragsansökan kompletteras raed en prelirainärsjälvdeklaration för beskattningsåret. När den slulUga skatten för åretfastställs tillkoinmer att kontrollera att rätt utbildningsbidrag utgått; oraså ej är fallet får för raycket utbetalda raedel återkrävas och vice versa. Utredningens förslag alt avdrag för kvarstående skatt inteskall göras vid utbetalning av utbildningsbidrag tillstyrks av statskontoret, raedanriksskatteverket avstyrker förslaget. Verket framhåller att arbetsraarknadsutbUdningeni det enskilda faUet oftast torde pågå än för vilken anstånd raedkvarstående skatt kan bevUjas, Bl, a, med hänsyn härtill anser verket att raöjlighetbör öppnas att avräkna kvarstående skatt raot utbetalt utbildningsbidrag. Chefen för finansdeparteraentet har tidigare denna dagredovisat de principiella överväganden sora talar för en beskattning av bl, a,utbildningsbidrag vid arbetsraarknadsutbildning och förordat att delta bidrag järatesjukpenningen samt kontant arbetsraarknadsstöd och dagpenning frånarbetslöshetskassa görs skattepliktiga fr, o, m, , Jagbehandlar i det följande frågan hur den härav betingade ändrade beräkningen avbidragsbeloppen vid arbetsmarknadsutbUdning bör ske. Enligt gällande bestämmelser utgår utbildningsbidrag tillden som genomgår arbetsraarknadsutbildning. Utbildningsbidraget är inle skattepliktigt.Reglerna för beräkning av bidraget särat förutsätlningarna för att fåarbetsmarknadsutbildning finns i arbetsmarknadskungörelsen (1966; 368; omtryckt1972: 300), AMK, Jag har redogjort för de olika bidragsdelarna iutbildningsbidraget och storleken av dessa. Jag vill här erinra ora all Kungl, Maj:ti årets statsverksproposition (prop, 1973: 1 bil, 13 s, 93) har föreslagitvissa höjningar av grundbidraget, traktamentet och normalersättningen.Grundbidraget föreslås sålunda höjt raed . per raånad till , permånad för gift och , för ogift bidragstagare. Traktamentet och norraalersältningenföreslås höjda med vardera . Sora jag har närant förordar chefen för finansdeparteraentetatt utbildningsbidraget skall beskattas, Sora förutsättning härför gäller attgrunderna för beräkning av utbildningsbidrag enligt AMK ändras. och flera reraissinstanser frarahålleratt utbildningsbidraget vid arbetsraarknadsutbUdning skiljer sig från ersätt- Prop.1973: 60 9 ningen vid sjukdora och arbetslöshet därigenora alt del inlehar anknytning lill mottagarens tidigare inkorastsituation utan är avsett atttäcka nödvändiga levnadskostnader . Detta leder lill altinförandel av skatteplikt för sådant bidrag inte lärapligen kan ske i denformen att lika stort skatteplikdgl belopp fastställs att gälla för alla bidragstagare,I stället bör enligt utredningen bidragsbeloppen räknas frara individuelltenligt sararaa regler som f, n, gäller och sedan räknas upp tUl skattepliktigtbelopp raed hjälp av en särskUd omräkningsta-beU, Remissinstanserna har inlehaft några principiella invändningar mot denna metod. Enligt vad chefen för finansdeparteraentethar förordat skall därför beräkningen av skattepliktigt utbUdningsbidrag iprincip ske på det sätt sora utredningen har föreslagit. Chefen för finansdeparteraentet har vidare föreslagit att utbildningsbidragetdelas upp i en beskattningsbar del bestående av grundbidraget, hyresbidraget påheraorlen och bamtillägget särat en icke beskattningsbar del vilken orafattar traktaraentetoch det särskilda bidraget. Dessa senare bidragsbelopp undantas frånbeskattning eftersora de är avsedda att täcka kostnader sora är direktföranledda av utbildningen. Uppräkningen till skattepliktigt belopp bör ske raedutgångspunkt i detla ställningstagande. Det tekniska förfarandet vid uppräkning lill skattepliktigtbelopp skall enligt utredningen ske raed hjälp av en särskild oraräkningslabellgrundad på den koraraunala raedelutdebiteringen ora f, n, . Avräkning av prelirainärskatt skall därefter enligt förslaget ske efler den för varje bidragstagaregällande utdebiteringen enligt prelirainärskalletabdl. Denna ordning innebär eraellertid,vilket utredningen också har pekat på, all personer raed i övrigt likartadeförhållanden men bosatta i komrauner med olika utdebitering koramer alt fåolika stora bidragsbelopp. Bidragstagare i komrauner ined högre utdebitering änraedelutdebiteringen skulle sålunda få lägre och bidragstagare i korarauner raedlägre utdebitering högre bidragsbelopp än f. n. Jag finner det inte tillfredsställande att varierande ekonoraisktstöd skall utgå beroende på variationer i den kommunala utdebiteringen, eftersorabidraget vilket både utredningen och reraissinstanserna har påpekat skalltäcka de nödvändiga levnadskostnaderna . Jag förordardärför att uppräkning lill skattepliktigt utbildningsbidrag sker efter en omräkningstabellgrundad på den för varje bidragstagare gällande preliminärskattetabdlen. Vidareskall på sätt sora chefen för finansdeparteraentet har förordatavräkning av prelirainär skatt ske efter den för bidragstagaren gällande preliminärskattetabdlen,Härigenora får bidragstagare i jämförbara situationer lika storautbildningsbidrag Saratidigt innebär förslaget alt skatteberäkning behövergöras bara en gång, varvid såväl uppräkningen av bidraget sora preUrai- 1973: 60 10 närskalleavdragetuppgår till samraa belopp. Nuvarande bidragsbestäraraelser behöver därför inteändras i vidare raån än att regler införs ora uppräkning till skattepliktigtbelopp. Den enskilde bidragstagaren koraraer alltså att beröras avbeskattningen först när han följande år deklarerar sina inkoraster. Det förordade systeraetför beräkning och beskattning av utbUdningsbidraget innebär att det lUlskillnad från vad utredningen har föreslagit komraer att behövas ca tio oraräkningslabeUerkonstruerade efler sararaa princip sora utredningens tidigare presenteradetabell. Eftersora länsarbetsnärandernaenligt både det av utredningen och det här förordade förslaget raåste fåtillgång till preHrainärskattelabell och debetsedel för varje bidragstagare bördet här föreslagna systeraet innebära endast obetydligt raerarbete för näranderna.Ä andra sidan uppnås en större rättvisa raellan bidragstagarna. Att hänsyn skall tas tUlden för vederbörande bidragstagare liUärap-liga koluranen i resp, prelirainärskallelabellvid beräkningen av skattepliktigt utbildningsbidrag och vid avräkning av prelirainärskatt ligger helt i linje med vad sora har förordals, I enlighet raed vadchefen för finansdeparteraentet har anfört tidigare denna dag koraraer avdragför kvarstående skatt vid utbetalning av utbUdningsbidrag all göras endast iundantagsfall. Med utgångspunkt iförhållandena åren 19711972 har utredningen beräknat merkostnaderna förutbildningsbidragen efler pålägg raotsvarande den föreslagna beskattningen, lill116 railj. Med hänsyn till de bidragsförbältringar sora dels genorafördesfr. , dels har föreslagils årets riksdag särat tiU denökade volymen på arbetsmarknadsutbildningen beräknar jag merkostnaderna förden föreslagna beskattningen till ca 150 railj. Utgifterna för arbetsraarknadsulbildningenbestrids från det på driftbudgeten under elfte huvudtiteln upptagnaförslagsanslaget Arbetsraarknadsservice, vilket på riksstaten för innevarandebudgetår har tagits upp raed 1 033 railj, kr. I prop, 1973: 1 (bU, 13 s. 97)har föreslagits att under raotsvarande rubrik för /74 anvisasett förslagsanslag av 1 166 railj. kr,, varav 802,7 railj. kr, har beräknatsför arbetsraarknadsulbildningen. Härvid har effekten av beskattningen inte beaktats.Med hänsyn lill att de av raig förordade grunderna för beräkning av UtbUdningsbidragvid arbetsraarknadsutbUdning skaU börja tUl-lämpas ochalltså avser endast ett halvt budgetår, beräknar jag kostnadsökningen till 80 mUj,kr, för /74. Underåberopande av det anförda herastäUer jag alt Kungl. 1. godkänna de av mig förordadegrunderna för beräkning av utbildningsbidrag vid arbetsraarknadsutbildning, 2. tUl Arbelsmarknadsservice underelfte huvudtiteln för /74 utöver tidigare äskat belopp anvisa ytterligare . Medbifall till vad föredraganden sålunda raed instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUl skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.