prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — Ifråga ora tid som inte inräknas i raratiden s. k. överhoppningsbar tid förordar utredningen att sjukdora liksom f. n. skall anses som sådan tid.Dessutom bör enligt utredningens mening sora överhoppningsbar tid räknas tiddå försäkrad varit hindrad att arbeta på grund av värnpliktstjänstgöring,vuxenutbildning, nykterhetsvård på anstalt, frihetsberövande påkrirainalvårdens oraråde eller vårdnad av barn eller adoptivbarn som ej . Tiden skall vara överhoppningsbar endast i den mån den inte järaställsraed tid under vilken förvärvsarbete utförts. Vuxenutbildning definieras avutredningen sora sådan utbildning som har föregåtts av minst fem månaderssammanhängande förvärvsarbete med en för arbetet normal heltidstjänstgöring.Hit räknas sålunda normalt exempelvis arbetsmarknadsutbildning, i den raån deninte kan likstäUas raed tid i förvärvsarbete. Flertaletreraissinstanser tillstyrker eller läranar utan erinran utredningens förslagtUl 5-månadersvUlkor. Även jag tillstyrker i huvudsak förslaget i denna del.Beträffande vuxenutbildning vill jag göra den preciseringen att det skall varafråga ora antingen sådan utbUdning sora berättigar till statligt studiestödeller sådan annan heltidsutbildning sora AMS kan godta. På en punkt har jagvidare en genteraot utredningen avvikande uppfattning. Dessutora vill jagbehandla ett par frågor sora utredningen inte berört raen som tagits upp vidremissbehandlingen. Vidare föranleder ett av statsrådet tidigare dennadag anraält förslag beträffande bl. a. förraånerna vid barns födelse vissaändringar i utredningens förslag. Dennuvarande moderskapsförsäkringen, sora innefattar raoderskaps- Prop.1973: 56 192 penningoch tUläggssjukpenning i anledning av barnsbörd, avses i fraratiden bli ersattraed en föräldrapenning. Den av barnets föräldrar sora efter bametsfödelse orabesörjer den huvudsakliga vården av barnet skall bli berättigad tillföräldrapenning. Dessa förhållanden föranleder den ändringen i utredningensförslag alt tid under vUken den försäkrade har åtnjutit föräldrapenning isaraband raed barns födelse får järaställas raed tid i förvärvsarbete i ställetför sora utredningen föreslår tid då den försäkrade har åtnjutittilläggssjukpenning. I enlighet raed utredningens förslag bör dock högst tvåraånader av sådan tid järaställas raed förvärvsarbete. Vidare bör dagpenninginte utges för dag då föräldrapenning utgår. Beträffande tid dåförsäkrad varit hindrad att förvärvsarbeta på grund av vårdnad av eget barneller adoptivbarn föreslår utredningen att sådan lid skall varaöverhoppningsbar i den raån barnet inle fyllt . Detta innebär enavvikelse från de tidsgränser som gäUer i andra samraanhang i saraband raedbamsbörd. Sålunda avses föräldrapenning i saraband raed barns födelse utgåunder längst . I vissa fall kan tiden förlängas så att föräldrapenningutgår till dess barnet är åtta raånader. Likaså avses arbetstagare få rätt attavhålla sig från arbetet under norraalt högst sex raånader i saraband medhavandeskap eller barns födelse utan att riskera alt bli uppsagd frånanställningen. En anpassning till näranda regler bör ske även i förevarandesararaanhang. Jag förordar därför att sora överhoppningsbar tid vid vårdnad aveget barn eller adoptivbarn skall räknas tid under vilken föräldrapenning isamband med barns födelse utgått, i den mån sådan tid inte tUlgodoräknas denarbetslöse som förvärvsarbete vid prövning av arbetsvillkoret. AMShar vid remissbehandlingen föreslagit att även tid då raedlera genoragårarbetsprövning eller arbetsträning skall vara överhoppningsbar. Jaghar förordat att såväl sjukdora sora vuxenutbildning skall räknas soraöverhoppningsbar tid vid beräkningen av raratid i arbetsvillkoret. Av dendärvid läranade redovisningen framgår att arbetsmarknadsutbUdning norraaltraåste räknas som vuxenutbildning. Arbetsprövning och arbetsträning torde iallraänhet utgöra ett övergångsstadiura mellan sjukdom ocharbetsraarknadsutbildning. Det frarastår sora naturligt att ävenarbetsprövning och arbetsträning räknas som överhoppningsbar tid. Jag förordardärför att arbetsprövning och arbetsträning, som berättigar tillutbUdningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen, skall järaställas medarbetsmarknadsutbildning vid beräkning av överhoppningsbar tid. Någraremissinstanser anser att medlera i arbetslöshetskassa som tvingas avhålla sigfrån förvärvsarbete till följd av att han i enskUt hem vårdar eller hjälper åldringeller handikappad inte därigenom bör förlora en upparbetad ersättningsrätt.Med hänsyn härtill föreslår dessa re- Prop.1973: 56 193 missinstanser att även sådan tid blir överhoppningsbar upplill av . I ettsenare avsnitt koraraer jag att behandla frågan i vad mån den som i enskilthera har vårdat åldring eller handikappad i sådan utsträckning alt han varitförhindrad att stå till arbetsraarknadens förfogande, skall få järaställa sådantid raed tid i förvärvsarbete vid prövningen av arbetsvillkoret i det kontantaarbetsraarknadsstödet. Jag förordar därvid att så skall ske i de fall då det ärfråga ora viss kvalificerad vård. Dessa personer kommer således i storutsträckning att, sedan vården har upphört, vara berättigade till kontantarbetsmarknadsstöd. Behovet av att vårdtid skall räknas sora överhoppningsbartid i arbetslöshetsförsäkringen torde således i praktiken inte vara särskiltstort. Jag förordar därför inte en sådan ordning. F, n, gäller att dagperming inte får utgå förrän medlera iarbetslöshetskassa av högst fera veckor varit arbetslösfera dagar. karensvillkoret har uppfyllts en gång under försäkringsåretgäller den för återstoden av detta år. föreslår att karensvillkoret slopas iarbetslöshetsförsäkringen. Sora skäl härför anför utredningen alt frågan oraersättning vid kortvarigt inkorastbortfall korarait i ett delvis nytt lägegenora nya regler ora karensdagar i sjukförsäkringen. Vidare kan enligt utredningensraening redan några dagars fullständigt inkorastbortfall innebära en avsevärdekonoraisk påfrestning för den som är helt beroende av arbetsinkomst för sinförsörjning. Av avgörande betydelse för utredningens förslag att slopakarensliden har dessutora varit en prelirainär överenskoraraelse ora vederlagvid avsked och perraittering sora träffats raellan SAF och LO. Sedanöverenskommelsen trädde 1964 har antalet helgperraitterade sjunkitkraftigt. Jag villanföra följande i denna fråga. Även raed beaktande av den mellan SAF och LOingångna preliminära överenskommelsen kan ett slopande av karenstiden antaskoraraa att raedföra en stor belastning på arbetslöshetskassornas ekonomi ochadrainistration. Vidare anser jag att en järaförelse raed förhållandena inorasjukförsäkringen inte bör göras raed hänsyn till de skUda förhållanden soraråder inora de båda försäkringarna. Vid inträffad arbetslöshet behövs på etthelt annat sätt än vid sjukdorasfall tid för att pröva den arbetslöses situationoch överväga vilka åtgärder sora lärapligen bör vidtas. Jag anser därför atten viss karenstid liksora är nödvändig inora arbetslöshetsförsäkringenoch föreslår att en karenstid av fera dagar skall gälla även i fortsättningen.Dessa dagar skall sora f. n. inte behöva ligga i en följd utan kunna varautspridda över en sararaanhängande lid av fera veckor. Försäkrad skall intebehöva genoragå karens raer än en gång varje er- 13 1973.1 saml Nr 56 Prop.1973: 56 194 sättningsperiod,I likhet raed vad som föreslås i fråga om arbetsvillkoret skall dockkarensvillkoret uppfyllas på nytt, ora en sararaanhängande tid av tolvraånader, vari inte inräknas överhoppningsbar tid, har förflutit sedan denförsäkrade senast uppbar ersättning. Med hänsyn till att karensvillkoret iprincip behöver uppfyllas endast en gång varje ersättningsperiod och för attunderlätta adrainislralionen anser jag att föreskrifter ora karensbefrielse,sora nu gäller vid bl. a. sjukdora, inte behövs i fortsättningen. Motsvaranderegler koraraer jag i det följande att föreslå i fråga ora det kontantaarbetsmarknadsstödet. Sorajag har berört bör, när det gäller företagare, möjUghet finnas attföreskriva en karenstid på upp lill dagpenning får utgå. KSA-utredningenföreslår att ersättning skall utgå längst från arbetslöshetensbörjan. Uppnår den försäkrade innan gårtiU ända skall ersältningstiden i stället vara . Om arbetslöshetenupphör innan ersättningsperioden har gått till ända har den försäkrade vid nyarbetslöshet rätt lill ersättning under återstående antal dagar av periodenäven om han då inte uppfyller arbetsvUlkoret, Går ersällningsperioden till ändaraen har den försäkrade ånyo uppfyllt arbetsvillkoret, utgårersättning under ytterligare en hel period. Denna räknas från inträdel av denarbetslöshet då den försäkrade senast uppfyllde arbetsvUlkoret, När ensararaanhängande tid av tolv raånader, vari inle inräknas överhoppningsbartid, förflutit sedan ersättning senast uppbars av den försäkrade, böreraellertid enligt utredningen rätt tUl ersättning föreligga endast såvidaarbetsvillkoret ånyo har uppfyllts. Ersättningstidenär f, n, begränsad under varje försäkringsår, AMS kan dock förviss kassa eller för viss dagpenningklass raedge att dagpenning får utgå förhögst , Genora att arbetsvillkoret omprövas vid början av närraastföljande försäkringsår finns dessutora möjlighet för den sora då alltjämt ärarbetslös att få en ny ersätlningsperiod. Den sora närmastföregående försäkringsår har fått ersättning kan i sådant fall fåersättning under det nya försäkringsåret, beroende på närarbetslösheten inträdde. Nuvarande bestäramelser medför individuella orättvisorsom har blivit aUtmer fraraträdande. Att ersättningslidengenerellt höjs raedför alt dessa orättvisor och ojämnheterförsvinner, Genora att ersätlningsdden för dera sora har uppnått åldergenerellt höjs undviks dessutom den prövning av arbetslöshetensorsaker som f. n, görs av AMS beträffande den som befinner sig i åldern 55till och sora blivit arbetslös på grund av strukturförändringar inäringslivet. Oavsett orsaken till arbetslösheten blir Prop.1973: 56 195 dessa åldersgrupper berättigade tUl ersättning under 450dagar. Med hänsyn till de anförda rättviseskälen och till behovet av ellförbättrat skydd för långtidsarbelslösa biträder jag i likhet med flertaletremissinstanser utredningens förslag om ersättningslidens längd. Utredningens förslag innebär vidare attarbetslöshetskassorna skall ha raöjlighet att utge ersättning under 150 dagartUl medlera sora är raeUan 67 och . Mot utredningens förslag i denna delhar invändningar rests av bl, a, vissa ledaraöter i utredningen sora anser attersättningsrätten bör upphöra . Även många remissinstanseranser att raöjligheten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen börupphöra . Enligt rain raening bör av principiella, adrainistralivaoch ekonoraiska skäl ålderspensionärerna inte tUlhöra arbetslöshetsförsäkringennär deras försörjning är tillfredsstäUande ordnad genora olika forraer av pension.Tillkomsten av tilläggspensioneringen inom den allmänna försäkringen harraedfört att pensionsförraånerna förbättrats i sådan omfaltning alt detnuraera inte finns någon anledning att ha kvar möjligheten alt få ersättning fråntvä socialförsäkringsgrenar . Därtill komraer att arbetsförraedUngenendast i undantagsfall lär ha raöjlighet att erbjuda pensionärer lärapligaarbeten. Någon verklig prövning av om de i försäkringens mening står lillarbetsraarknadens förfogande kan därför sällan göras. Detta gäller fraraförallt personer sora har uppnått . Jag förordar därför i likhet medreservanterna och åtsldlliga reraissinstanser att den sora fyllt ifortsättningen inte skall vara ersättningsberättigad. F, n, utgår ersättning från arbetslöshetsförsäkringen iförra av dels dagpenning enligt 14 klasser raellan 18 och , delsbarntillägg om , per dag för varje barn , dels hjälp tillrese- och flyttningskostnader vid tUlträdande av arbete på annan ort, föreslår att barntUlägg samt hjälp tillrese- och flyttningskostnader slopas sora ersättningsforraer iarbetslöshetsförsäkringen. Dagpenning föreslås bli den endaersättningsforraen. Denna skall även i fortsättningen utgå för högst fera dagari veckan. Arbetslöshetskassan beslutar om medlemmarnas placering idagpenningsklasser. Dagpenning skall kunna utgå med . i skattefriabelopp raed ferakronorsintervaller. Med AMS' raedgivande skall kassa ha möjlighetatt höja dagpenningen ytterligare raed icke slatsbidragsgrundan-de belopp.Enligt utredningens raening bör det vidare anförtros åt AMS alt, näromständigheterna så påkallar, besluta att gällande lägsta dagpenningklass intelängre skall tillärapas. har, raed utgångspunkt iKSA-utredningens förslag, räknat ora ersättningsbeloppen till skattepliktigabelopp. Prop.1973: 56 196 ningen, sora anser att vissa schabloner därvid raåsteanvändas, företar oraräkningen raed hjälp av prelirainärskattetabellernaskoluran 1, Med hänsyn till den koraraunala raedelutdebiteringen i landetanvänder utredningen tabell 24. Med denna beräkningsraetod finner utredningenalt den av föreslagna högsta statsbidragsgrundande dagpenningklassenpå , vid skattepUktig dagpenning bör motsvaras av en klass på . Somlägsta dagpenningklass föreslår utredningen . Mellan högsta och lägstaklassen bör enligt utredningens raening klasser besläraraas så att intervallenraellan dera är . anför koraraer arbetslöshetsförsäkringen i fraratiden att geökat korapensationsutryrarae och raöjligheter lill höjd korapensalion. Undersådana förhållanden saknas anledning alt behålla barntUlägget, Härför talaräven den oraständigheten att sarahället i annan ordning tillgodoserbamfarailjernas behov. Även behovet av hjälp tiU täckande av rese- ochflyttningskostnader tillgodoses numera i sådan omfattning i annan ordning, attdenna slödforra bör utgå ur arbetslöshetsförsäkringen. Jag tillstyrker därförutredningens förslag alt enda ersättningsform i arbetslöshetsförsäkringen ifortsättningen blir dagpenning. Införandetav skatteplikt för arbetslöshetsersättningen kräver att ersättningsbeloppenräknas upp. Som sjukpenningulredningen anför måste uppräkningen görasschablonartad. Den av utredningen använda metoden förefaller läraplig. Jagförordar sålunda att lägsta och högsta dagpenningklass blir 40 resp, ,och att intervallen raellan klasserna bestäras till . Dagpenningklassernakoraraer alltså fortsättningsvis att vara 40, 50, 60, 70, 80, 90, 100, 110, 120och . Jagförordar vidare att AMS skall kunna besluta att gällande lägsta dagpenningklassinle längre skall tillärapas. Som framhåller är denna fråganärmast av administrativ art, AMS bör ha möjlighet att efter samråd medarbetslöshetskassorna bedöraa när den lägsta dagpenningklassen har blivitöverflödig, KSA-utredningenhar vidare föreslagit att arbetslöshetskassa, som så önskar, bör få raöjlighetatt inora överförsäkringsreglernas rara bygga på högsta dagpenningen raed etticke stalsbidragsgrundande belopp. Utredningens förslag i denna del måste sesmot bakgrund av att ersättningen från arbetslöshetskassa avsågs vara skattefriinkorast. Del förhållandet att dagpenningen nu föreslås bli skattepliktigtorde raedföra att intresset från kassornas sida alt bygga på dagpenningen påföreslaget sätt inte blir särskilt slort. Anledning saknas därför att införa ensådan ordning, förslag till överförsäkringstabell är iprincip utformat på samraa sätt sora nu gäUande tabell. 1973: 56 197 generelltberäknat avdrag raotsvarande en prelirainärskatt sora täcker statliginkorastskatt, koramunal inkomstskatt, folkpensionsavgift ra, ra. Delta avdrag beror på att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringenf. n. är skattefri inkorast. Från den sålunda erhållna nettoinkorasten görssedan ytterligare ett s, k, raarginalavdrag. Det belopp sora sedan kvarstårutgör den gräns som ersättningen från arbetslöshetskassan inte får översligaenligt överförsäkringsbestäramelserna. Utredningen anser att raarginalenmellan nettolön och försäkringsersättning f, n. är för vid och föreslår därföratt marginalavdraget sänks från nuvarande 8,3 tUl . förslaginnebär vidare att genorasnittsinkorasten 5-raånadersvillkoretfullgjorts läggs till grund för prövningen av överförsäkringsbestäramelserna.Inom gränsen för vad sora är adrainistrativt raöjligt bör dessutora enligtutredningens raening hänsyn tas till allraänna löneförändringar sora har ägtrura inora raedleraraens yrkesoraråde och vilkas storlek låter sig klartfaslstäUas. För företagare blir i allraänhet bedömningen av vad sora är altanse sora norraal arbetsinkorast raer koraplicerad än för anställda, detskulle visa sig vara svårt att fastställa den arbetsinkorast som förföretagaren skall läggas tiU grund för bedöraningen av överförsäkruigen,föreslår utredningen att raan sora riktpunkt väljer den norraalaarbetsinkorasten för anställda sora arbetar inom den typ av företag som det ärfråga ora och sora har raotsvarande färdigheter, arbetsförraåga ochförutsättningar i övrigt, I fråga omöverförsäkringsbestämraelserna i övrigt anser utredningen att i stort settsarama principer som gäller f, n, bör kunna tUlämpas, Enligt utredningensmening torde det vidare kunna överlåtas åt AMS att i enlighet med avstatsraakterna godkända norraer utfärda ny överförsäkringstabell, närexempelvis ändrad beskattning ger anledning därtill. är det möjligt att fastställa en överförsäkringstabellsom innebär betydligt raindre variationer i korapensationsnivån i de enskUdafallen, om försäkringsersättningen blir skattepliktig inkomst. Efiersom tvåskattepliktiga belopp skall jämföras kan sora högsta ersättningsbelopp upptas95 % av dagsinkorasten. Tabellen bör enligt sjukpenningutredningen krona förkrona ange vilken ersättning sora högst kan utgå vid viss inkorast. Belopp på50 öre och däröver avrandas uppåt och belopp avrundas nedåt. Remissinstanserna har ihuvudsak slällt sig positiva tUl förslag tUlöverförsäkringsbestäraraelser. Några reraissinstanser anser eraellertid altmarginalavdraget liksora bör vara av dagsförtjänslen efterskatteavdrag. I fråga oraraarginalavdragets storlek vill jag anföra följande. Ersättning från arbetslöshetsförsäkringenkan f, n,, raed hänsyn till överförsäkringstabellens konstruktion, utgå raedhögst av den tidigare inkorasten. Vid bestäraraandet av den högstakorapensationsnivån inom 1973: 56 198 arbetslöshetsförsäkringen bör en anpassning liU vad somgäller inom andra socialförsäkringar eftersträvas. Det bör således beaktas attersättningsnivån inom den allraänna sjukJörsäkringen avses bli av inkomstbortfallet. Från sarahällsekonoraiska synpunkter är raotiveratraed en viss självrisk även vid arbetslöshet och det är nödvändigt raed enstimulans till återgång i normalt förvärvsarbete. Effekterna i dessa avseendentorde dock inte bli nämnvärt olika antingen raarginalavdraget faststäUs till8,3 eller . Ä andra sidan anser jag alt det är angeläget att någonförsäraring i förhållande till vad sora f. n. gäller inle sker. Efterövervägande av dessa omständigheter förordar jag att raarginalavdragetsstorlek vid fastställandet av överförsäkringstabell i arbetslöshetsförsäkringenliksora bestäras till . Eftersora ersättningen föreslås bliskattepliktig inkorast, förordar jag vidare att tabellen konstraeras i enlighetraed sjukpenningutredningens förslag. Sora högsta ersättningsbelopp upptas91,av dagsinkomslen. Eftersom skatteavdrag inte längre behöver göras vidtabellens fastställande torde behov av ändring av tabellen fortsättningsvisinle koraraa att föreligga lika ofta som . Jag anser därför inte attdet är nödvändigt att AMS berayndigas att vid behov utfärda ny överförsäkringstabeU. När det gäller fastställandet av den järafördseinkorastsora skall läggas till grund för prövningen enligtöverförsäkringsbesläraraelserna vill jag anföra följande synpunkter.Järafördsen bör grundas på den inkorast sora den arbetslöse vanligen åtnjötunder arbetstid sora var norraal för honom. Saknas underlag för beräkningen,bör sora inkomst räknas den i orten vanliga arbetsförtjänsten för arbetstagarei sararaa yrke och raed sarama arbetsförraåga sora bidragstagaren. I regelsynes dock den till koraraunal inkorastskatt i hemortskommunen taxerade inkomstenunder kvalifikationstiden vara bäst ägnad att läggas lUl grund för bedöraningenav den arbetslöses inkoraster. När det gäller företagares inkoraster tordedenna raetod vara den enda användbara. Den är också lärapUg därigenora alt denraedger att naturaförraåner beaktas. Hänsyn bör i särskilda fall kunna tas tillatt inkoraslen väsentligt avviker från denarbetslöses norraala inkorast , föreslår att liksora inte endastålderspension i förra av folkpension och tilläggspension enligt lagen oraallraän försäkring skaU medföra pensionsavdrag, utan alt pensionsavdrag skallgöras vid all ålderspension sora ulgår till följd av anställning och är oberoendeav ora nytt arbete erhålls. Frivillig pensionering föreslås inte heller ifortsättningen påverka ersättningen, ora pensionen inte ulgår till följd avanställning. Överförsäkringsavdrag och pensionsavdrag skall inte Prop.1973: 56 199 Blir överförsäkringsavdraget större än pensionsavdraget skallöverförsäkringsavdraget tillärapas. Även i fortsättningen skall endastraedleraraens egen ålderspension påverka ersättningsbeloppet. Däremot påverkasdet inte av efterlevandepension, t. ex, änkepension. Med hänsyn till den underår 1970 beslutade skattereformen med lättnader i den direkta beskattningen påde inkomstnivåer, där ålderspensionärer vanligen befinner sig, bör enligtutredningen ersättningen i de olika avdragsklasserna reduceras raed ett beloppsom motsvarar orakring 1/300 av årspensionen i stället för sora f. n. 1/350.Ora årspensionen understiger . skall avdrag inte göras. Lägsta avdragblir härigenora . Sjukpenningutredningenframhåller att kassaersättningens storlek bygger på inkomstbortfall under femdagar . Pensionsavdragel bör enligt utredningen bygga på sararaaförutsättning. Mot denna bakgrund föreslår utredningen altpensionsavdragstabellen konstrueras så alt ersättningen reduceras med beloppsora raotsvarar ca 1/260 av årspensionen. För att lägsta avdrag i enUghet raedKSA-ulredningens förslag skall bli . bör avdrag inte göras ora pensionenunderstiger . Dethelt övervägande antalet reraissinstanser godtar förslag altpensionsavdrag görs efler en tabell sora innebär att kassaersättningenrainskar raed 1/300 av årspensionen. Några reraissinstanser förordareraellertid en avdragstabell så utformad att avdragen vid små pensionsbeloppblir relativt ringa och vid högre pensionsbelopp ökar efter en progressivskala, Sararaa ståndpunkt redovisar en expert i utredningen i ett särskUtyttrande. LO och har dessutom tagit upp frågan om vilkapensioner sora bör ingå bland dera sora skall dras av, LO framhåller attfrivillig pension sora har tecknats av företagare inte kategoriskt kan undantasfrån avdragsreglerna, Besläraraelserna bör enligt LO:s raening utformas så attalla pensioner som har samband raed förvärvsarbete skall omfattas avavdragsregeln. fraraför liknande synpunkter. I denna fråga vUl jaganföra följande, Bestämmelsema om pensionsavdrag infördes på förslagav arbetslöshetsförsäkrings-utredning (SOU 1963: 40),Avdragsbestäraraelserna ansågs vara en provisorisk lösning avålderspensionärernas ställning inora arbetslöshetsförsäkringen. Utredningenansåg att det från såväl principiell som ekonoraisk synpunkt var rikligt attpensionärerna inte tillhörde arbetslöshetsförsäkringen, Sora jag i delföregående har berört, förordar jag att ersättningsrätten skall upphöra förden sora har fyllt . Delta raedför att besläramelserna ora pensionsavdraginte koraraer att behöva tillämpas i samraa utsträckning sora tidigare,Avdragsbestäramdser fordras eraellertid även i fortsättningen för dera soraföre fyllda utnyttjar raöjligheten till förtida uttag av ålderspensionenligt lagen ora allraän Prop.1973: 56 200 försäkringeller sora före näranda ålder eljest koraraer i åtnjutande av avdragsgrundandepension, I fråga ora pensionsavdragets storlek anser jag i likhet raedsjukpenningulredningen att storleken bör bygga på sararaa fömtsättning sorakassaersältningens belopp, näraligen inkorastbortfall pervecka.