prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag anser mig därför nu böra förorda attöppen förmedling i den modifierade form med registrering och platsförslag som styrelsenhar föreslagit skall ingå som étt led i förmedlingsverksamheten i fortsättningen.Jag vill i sammanhanget stryka under vad styrelsen har anfört om den öppnaförmedlingen som en viktig del av informationsfunktionen. Innebörden härav ärbl. a. att möjligheten att fritt ta del av platsutbudet utan registreringskall stå öppen för alla som besöker förmedlingen. Genomförandet av ifrågavarande ändring iförmedlingens arbetsformer bör, som styrelsen har föreslagit, inriktas på attkundmottagning inrättas på alla distriktskontor och på de större lokalkontoren.Det bör ankomma på styrelsen att avgöra i vilken utsträckning ordercentralskall inrättas på förmedlingskontoren. Prop.1973:1 Bilaga 13 88 Vad jag nu har anfört innebär attförsöksverksamheten med öppen förmedling kan anses avslutad. Som styrelsenframhåller behöver dock vissa frågor utredas ytterligare, t. ex. frågor omframställningen av de lokala platslistornaoch platsnotisernas innehåU. Detta kan ske inom ramen för detutvecklingsarbete som styrelsen har att bedriva fortlöpande. Vad härefter beträffar förmedUngens inreorganisation föreslog statskontoret i sitt berörda organisationsförslagatt uppdelningen av förmedlingsverksamheteni yrkesexpeditioner skulle slopas och ersättas av sammanhållnaförmedlingsexpeditioner. Inom en sammanhållen expedition skulle varje kund fåett större antal valmöjligheter, vilket förutsattes bl. a. stimulera till ökadyrkesrörlighet. Vidare skulle personalresurserna kunna utnyttjas bättre.Statskontoret föreslog även att arbetsvärds- och yrkesvägledningsfunktionemaskulle integreras i de sammanhållna förmedlingsexpeditionerna. Vid min anmälanav organisationsförslaget (prop. 1970: 1 bil. 13 s. 23) anförde jag attförslaget om sammanhållna förmedlingsexpeditioner borde prövas ytterligareinnan ställning kunde tas till förslaget. Jag anförde vidare att jag i likhetmed statskontoret ansäg att en integrering mellan allmän förmedling,arbetsvård och yrkesvägledning under enhetlig ledning var ägnad atteffektivera den samlade förmedlingsverksamheten. avvisar nu tankenpå att helt slopa uppdelningen efter yrkesområden med hänsyn till deplatsförmedlande uppgifterna men anser å andra sidan att uppdelningen inte fårdrivas för långt med tanke på ökningen av de utredande och arbetsförberedandeuppgifterna, vilka förutsätter större arbetsenheter än de nuvarandefack-expeditionema utgör. Styrelsen föreslår att fackexpeditionema förs sammantill förmedlings- och utredningssektioner som täcker relativt bredayrkesområden. Jag ansluter mig till styrelsens förslag i denna del. I överensstämmelse med vad statskontorethar föreslagit tidigare förordar vidare attarbetsvärds- och yrkesvägled-nlngspersonalen skall ingå i de nya förmedlings-och utredningssektio-nema. Som styrelsen påpekar har i samband medförmedlingens nya kontorsorganisation de tre verksamhetsgrenarna integrerats såtiU vida som de har ställts under gemensam ledning av distriktskontorschefen.Detta överensstämmer med av fastställda riktUnjer för förmedlingensorganisation. Jag delar styrelsens uppfattning att det är lämpligt att gä vidare på den inslagna vägen. Ettav syftena med en integrering av verksamhetsgrenarna är att arbetsvärdoch yrkesvägledning i viss utsträckning skall kunna omhänderhas av tjänstemäninom allmän förmedling. Detta är dock i viss mån beroende av möjligheterna attbredda personalutbildningen inom verket. De nu behandlade ändringarna i förmedlingensarbetsformer och inre organisation kräver enligt styrelsenpersonalförsfärkningar och ändrade lokaler. Behovet av ökade resurser förifrågavarande ändamål anser jag Prop.1973:1 Bilaga 13 89 böraprövas successivt och får därvid avvägas mot andra behov inom förmedlingen.Genomförandet av de berörda ändringarna bör därför ske i den takt och i denomfattning tUlgängliga resurser i fråga om personal och lokalermedger. Någon tidpunkt vid vilken ändringarna skall vara genomförda kanföljaktligen inte anges . a. med hänsyn härtill är jag inte beredd att iförevarande sammanhang ta ställning till de av väcktafrågorna om särskilda sektionschefer vid förmedlings- och utredningssektionernaoch ställföreträdare för distriktskontorscheferna. Mot vad styrelsen har anfört I fråga omutveckling av förmedlingsstatistiken har jag inte något att erinra. Ifråga om förmedlingsverksamheten inom kulturområdet får jag anföra följande.Utredningen rörande arbetsförmedlingen inom vissa yrkesområden () har den1 avlämnat betänkandet (Ds In 1972: 5) ArbetsförmedUng inomkulturområdet. Utredningen föreslår att förmedlingsverksamheten inomkulturområdet skall överlämnas till en för ändamålet bildad statlig stiftelse.Remissbehandlingen av betänkandet har avslutats . Remissinstanserna harredovisat skilda uppfattningar i huvudfrägan. har i sitt den 26oktober 1972 avlämnade betänkande (SOU 1972: 67) Ny kulturpolitik lagt framförslag till avgränsning av området för de kulturpolitiska insatserna och målför samhäUets kulturpolitik. Dessa förslag kan, enligt vad haranfört i sitt remissyttrande över OLÄF:s slutbetänkande, komma att påverkakulturarbetarnas yrkessituation indirekt. Rådet avser att i ett kommandebetänkande om åtgärder rörande förbättring av kulturarbetarnas ekonomiskavillkor behandla frägor som nära anknyter till OLAF:s förslag. Det är enligtrådet mycket angeläget att en lösning av förmedlings-frägoma förkulturarbetarna kommer till stånd, men rådet anser att ytterligare beredning avfrågan behövs. Jag är pä grund av remissutfallet och de av kulturrådetframförda synpunkterna inte beredd att ta ställning till förslagen förränfrågan om arbetsförmedlingens organisation inom kulturområdet har berettsytterligare. Vadhärefter angår medelsbehovet under programmet Arbetsmarknadsinformation avserdetta, som framgår av anslagsberäkning, huvudsakligenprogrammets andel i arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. För deverksamheter som programmet i övrigt omfattar har för innevarande budgetärberäknats , varav 24,2 milj. kr. för psykotekniska undersökningaroch . för information till allmänheten genom publikationstryck ochannonsering m. m. föreslär att det sammanlagda beloppetför verksamheterna ökas med 32,3 milj. kr., vilket innebär nära nog enfördubbling. Jag kan inte biträda styrelsens förslag att särskilda medel tasupp under förevarande program för forsknings- och utvecklingsarbete rörande arbetsmarknadspolitiken. 1973:1 Bilaga 13 90 m. m. har jag i det föregående beräknat medelför motsvarande ändamål. För psykotekniska undersökningar räknar jag medoförändrat belopp under nästa budgetår. För information till allmänhetenberäknar jag en ökning med , vilket innebär att styrelsen disponerar7 . för ändamålet under nästa budgetår. Härtill kommer ett belopp motsvarandeinkomstema av försäljning av styrelsens publikationer. Dessa inkomster kanberäknas till ca . Härutöver föreslår styrelsen att medel tas uppunder förevarande program för ersättnmgar till arkiv-arbetsverksamhetenskontorsarbetscentraler för dessas befattning med framställningen av lokalaplatslistor. Styrelsen uppskattar dessa ersättningar till ett belopp av 6,6milj. Eftersom ifrågavarande utgift skall motsvaras av lika stor inkomstunder programmet Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade blir detinte fråga om en verklig utgift utan om en överförmg från ett anslag tUl ettannat. Jag beräknar medel för ifrågavarande ändamål i enlighet med styrelsensförslag. En motsvarande nedräkning bör göras av medlen under programmetSysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade. För övriga verksamheter beräknarjag ytterligare . Sammanlagt tiUstyrker jag alltså, bortsett frånförvaltningskostnaderna, en uppräkning med . I fråga om programmetYrkesmässig och geografisk rörlighet får jag anföra följande. Arbetsmarknadsutbildningenhar utvecklats tiU ett av arbetsmarknadspolitikens mest verksamma medel.Antalet deltagare har vuxit från 46 000 personer /66 till drygt120 000 /72. Arbetsmarknadsutbildningen ger dem som harsvårigheter att finna arbete en utbildning som i flertalet fall leder tillanställning. I stor utsträckning ger den nya anställningen också bättre inkomstän den tidigare. Som jag harframhållit har arbetslösheten legat på en hög nivå ochefterfrågan pä arbetskraft genereUt sett varit låg. De som har genomgåttarbetsmarknadsutbildning har trots detta i mycket stor utsträckning kunnat fåarbete efter utbildningens slut enligt vad som framgår av de uppföljningar somarbetsmarknadsstyrelsen gör beträffande sysselsättningsituationen tre månaderefter avslutad utbildning. Av 56 600 personer som slutfördearbetsmarknadsutbildning under är 1971 och som besvarade de utsända frågornafortsatte 10 300 i annan utbildning, medan 1 800 var sjuka eller imilitärtjänst. Av de återstående 44 500 fick 31 800 eller arbete inom tremånader. Motsvarande tal för var . Forskning rörandearbetsmarknadsutbildningens effekter för den enskUde och för samhället harpågått under åtskilliga år. Det är av särskilt intresse att följa verkningarnaöver . Av en studie av ca 500 personer, som år 1965genomgick arbetsmarknadsutbildning i 1973:1 Bilaga 13 91 Västerbottenslän, framgår att huvuddelen av de utbUdade ännu efter utbildnmgen hadearbete i utbildningsyrket. Huvuddelen av de utbildade, i synnerhet de äldre,hade genom utbildningen fått sin ekonomiska situation väsentligt förbättrad.För samhällets del kan utbildningen betraktas som i hög grad lönsam. Avundersökningen framgår vidare att arbetslösheten var mycket låg efterutbildningen, att av de UtbUdade ännu fem är efter utbUdningen boddekvar i länet, att de utbildade upplevde arbetsmarknadsutbildningen som mycketpositiv samt att ett ringa antal hade genomgått ytterligare arbetsmarknadsutbildning. Generella slutsatser för hela landet kaninte utan vidare dras av denna undersökning. Det bör beaktas bl. a. attarbetsmarknadsutbildningen var av avsevärt mindre omfattning än f. n.Jag finner det emellertid UtomordentUgt glädjande att även de långsiktigaeffekterna så långt dessa nu kan bedömas har visat sig vara mycket gynsamma förbåde individ och samhäUe. Det är enligt min mening angeläget attfortsatta studier rörande arbetsmarknadsutbildningens resultat på kort ochlång sikt kommer till ständ. I detta sammanhang vill jag erinra om att en av deuppgifter som har ålagts utredningen rörande översyn avarbetsmarknadsutbildningen är att bedöma utbildningens långsiktiga effekter iskilda hänseenden. Försöksverksamheten med allmänna ämnen ivissa kurser inom arbetsmarknadsutbildningen har gett gott resultat. Sådanutbildning anordnas numera vid samtliga kurscentra. Undervisning lämnas 1ämnena svenska,, matematik, engelska och samhällskunskap i sammanlagt . Av en särskUd redovisning från framgår att destudietekniska färdigheterna hos kursdeltagarna har förbättrats och intressetför fortsatta studier har ökat. I synnerhet för äldre kursdeltagare, som 1många fall har bristfälligt grundutbildning, har erfarenheterna varitpositiva. Antalet kurser där allmän utbildning läggs in har ökat kraftigt.Skolöverstyrelsen har i samband med den åberopade redovisningen anmält attförsöksverksamheten inom ramen för Kungl. Maj:ts bemyndigande i fortsättningenkommer att inbegripa även sådana väsentiiga områden som byggnads- och vårdsektorerna. Med hänsyn tillarbetsmarknadsutbildningens positiva effekter säväl för individen som församhället finner jag det naturligt att utbildningen även i fortsättningen fårhög prioritet bland de arbetsmarknadspohtiska insatserna. Somförutskickades i prop. 1972: 125 (s. 12) angående konjunktur-stunulerandeåtgärder m.m. har Kungl. Maj:t genom särskilda beslut i slutet av år 1972uppdragit ät att uppta överläggningar med . och berördapersonalorganisationer om möjligheterna att anordna arbetsmarknadsutbildning iform av s. k. bristyrkesutbUdning inom vård- sektorn.Enligt beslutet skall bristyrkesutbUdning kunna anordnasför personer som är anställda inom kropps- och mentalsjukvården samt inomåldringsvården och barnstugeverksamheten där brist pä kvalificerad arbetskraftföreligger. Lön från arbetsgivaren förutsätts utgä . Statenbelastas sålunda endast med själva utbildningskostnaden. Statsbidrag tillkommunalt beredskapsarbete som anordnas för arbetslösa personer som ersätterdem som genomgår nämnda utbildning får utgå med högst . I fråga om inriktningen av arbetsmarknadsutbildningenunder /74 har från lagts fram följandeförslag till preliminär plan för den beräknade fördelningen av antalet eleversom påbörjar utbildning och för antalet kursveckor, fördelade på skildakursanordnare. ens genomsnittliga längd i veckor SÖ: s särskilt anordnade Kurser inom det reguljära Övriga kurser (ex. kor- respondenskurser, kurser i Under innevarande budgetår kanarbetsmarknadsutbildningen beräknas komma att omfatta totalt 125 000130 000personer. beräknar behovet av resurser förarbetsmarknadsutbildning för /74 med utgångspunkt i 130 000berörda elever. Det innebär med den fördelning på kursområden ochutbildningstid som styrelsen har redovisat ca 102 000 påbörjade utbUdningar ochca 2 . Efterfrågan på välutbUdad arbetskraft har varitrelativt hög även under den gångna lågkonjunkturen. Jag räknar för min del medatt denna efterfrågan kommer att öka under den konjunkturuppgång som förutses.Detta skärper kraven på utbildning både av icke yrkesutbildade och av nyagrupper arbetstagare som går ut på arbetsmarknaden. Med hänsyn härtUl förordarjag att den av styrelsen upprättade planen läggs till grund för verksamhetensinriktnuig under /74. Det innebär en fortsatt betydandeexpansion av i första hand särskilt anordnade kurser. Ävenandelen elever i företagsutbildning fortsätter enligt planen att öka. Idetta sammanhang vill jag beröra den av Prop.1973:1 Bilaga 13 93 föreslagnautvidgningen av försöksverksamheten med barntillsyn i samband med arbetsmarknadsutbildning.Styrelsen har föreslagit att verksamhetenskall utvidgas från f. n. högst 100 till 200 barntillsynsplatser. Försöksverksamhetenpåbörjades i sin nuvarande utformning vid ingången av innevarande budgetår.Det är därför svårt att bedöma behovet av barntillsynsplatser i denna formunder /74. Det ankommer pä Kungl. Maj:t att vid behov utökaantalet barntillsynsplatser. Arbetsmarknadsstyrelsenhar i sin anslagsframställning föreslagit en förändringar av gällanderegler och bestämmelser i fråga om utbildningsbidrag. tog så sentsom ställning i dessa frågor, som rör betydelsefulla avvägningarinom arbetsmarknadsutbildningen. Hit hör förslagen om lika grundbidrag förgift och ogift och frågan om reducering av bidragen med hänsyn till makesinkomst. Jag är därför inte beredd att förorda någon ändring i dessabestämmelser. Förändringari fråga om bidragsnivåerna bör däremot med hänsyn bl. a. till inträffadeförändringar i levnadskostnaderna kunna ske redan under nästa budgetår.Gmndbidragen, som höjdes , bör enligt min mening höjasytterligare. För såväl gift som ogift person förordar jag en höjning med 40kr. , vilket innebär grundbidrag om 665 resp. . I relation till de föreslagna höjningarna avgrundbidragen bör få höja timersättningen för dem somstuderar pä deltid. I fråga om traktamente ochnormalersättning föreslår vissa höjningar. Jag föreslåratt såväl traktamentet som normalersättningen höjs med . Idet av sjukpenningutredningen avlämnade betänkandet (SOU1972: 60) Beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m. m. föreslås attgrundbidraget, hyresbidraget och barntillägget inom utbildningsbidraget skallutgöra skattepliktig inkomst. Förslaget innebär I korthet att dessabidragsbelopp räknas upp på visst sätt med hänsyn till detpreliminärskattebelopp som bidragstagaren skall påföras. Förslagen harremissbehandlats och det är min avsikt att föreslå Kungl. Maj;t att förslag iämnet föreläggs . De av mig föreslagna bidragreformernaberäknas medföra en utgiftsökning om ca 17 milj. kr., varav 14 rhUj. kr.faller på förbättringarna av grundbidragen. Ilikhet med föregående år har föreslagit attutbildningsbidrag skall kunna utgå till ensamstående försörjare ochhandikappade, som inte kan erhålla förvärvsarbete under ferier inomutbildningstiden. När frågan var föremål för bedömning vid motsvarandetidpunkt avstyrkte jag förslaget på grunder som alltjämt synes bärande(prop. 1972: 1 bil. 13 s. 108). Jag kan därför inte heller nu tUl-.styrkaförslaget. Av tidigare anförda skäl anser jag mig inte heller kunna Prop.1973:1 Bilaga 13 94 tillstyrkaarbetsmarknadsstyrelsens förslag i fråga om ett särskilt stimulansbidrag förbristyrkesutbildning eller ändrade regler för bidrag åt äldre och handikappadesom genomgår företagsutbildning. har vidareföreslagit att ett bidrag om . per elev och närvarotimme skall införas vidföretagsutbildning. Styrelsen anser att ett sådant stöd bl. a. skullestimulera företagen till att rekrytera ej utbildad arbetskraft i enkonjunkturdämpning. Det särskUda stöd som har införts för attunderlätta för kvinnor och ungdomar att komma ut på arbetsmarknaden har det avarbetsmarknadsstyrelsen anförda syftet. Med tanke pä de snabba förändringarsom sker på arbetsmarknaden och med hänsyn till de av hävdade principernaför fördelningen av kostnadsansvaret mellan företag och samhälle har dettastöd begränsats i tiden. Ett stöd av mer permanent karaktär anser jag migdärför inte böra förorda. Arbetsmarknadsutbildningens syfte är attöka möjlighetema för alla som genomgår utbildningen att erhålla arbete. Ättinnan utbUdningen påbörjats avgöra vem som kan betraktas som svårplacerad ärsällan möjligt. Jag finner därför inte tUlräckliga motiv för att biträda den avarbetsmarknadsstyrelsen föreslagna ändringen i programindelningen, som innebäratt kostnaderna för utbUdning av handikappade inom den reguljäraarbetsmarknadsutbUdningen skulle hänföras till delprogrammet Utbildning avsvårplacerade under programmet Rehabiliterings-och stödåtgärder försvårplacerade. Inte heller är jag beredd att förorda någon ändring avbestämmelserna rörande den undervisning i svenska språket som ingår iarbetsmarknadsutbildningen. Däremot biträder jag i huvudsak styrelsens förslagom vidgning av statens ansvar för skada på person eller egendom till att gällaäven vid viss arbetsmarknadsutbUdning som anordnas vid företag. Det börankomma på Kungl. Maj:t att fastställa de närmare riktlinjerna härför. Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningenanordnar ochskolöverstyrelsen anpassningsundervisning för vissa utomnordiskazigenare. Utbildningen bedrivs i fyra etapper, där den första avsersvenskundervisning och samhäUsorientering. Etapp två, i vilken samtliga zigenare som omfattas av undervisningen nu befinnersig, avser anpassningsundervisning och de tvä återstående yrkesundervisningsamt utplacering på arbetsmarknaden. En utvärdering av undervisningen pågår f.n. anordnas avgiftsfrigrundskoleundervisning för vuxna svenska zigenare. Utbildningsbidrag utgär tilldeltagarna enligt motsvarande bestämmelser som gäller förarbetsmarknadsutbildning. Under /72 uppgick kostnaderna försådant bidrag till . och deberäknas /74 stiga tUl i mnt tal 3,5 milj. kr. Skolöverstyrelsenhar överlämnat en redovisning av den bedrivna verksamhetenoch förslag till hur undervisningen i fram- Prop.1973:1 Bilaga 13 95 tidenskall anordnas för berörda grupper. I överensstämmelse med vad chefen förutbUdningsdepartementet har anfört vid sin anmälan tidigare denna dag avanslagsbehoven under åttonde huvudtiteln förordar jag i enlighet med vadskolöverstyrelsen har begärt att medel för ändamålet förs upp under förevarandeanslag för nästa budgetär. Chefenför har ocksä tagit upp frågan om förstärkning avpersonalen vid den enhet hos som handhararbetsmarknadsutbUdningen centralt. Enheten föreslås förstärkt med 16 tjänsterutöver personal som avlönas av expertismedel. Jag förordar efter gemensamberedning med chefen för utbUdningsdepartementet att skolöverstyrelsenbemyndigas att anlita anslaget Arbetsmarknadsservice för att härutöver vidtillfälliga toppbelastningar på enheten till denna knyta högst 12 i den lokalaorganisationen . En sådan rörlighet i organisationen synesmig erforderlig med hänsyn till de stora säsongmässiga variationer man måsteräkna med. Jag vill i sammanhanget framhålla att Kungl. Maj:t i maj 1972bemyndigade att förstärka den lokala organisationen vidutbildningscentra. Inberäknatkostnaderna för de föreslagna höjningarna av utbildningsbidragen ochtraktamentena beräknar jag och skolöverstyrelsensutgifter för arbetsmarknadsutbildningen till sammanlagt (478,7 + 324 =) 802,7milj. Jag har härvid räknat in de kostnader, uppskattningsvis 15 milj. kr.,för tillhandahållande av elevförläggningar som f. n. belastar delprogrammetBostäder för flyttande arbetskraft. Flyttningsbidrag.I likhet med räknar jag med att antalet utbetaladeflyttningsbidrag under nästa budgetår kommer att vara i stort sett detsammasom under innevarande budgetår. Den s. k. starthjälpen inomflyttningsbidraget har utgått med oförändrade belopp sedan år 1968.Erfarenheterna har visat att de kostnader som uppstår för familjer vidflyttning till annan ort i samband med tiUträdande av ny anställning oftabetydligt överstiger vad som kan erhållas i flyttningsbidrag. Med hänsynhärtill tUlstyrker jag att starthjälpen för familjeförsörjare höjs från 1 000till , vilket torde medföra en merkostnad på 2 milj. kr. Nägonhöjning av utrustningsbidraget kan jag däremot inte förorda. Jag kan inteheller biträda förslaget om ersättning för Inkomstbortfall till den som harsagts upp från ett arbete och tar ledigt för att söka nytt. Flyttningsbidrag kan, somarbetsmarknadsstyrelsen påpekar, normalt inte utgå till personer som inte harhaft nägot stadigvarande arbete, dvs. nyexaminerade m. fl. Bidrag kan sålundaenligt 31 § arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, orhtryckt 1972: 300) utgätill sådan person "endast om hanutbUdat sig för yrke i vUket påtaglig arbetslöshet bland nyutbildaderåder efter utbildningens slut eller om an- 1973:1 Bilaga 13 96 natsärskilt skäl föreligger". Styrelsen har föreslagit att denna regel skallupphävas. Samma förslag har förts fram av ochUppsala studentkår i en gemensam skrivelse . Enligt min mening finns numera skäl fören uppmjukning av nämnda regel. Arbetslösheten bland ungdom har ökat, och denstigande specialiseringen inom utbildningsväsendet och arbetslivet nödvändiggören effektiv interlokal förmedling av arbeten till ett växande antal nyexaminerade.Därvid kan flyttningsbidrag i många fall vara ett värdefullt medel attunderlätta omflyttning för ungdomar som av ekonomiska eller andra skäl harsvårt att ta ett sådant steg. Undantag från huvudregeln att bidrag inte utgår idessa fall bör fortsättningsvis kunna göras för personer vilka haravslutat utbildning pä högst gym-nasieskolnivä, dvs. vilka normalt hade kunnatpåräkna att få arbete i hem- eller utbildningsorten, men vilkaarbetsförmedlingen inte kan erbjuda arbete där. Ytterligare förutsättning förbidrag är givetvis att de grundläggande villkoren för flyttningsbidraguppfylls. , högskolor och andra motsvarande utbildningsanstalter, somfinns pä jämförelsevis få orter i landet, torde i allmänhet redan vidstudiernas början ha kunnat fömtse att arbete i första hand kommer att fä sökaspå annan ort än utbildningsorten. I dessa fall bör därför kostnaderna förflyttning frän utbildningsorten till ort där arbete erbjuds helt fä bäras av denyexaminerade själva. Personer med eftergymnasial utbildning har dessutom oftaatt räkna med en för resp. yrke normal rörlighet efterstudierna. För denna grupp av nyexaminerade bör frågan om flyttningsbidragockså i forsättningen prövas enligt de regler som har gällt . Bidragbör sålunda kunna beviljas undantagsvis till bl. a. nyutbildade i yrken där det generellt sett råder påtaglig arbetslöshetockså nägon tid efter utbUdningens slut. Härmed avses främst de falldär arbetslöshet råder I yrket i större delen av landet och sökandena inte kanfå arbete vare sig i utbildningsorten eller hemorten. Vidprövning av ansökningar om flyttningsbidrag skall arbetsförmedlingen undersökabl.