prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — är medlem i administrativa kommittén för byrån. Inom ECE, CEMT, Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () och Mellanstatliga rådgivandesjöfartsorganisationen (IMCO) pågår arbete för en bättre samordning av land-och sjötrans- 1973:1 Bilaga 8 15 har deltagit i en av FN och IMCO anordnadkonferens om containertrafiken. Inomramen för vägforskningsprogram pågår även ett aktivt arbete, variSverige deltar. Denutbredda flaggdiskrimineringen och andra problem inom den internationellasjöfarten behandlas i sjötransportkommittén inom och den s. k.Consultative (), ett organ för sjö-fartsministrama i 13länder. Arbetet inriktas på att söka främja en fri och effektiv internationellsjöfartspolitik. inom världshandelskonferensen () antagnaresolutionerna för stöd av utvecklingsländernas strävan att bygga upp egnahandelsflottor är föremål för fortsatta diskussioner. Därvid behandlas bl. a.frågan om en världskod för Imjekonferensemas handlande. På det sjöfartstekniska och nautiskaområdet fortsätter arbetet bl. a. inom IMCO, där är medlem avsjöfartssäkerhetskommittén. IMCOhar vid konferens , i vilken har deltagit, antagit nyainternationella sjövägsregler. Inom IMCO pågår arbete med att utvidgabefintliga konventioner, som enbart gäller skydd mot olja, att omfatta ocksåandra skadliga utsläpp. Denintemationella civila luftfartsorganisationen () har behandlat bl. a.säkerhetsfrågor och miljövårdsfrågor. Den för frågor om över-ljudsbullertillsatta kommittén, i vilken är representerad, har sammanträtt i maj1972. Sverigehar anslutit sig till intemationeUa avtal om proceduren förfastställande av tariffer för regelbunden luftfart. Ett skandinaviskt departementaltarbetsutskott med uppgift att verkstäUa översyn av de skandmaviska bestämmelsernaom flygcharter och följa den intemationella behandlingen avcharterproblematiken har tillsatts. Sverigedeltar i ett inom Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC) initieratvästeuropeiskt vetenskapligt och teknologiskt samarbete bl. a. på kommunikationsområdet.Ett av dessa samarbetsprojekt är att skapa ett europeiskt datorcentrum förframställning av väderleksprognoser för "medellånga" tidsperioder. Trafiksäkerhetsarbetet har under detgångna året bedrivits på mycket bred front. Strävandena har bl. a. inriktats på attuppnå en allt bättre samordning av de aktiviteter, som bedrivs av olikamyndigheter, organisationer och andra. Bland annat har samarbetet meUan statenstrafiksäkerhetsverk och () in- 1973:1 Bilaga 8 i6 NTF har även efter samråd medSvenska inrättat ett yrkesförarråd med uppgift attmed utnyttjande av yrkesförarnas erfarenhet fånga upp och diskutera praktiskatrafiksäkerhetsproblem syftande till konkreta förslag för höjande avtrafiksäkerheten. Den vid transportforskningsdelegationen inrättadeprofessuren i trafiksäkerhet har tillsatts fr. o. m. . I anslutning till de pågående reformerna påvägtrafiklagstiftningens område övergången till nytt bilregister ochinförande av nya körkort och nytt körkortsregister har en allmän översynskett av vägtrafiklagstiftningen. Översynen har medfört attvägtrafikförordningen och vägtrafikkungörelsen ersatts av kungörelser på olikadelområden. I en fordonskungörelse finns bestämmelser om fordons beskaffenhetoch utrustning och om annan kontroll av fordon genom besiktning av olika slag.Bestämmelser om registrering av fordon och om kontroll av fordon genom ett förlandet gemensamt bilregister är intagna i en särskild bil-registerkungörelse.Behörigheten att föra motorfordon eller traktor, utbildningen avmotorfordonsförare och registreringen av körkortshavare, trafikkortshavare ochinnehavare av traktorkort i ett för landet gemensamt körkortsregister reglerasi en körkortskungörelse. Genom denna författning har körkortsreformen inlettsoch de nya differentierade körkorten börjat utfärdas. I en nyvägtrafikkungörelse finns regler för trafiken på väg, utformade bl. a. pågrundval av det förslag till gemensamma vägtrafikregler i somutarbetats av . Genom en särskildterrängtrafikkungörelse tillgodoses behovet av bestämmelser om snöskotrar ochandra terrängfordon och om trafik utanför väg. Omläggningen till de nyacentrala ADB-baserade bil- och körkortsregistren har genomförts under ledningav bilregisternämnden. Nämndens datamaskin används i kontinuerlig drift sedani och fr. o. m. ingången av beräknas det nya centralabilregistersystemet bl. a. ta hand om bilskatteuppbörden. Nämnden skall i maj1973 omlokaliseras från till . Produktionen av nya reflekteranderegistreringsskyltar har startats enligt uppgjorda planer. Utbytet av skyltarinleddes i län och beräknas vara genomfört i helalandet . Avtal har träffats om produktion och distributionav de nya differentierade körkorten. Utbytet av nuvarande körkort till körkortav den nya typen skall fortgå under . I sammanhanget bör ocksånämnas de både trafiksäkerhetsmässigl och trafikpolitiskt väsentligaförfattningsändringar som beslutats enligt prop. 1972: 81 till motverkande avbrott mot bestämmelser om maximi-last, bruttovikt, arbets- och vilotid m. m.Det bör vidare nämnas att med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 24november 1972 har tiUkal-lats sakkunniga för att se över lagstiftningen omarbets- och vilotid i vägtrafik. Prop.1973:1 Bilaga 8 17 För att öka framkomligheten ochsäkerheten på riksvägarna har förbud gällt mot trafik med tyngre lastbilarunder vissa mera trafikbelas-tade veckoslut . Arbetet beträffande bilbältesfrågan harbl. a. resulterat 1 en föreskrift i vägtrafikförordningen om att i personbilskall finnas bilbälte med upprullningsdon för förarplatsen och varjepassagerarplats. Föreskriften om upprullningsdon gäller såvitt avser bilbälte iframsäte för bilar av modell och i övrigt för bilar av 1975 årsmodell. Genom trafik-sUkerhetsverkets, skilda företags och friviUigaorganisationers försorg har omfattande informationsaktiviteter satts in för attöka användningen av bilbälten. Regeringen har gett trafiksäkerhetsverketi uppdrag att meddela erforderliga vägledande anvisningar tilllänsstyrelserna i fråga om skärpta lokalatrafikföreskrifter avseende hastighetsbegränsning till skydd försärskilt utsatta trafikantkategorier såsom barn, åldringar, handikappade m.fl. invid skolor, sjukhus eller liknande inrättningar eller för gatu- ochvägsträckor i övrigt som i större omfattning används av sådana trafikanter. Uppföljning pågår av det på prov sedannågra år tillämpade systemet med differentierade hastighetsgränser. Som systemetnumera är utformat är maximihastigheterna utanför tätbebyggda områden 70, 90eller beroende på vägstandard och trafikintensitet. har i skrivelsetill Kungl. Maj:t överlämnat en inom verket utarbetad promemoria, vari redovisasen prognos för trafik-och olycksutvecklingen för perioden 19731979 och enbedömning av de möjligheter som kan föreligga att genom särskilda åtgärdernedbringa det i prognosen beräknade antalet dödsoffer och antalet skadade underperioden 19731977 enligt olika alternativ. Efter remiss bereds ärendet inomdepartementet. Nordiskt trafiksäkerhetsråd har fått iuppdrag att utreda de problem som hänger samman med en lagstiftning omskyldighet att använda bilbälte och att lägga fram förslag till enhetliga nordiska regler. Rådet harför att utarbeta en gemensam nordisk publikation om den nya vägtrafiklagstiftningentillsatt en arbetsgrupp, bestående av två medlemmar från varje land. har aktivt tagit del i det inomCEMT och ECE m. fl. internationella samarbetsorgan pågående arbetet med frågoravseende trafiklagstiftning och trafiksäkerhet i övrigt. Regeringen har ingåttavtal med Förenta statemas regering om samarbete när det gäller bilsäkerhet.Enligt avtalet tar aktivt del i det internationellasäkerhetsbil-samarbetet det s. k. som startats av detamerikanska transportministeriet. I har inom ramen för avtalet inletts ett utvecklingsarbete, som inriktas på låsningsfria bromsar och som be- drivsi samverkan mellan , styrelsen för tekniskutveckling, och . För budgetåret1973/74 föreslås anslag tilltrafiksäkerhetsverket om tillsammans ca 34 milj. kr., vilket innebär en ökningmed ca 4,2 milj. kr. Ökningen medger anställning av ett femtontal nya befattningshavaresamt ytterligare aktiviteter i fråga om bl. a. utrednings-ochinformationsverksamheten. För kostnader i samband med de nya bil- ochkörkortsregistren m. m. föreslås ett anslag om ca 24 milj. kr. Utvecklingen av postvolymen hämmadesunder /72 både av den rådande lågkonjunkturen och av deportohöjningar som genomfördes . Under andra halvåret 1971minskade postvolymen , men en viss återhämtning inträdde varför minskningen för hela budgetåret begränsades till 0,8 %.Utvecklingen av antalet postförsändelser under den senaste tioårsperiodenframgår av fig. 8. Miljoner förs-ändetser 1 000 _,'' ÅR 1962 1963 1964 1965 19 66 1967 1966 1969 1970 1971 Det sammanlagda beloppet förkassatransaktioner och gireringar steg under /72 till1 530 mUjarder kr. Inlåningen i postgirorörelsen steg och inlåningen isparrörelsen . Personkontona har ökat snabbt ochunder /72 ökade inlåningen . Den totala inlåningen iPostbanken uppgick vid utgången av budgetåret till ca 16,5 miljarder kr.Utvecklingen av inlåning och kontostock inom Postbanken framgår av fig. 9. AR 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 Inlåning och kontostock i Postbanken underperioden 19621971 Portointäkterna inkl, tidningsavgifterutgör över hälften av postverkets totala rörelseintäkter. De ökade under detsenaste budgetåret med 135,8 milj. kr. till 1 350,4 milj. kr. Räntenettot iPostbanken, som påverkats positivt bl. a.av ökad rörelsevolym och av diskontosänkningen , ökade underbudgetåret till 510,2 milj. kr. Personalkostnaderna ökade underbudgetåret med 212,8 milj. kr. eller tUl 1 605,5 mUj. kr.Kostnadsökningen beror praktiskt taget helt på lönehöjningar och arbetstidsförkortning. Genomolika samverkande faktorer stora kostnadsökningar i kom- Prop.1973:1 Bilaga 8 20 binationmed en vikande efterfrågan redovisade postverket under /72 ettunderskott. Sedanpostnummersystemet infördes har övergång till sortering av postenefter postnummer skett successivt. Vid budgetårets utgång var av postenförsedd med postnummer och en fullständig övergång till postnummersortering avden avgående posten beräknas vara genomförd . Genom postverketsförsorg har sammanlagt 123 miljoner adressuppgifter i kundernas fasta registerförsetts med postnummer. Underbudgetåret har redovisningscentraler för granskning och sammanställning avkassörernas dagliga redovisningar inrättats i , , ,, , , och . har haft sådanredovisningscentral . Vid utgången av budgetåret var ca 850postanstalter, eller av , anslutna till de niocentralerna. Med hjälp av särskilda magnetbandsinkodare vid de olikaredovisningscentralerna registreras redovisnings- och faktureringsdata påmagnetband och överförs till den centrala datoranläggningen. , det av Postbanken och Kreditbankgemensamt ägda kreditaktiebolaget, påbörjade sin verksamhet under år 1971.BOFAB har fram lämnatlån mot inteckningssäkerhet tiU ett belopp av 430 milj. kr. Under sommaren1972 träffade Postbanken, affärsbankerna och jordbrukskasserörelsen genomJordbrukets Bank överenskommelse om ett gemensamt hypoteksbolag förlångfristig fastighetsfinansiering. Det nya institutet har bildats med BOFABsom stomme och får ett aktiekapital pa 40 m.ili. expanderade snabbt under det senaste budgetåret.Den av tidningsbud distribuerade volymen dagstidningar per utgivningsdag stegsålunda från 560 000 till över 800 000 ex. Antalet utdelningsorter ökadesamtidigt från 470 till 620. Expansionen har medfört en fördubbling avomsättningen från 28,3 milj. kr. tUl 59,7 milj. kr. Bolaget förmedlade underåret 4,4 milj. kr. till tidningsföretagen i statlig samdistributionsrabatt. Investeringarnaför postverket avser huvudsakligen byggnader och bilar. För budgetåret 197 3/7 4 föreslås eninvesteringsram på 43 milj. kr. Trots den konjunkluravmattning somkännetecknat det senaste budgetåret ligger efterfrågan på tjänster med en viss dämpning av ökningstakten på en fortsatt hög nivå. Antaletbeställningar av nya apparater uppgick /72 till 297 000(föregående år304 000) och antalet telefonapparater i nät var 4759 200. Detta innebär en ökning av telefontätheten från budgetårets börjanfrån 567 till 586 apparater per 1 000 invånare och håller ställningensom det telefontätaste landet i världen näst efter . I fig. 10 visas bl. a.telefontätheten i vissa länder. Totalt utväxlades under budgetåret1971/72 5,6 miljarder inländska samtal. Den inländska telefontrafiken såvällokal- och närtrafiken som rikstrafiken var fullständigtautomatiserad. Införandet av helautomatisk telefontrafik till utlandetfortskred planenligt under /72 och av den totalautlandstrafiken kan nu kopplas automatiskt. Motsvarande siffra var vid ingångenav budgetåret . Av fig. 10 framgår automatiseringsgraden i vissa länder. Expansionen av telexrörelsen har /72 varit svagare än under föregående budgetår. Genom att visseftersläpning i inkopplingen av nya apparater kunnat inhämtas, har dock antaletnya telexanslutningar ökat i normal omfattning. Ledandeländermed Automatiseringsgraden i ledande avseendepåtelefontäthet länder med avseende på telefontäthet ..=1.1.1961 >pi 1.1. Apparater per 1000 inv. 25 50 75 100» :r}Ä%:¥?rf£<'is .. "OO ................ '.wä, " '- _,,.-; ..» , . ---- Ti" .,%,300 t' <''' y. iiJ.Ci-..:&>*'-.s,t( r' '"f 01------- 1 II I I I I I >0 -65 -66 -67 -68 -69 -70 1971 t*a*i4~.j til -i - + tt>i;J..®-s.-l -SJ Telefontäthet och automatiseringsgrad ivissa länder Prop.1973:1 Bilaga 8 22 televerketsnät ökade sålunda från 7 906 vid budgetårets början till 8 680 vid dess slut,en ökning . intäkter under budgetåret1971/72 var 3 154,4 milj. kr och kostnaderna inkl. avskrivningar 2 944,4 milj.kr. Det redovisade överskottet blev således 210 milj. kr. På initiativ har utvecklatsett nytt telekabelsystem det s. k. 60 Mhz-systemet som möjliggör enfyrdubbling av den nuvarande överföringskapaciteten, från 2 700 till 10 800samtidiga telefonsamtal över ett och samma koaxialkabelpar. Den förstaanläggningen av detta slag i världen togs ibruk på sträckan . Denförsta delen av ett landsomfattande manuellt mobiltelefonsystem öppnades förtrafik . Denna första etapp omfattar ett område sombegränsas av i norr, i väster och i öster ochNorrköping i söder, med betjäningscentral i . harGävle- och samt västkustområdet inlemmats i systemet.Utbyggnaden fortsätter närmast med Skåneområdet samtdärefter med sydöstra och . Inomdatatransmissionsområdet är utvecklingen f. n. något dämpad beroende på en vissåterhållsamhet 1 utbyggnaden av större privata datanät. Dataöverföring iVästeuropa har en stark internationell prägel och datatrafik över gränsernafinns redan i stor utsträckning. Mot denna bakgrund har på svenskt initiativett flertal europeiska teleförvaltningar gått samman om en internationellmarknadsstudie med uppgift att belysa datakommunikationsbehovet fram tUl år1985. Inom landet planerar närmast ett prov med ett mindre separatdatanät baserat på tre s. k. koncentratorer, placerade i , Göteborgoch . Isamarbete mellan och LM har ett fältprov förbildtelefon inletts. Bildtelefonen bedöms ha stora framtidautvecklingsmöjligheter. Till en början kommer bildtelefonen troligen att fåsitt största användningsområde inom större företag som ett hjälpmedel förinternkommunikation. För allmänheten beräknas bildtelefonsystem varatillgängliga först . Pådet internationella området tilldrar sig satellitkommunikationer särskUtintresse. har ratificerat fördragen om den internationellatelesatellitorganisationen . Fördragen väntas träda i kraft i början avår 1973. invigdes en för , , och Sverigegemensam jordstation för telesatellittrafik inom ramen för . Stationenär belägen i i och kommunicerar via en över stationärtplacerad satellit med liknande stationer i Nord- och , samtfrämre . Satelliten medger samtidig överföring av ca 6 000teleförbindelser eller 12 TV-kanaler. deltar vidare i tre inom deneuropeiska rymd- Prop.1973:1 Bilaga 8 23 forskningsorganisationen(ESRO) bedrivna projekt som syftar till att skapa satellitsystem förluftfartsändamål, meteorologi och telekommunikationer. Inom ESRO och IMCOpågår dessutom diskussioner om att etablera satellitsystem för sjöfartens behov. I fråga ominvesteringar i teleanläggningar föreslås för budget-åretl973/74en investeringsram av 770 milj. kr., vilketmnebär en ökning med ca 60 milj. kr. jämfört med den i prop. 1972: 1 beräknadeinvesteringsramen för innevarande budgetår. Anslagen för nästa budgetår inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde beräknas tUl sammanlagt 4 729,5milj. Härav hänför sig 3 302,6 milj.kr. till driftbudgeten och 1 426,9 milj. kr. I deanvisade beloppen för /73 ingår anslag av engångskaraktär medsammanlagt ca 70 milj. kr. Med beaktande av detta blir det reella ökadeanslagsutrymmet för driftbudgeten och kapitalbudgeten ca 340 milj. kr.Investeringsutrymmet under kapitalbudgeten beräknas öka med ca 107 milj. kr.jämfört med beräkningarna i prop. 1972: 1. I följande sammanställning har engrov specifikation gjorts av anslagen och förändringama på olikaanslagsgrupper. mentet m. m. Institut m. m. V. Fonden för läneunderstöd Prop.1973:1 Bilaga 8 24 För att komplettera bilden avkommunikationsdepartementets verksamhetsområde bör nämnas, att kostnadema förstatens affärsdrivande verk inte tas upp på riksstaten utan i särskildadriftstater, som Kungl. De sammanlagda kostnaderna exkl.avsättning till värdeminskningskonton för postverket, , statensjärnvägar och luftfartsverket har i driftstatema för innevarande budgetår beräknatstill ca 7,5 mUjarder kr. Kostnaderna täcks av verkens intäkter. Antaletstatligt anställda, uttryckt i helårsarbetande, inom departementetesverksamhetsområde utgör i genomsnitt ca 142 600 under innevarande budgetår.Därav hänför sig ca 127 200 till de fyra nämnda affärsverken. Prop.1973:1 Bilaga 8 25 Utdrag av protokollet över kommunikationsärenden, hålletinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 3 januari1973. Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , lOHANSSON, , , , , ,, , , , , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1973/74 inom verksamhetsområde och anför. 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Beräknad ändring 1973/74 Handläggande personal övrig personal Reseersättningar m. Expenser + 10 000 + 30 000 1973:1 Bilaga 8 26 Medelsbehovet underanslaget ökar med . till följd av löne-och prisomräkning m. m. Under åberopande av detanförda samt med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl.Maj:t föreslår att till för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1971/72 Utgift 3375 000 Reservation 58 000 1972/73 Anslag 14 850 000 1973/74 Förslag 4 500 000 påtilläggsstat I (prop. 1972: 130 bil. 4, : 21, rskr 1972: 330). I förhållande tiU det för /73anvisade anslaget inkl. det på tilläggsstat anvisade beloppet kan anslagetmed hänsyn till den beräknade omfattningen av kommittéverksamheten minskas med350 . Jag hemställer att Kungl. att till Kommittéer m. m.för /74 anvisa ett reservationsanslag av , däravhälften att avräknas mot automobUskattemedlen. 1971/72 Utgift 309 000 Reservation 220 OÖO 1972/73 Anslag 430000 1973/74 Förslag 430000 Efter frånräkning av detunder anslaget Extra utgifter för /73 anvisade engångsbeloppetpå . för bestridande av kostnader i samband med Sverigesmeteorologiska och hydrologiska instituts hundraårsjubileum bör anslaget medhänsyn till inträffade kostnadsstegringar samt en viss ökad belastning /74 räknas upp med . Jag hemställer att Kungl. att till Extra utgifterför /74 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 8 27 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden rörande allmänna vägar och gator samtstatsbidrag m. m. till den kommunala och enskilda väghållningen. Verket utövaräven viss tillsyn över enskilda järnvägar, spårvägar och tunnelbanor. I sin ämbetsutövning har verketomfattande samråd och kontakter med bl. a. planerande, naturvårdande ochtrafiksäkerhetsfrämjande myndigheter och organ på såväl central som regionalnivå. Den centrala verksamheten är fördelad pådriftavdelningen, byggnadsavdelningen, tekniska avdelningen,ekonomiavdelningen, administrativa avdelningen och revisionssektionen. På detregionala planet finns en väg-förvaltning i varje län, sju byggnadsdistriktsamt tre projekteringskontor. De lokala enheterna är drift- och arbetsområden.I planeringshänseende är verksamheten fördelad på sju planläggningsområden.Väg- och trafik-lagstiftningen innehåller de grundläggande bestämmelserna omväghållningen, vilken omfattar byggande och drift av väg. har i skrivelse den 11augusti 1972 lagt fram förslag till anslag för /74 m. m. Vidarehar verksamhetsberättelse lämnats för . Allmän översikt över utvecklingen Den geografiska fördelningen av landetsbefolkning och dess verksamhet, lokaliseringsmönstret,utgör en av grunderna för samhällets krav på transporttjänster. Väg- och gatuplaneringenmåste därför baseras på antaganden om lokaliseringsmönstrets utveckling. Dennautveckling påverkas dels av tekniska, ekonomiska och sociala förändringar isamhället, dels av en målmedveten styrning från statens och kommunernas sida.Medel för denna samhälleliga styrning av lokaliseringsmönstret är bl.a.regionalpolitikens planeringsinstrument såsom länsprogrammen och den fysiskaplaneringen på riksvid, regional och nivå. Väg- och gatunätet utgör en del av dettotala transportsystemet. Transportuppgifternas fördelning på de olikatrafikmedlen, trafikstrukturen, är också en grundförutsätttungvid väg- och gatuplaneringen. utför, som ett led i sinplanering, rullande biltäthets-, fordons- och trafikprognoser, vilka bl.a. liggertill grund för bedömningarna av det framtida vägutbyggnads- ochvägdriftbehovet. Prognoserna är kopplade till den regionalautvecklingsplaneringens befolkningsprognoser Prop.1973:1 Bilaga 8 28 ochavstämda på riksnivå på basis av ()folkmängdsprojektioner för totalbefolkningen. De regionala skillnaderna i biltäthet(antal inv./bil) har under 1960-taletalltmer utjämnats. Den regionala befolkningsutvecklingen torde därför iän högre grad än tidigare spegla efterfrågan på vägutrymme och därmedytterligare stärka denna faktors betydelse för investeringsinriktningen pålång sikt inom vägväsendet. Folkmängden i uppgick vid slutetav till ca 8,1 miljoner invånare. Utmärkande för befolkningens lokaliseringinom landet är de ofta långa avståndenmellan befolkningsagglomerationerna och den låga genomsnitthgafolktätheten. Ökningen av tätorternas befolkning sker framförallt i vissalandsdelar, såsom , och västra , samt vissaandra större tätortsregioner. Mellan tätorterna försiggår en omfördelning avbefolkningen från mindre till medelstora och större tätorter. Ennärmare belysning av hur folkmängden och den geografiska fördelningen avbebyggelsen påverkar kommuners, kommunblocks och s. k. A-regioners totala väg-och gatuinvesteringar ges i en av gjord utredning. Väg- ochgatuinvesteringarna 19701974, olika bebyggelsestrukturers ekonomiskakonsekvenser för väg- och gatubyggan-det (, 1971). Iutredningen konstateras att behoven av kommunala väg- och gatuinvesteringarökar i accelererande takt i förhållande till ökningen av fordonsantalet iregionerna. Investeringsbehoven påverkas också av den pågående förändringen iavstånden mellan bostäder och arbetsplatser/serviceområden. På regional nivåär dessa avstånd ett uttryck för bebyggelsestrukturen. Denna förändras i vissutsträckning med folkmängden och därmed förändras också fordonsantalet iregionerna. I de folkrikare A-regionerna bor flera människor i och intUlregionemas centra, vilket medför kortare transporter till arbetsplats- ochserviceområden. Ett mått på ovannämnda transportbehov utgör bUutnyttjandetuttryckt i genomsnittlig årlig körlängd. Det har visat sig att vid ökadkoncentration av en regions folkmängd till A-regioncentra de kommunalainvesteringsutgiftema i gator och vägar tUltar per bil räknat.