prop · FW0332 · 1973-12-31 00:00:00 — Annars beror det av den instäUning andra maken intagertill skillnadsfrågan, huruvida det genast kan dömas till skUlnad. Råder tvisti t. ex. vårdnads- eller underhållsfrågor, kan måletförberedas och sådana åtgärder som t. ex. inhämtande av yttrande frånbarnavårdsnämnd vidtagas. Därest prövningen av frågan om när det kan dömastill äktenskapsskillnad leder tUl att så kan ske först efter det att betänketidföregått, synes detta av skäl som lagrådet berört vid 11 kap. böra komma tiUuttryck i ett beslut som anger att betänketid löper. Därjämte bör beslutetinnehålla föreskrifter rörande målets fortsatta handläggning. Så bör anges delsatt det för att det skall kunna dömas till äktenskapsskillnad behövs, att makeefter viss i beslutet angiven dag, då av betänketiden löpt, haratt framställa yrkande därom. Vidare bör av beslutet framgå, att om intetsådant yrkande framställes, frågan om äktenskapsskillnad förfaller somanges i beslutet och motsvarar den dag dä betänketiden löpt , samt attmålet därefter kommer att avskrivas. Beslutet kan självfallet också innehållaföreskrifter påkallade av den förberedelse det processuella läget föranleder.Skyldigheten för domstolen att så snart lämpligen kan ske pröva huruvida tUläktenskapsskUlnad kan dömas genast synes enligt lagrådets mening vara av denvikt att en regel därom bör finnas i detta kapitel. Likaså bör skyldighetenatt giva besked om målets fortsatta handläggning 1973: 32 317 Regler i dessa hänseenden kan lämpUgen upptagas i 5 §. Bestämmelsema i andra och tredje styckena i 5 §synes lämpligen kunna överflyttas till 7 §, vilket paragrafnummer nu är ledigt.Med hänsyn tUl att regeln i första stycket av 5 § endast avser mål, varimakama är ense om att erhålla äktenskapsskillnad, är oklart huruvida bestämmelsernai andra och tredje styckena är begränsade att gälla dessa mål eller skall gällasamtliga äktenskapsskUlnadsmål. Det sistnämnda torde vara avsikten och att såär fallet framgår klart efter en överflyttning. I 7 § synes också böra upptagas den i förslagets 11kap. 3 § givna föreskriften om att det äktenskapsskillnadsyrkande som skallgöras sedan betänketid löpt skall framställas muntiigen införrätten eller skriftligen. Av bestämmelsen i förslagets 5 § tredje stycke attdom på äktenskapsskUlnad på yrkande av make får meddelas utan huvudförhandlingframgår ej under vilka förutsättningar med skUlnaden sammanhängande frågorkan prövas i sådan ordning. För avgörande av själva skillnadsfrågan erfordrassom regel ej mera än att veta makarnas ståndpunkt; huvudförhandling i dennafråga är då uppenbarUgen obehövlig. När det gäller de med skUlnadensammanhängande frågorna, synes en förutsättning för att de skall kunna avgörasutan huvudförhandling vara att enighet föreligger mellan makarna, intresse bör detta komma till uttryck i lagtexten. Anmärkas må, att 6 §, som behandlar frågan omavsteg från offentlighetsprincipen, synes kunna kvarstå oförändrad. Med hänsyn till vad i det föregående anförtsförordar lagrådet att 4, 5 och 7 §§ erhåller följande lydelse: Äktenskapsmål instämmes till tingsrätten i den ortdär mannen eller kvinnan har sitt hemvist. Har ingendera hemvist inom riket,upptages målet av . Vill båda makama erhålla äktenskapsskillnad,kan de dock anhängiggöra frågan därom genom ansökan. Är fråga om äktenskapsskillnad behörigen anhängiggjord,kan make utan särskild stämning i äktenskapsmålet framställa yrkanden i frågorsom har samband med äktenskapsskillnaden såsom angående underhållsbidrag,sammanlevnadens hävande och rätt att sitta kvar i hemmet. Sedan fråga om äktenskapsskiUnad anhängiggjorts,skall rätten så snart lämpligen kan ske pröva huruvida till äktenskapsskillnadkan dömas genast. Behövs betänketid, skall rätten i beslut meddela att betänketidlöper och ge besked om målets fortsatta handläggning. Prop.1973: 32 318 Sådant särskilt yrkande om äktenskapsskillnad somavses i 11 kap. 3 § skall framställas muntiigen inför rätten eller skriftligen.Rätten skall bereda andra maken tiUfälle att yttra sig över yrkandet. Återkallar make talan om äktenskapsskillnad sedanbetänketid börjat löpa, skall målet likväl prövas, om andra maken yrkar det. Dom på äktenskapsskillnad på yrkande av make samtbeträffande därmed sammanhängande frågor, om vilka makarna är ense, får meddelasutan huvudförhandling." Enligt vad föredragande statsrådet anfört följer avatt make i förslaget får ovUlkorlig rätt att utverka interimistisktförordnande om sammanlevnadens hävande och om besöksförbud att make ocksåalltid måste ha rätt att motsätta sig att ett sådant förordnande upphävs. I lagtextenhar detta uttryckts så att rätten visserligen skall, när målet avgöres, prövaom interimistiska förordnanden skall bestå men att förordnande omsammanlevnadens hävande och om besöksförbud skall bestå, om make begär det.Enligt lagrådets mening förefaller det vara processuellt enklare om rättenInte åläggs att vid målets avgörande pröva om förordnanden av nu nämnt slagskall bestå. Vill den make som fått sådant förordnande i något fall att detinte skall bestå, får han meddela detta till rätten, eljest gäller förordnandetautomatiskt intill dess laga kraft ägande dom föreUgger. I lagtexten kan vad lagrådet nu föreslagit kommatill uttryck genom att i paragrafens ttedje stycke sista meningen får utgå ochtredje meningen får innehålla att, om förordnande meddelats om underhåll ochom rätt att sitta kvar i hemmet, rätten när målet avgöres skall pröva, omåtgärden skall bestå. Såsom lagrådet anfört vid 4 och 5 §§ måste rätten, närfråga om äktenskapsskiUnad anhängiggjorts, pröva om till äktenskapssldllnadkan dömas genast eller först sedan särskUt yrkande framställts efter betänketid.Det kan tänkas att en part eller båda partema i målet har en annan uppfattningi frågan än rätten. Dömes genast till äktenskapsskillnad, kan part som anseratt betänketid skall föregå avgörandet överklaga domen. För fall då rättenfinner att äktenskapsskiUnad kan meddelas först efter betänketid och därföricke upptager målet till avgörande, innehåller förslaget icke någon särskUdbestämmelse angående talan däremot. Emellertid torde part, som anser attfrågan om äktenskapsskillnad skall avgöras genast, kunna anföra besvär moträttens ställningstagande, som får anses utgöra ett beslut under rättegången,med tillämpning av 49 Prop.1973: 32 319 kap.6 § RB. SärskUd bestämmelse angående talan mot beslutet synes därför ej varaerforderlig. Godtages lagrådets förslag till 5 §, kan dock ifrågasättashuruvida icke förevarande paragraf bör utsträckas att omfatta beslut som däravses. Det remitterade förslaget intager den ståndpunktenatt avgörande för frågan huruvida ny eller äldre lag skall vinna tUlämpninggenomgående skall vara om talan väckts före ikraftträdandet eller ej. Dennalösning medför att i de fall, då en för rättsläget avgörande händelse exempelvisdödsfallet enUgt 1 kap. 6 §, äktenskapets ingående enligt 10 kap. samt otrohetoch misshandel enligt 11 kap. 8 § resp. 10 § inträffar i slutet av år 1973och det därför i praktiken blir omöjligt att väcka talan , enförändring av rättsläget åvägabringas genom lagstiftningens ikraftträdande.För detta synes knappast kunna anföras bärande skäl. Har enligt gällande rättett visst rättsläge uppkommit, bör också vid ändrad lagstiftning även omändringen bör vara i den meningen tUlbakaverkande att jämväl äktenskap somingåtts före lagens ikraftträdande bör vara underkastade nya lagen rimligamöjligheter finnas att få en lösning till stånd som svarar mot det uppkomnarättsläget. Detta synes kunna ernås om möjlighet öppnas att ,förslagsvis , från den nya lagens ikraftträdande väcka sådan talan enligtgamla lagen som grundas på omständigheter och förhållanden, som inträffade förenya lagens ikraftträdande. Om talan ej väckts , får rätt att föratalan enligt äldre lag vara förfallen. som enskilda i rimligutsträckning beredes möjlighet att få den rätt realiserad som de enligt äldrelag hade före lagändringens ikraftträdande und-vikes med den nuföreslagna ordningen att äldre bestämmelser skall fortfarande tillämpas undernågon mera avsevärd tid. Att övergångstiden, då även äldre lag kan komma atttillämpas, blir något längre än enligt det remitterade förslaget kan ejantagas medföra olägenhet värd att nämnas. Lagrådet förordar därför vissomarbetning av de skilda övergångsreglerna på sätt beröres i det följande. Punkt 2 och 3 bör av skäl som inledningsvis anförtserhålla ändrad lydelse enUgt vad som angives längre fram. Ävenregeln i punkt 4 första stycket bör få ändrad lydelse av skäl som inledningsvisanförts. Vidare bör i Ukhet med vad som för ett snarlikt fall föreslagits ipunkt 5 gälla att så länge talan om återgång är anhängig, det ej får dömastUl äktenskapsskillnad på talan som väckts enUgt nya lagen. En regel med dennainnebörd bör tagas upp i första stycket. Medhänsyn till den av lagrådet inledningsvis förordade omlägg-itingen bör den enligtandra stycket avgörande tidpunkten för äktenskapets återgång eller upplösninggenom dödsfall flyttas fram från nya la- Prop.1973: 32 320 Dödsfall, som inträffar därefter menmedan återgångstalan av beskaffenhet att ha kunnat bifallas är anhängig, bör hasamma verkan. Detta bör framgå av lagtexten. Vidutformningen av bestämmelserna i punkt 5 bör på grand av vad inledningsvisanförts i ett första stycket upptagas en regel att om före lagensikraftträdande inträffat förhållande, som avses i 11 kap. 2 § första stycketeller 413 §§ i deras äldre lydelse, make äger även därefter, dock ej efter1974 års utgång, väcka talan om hemskillnad eller äktenskapsskillnad enligtlagrummen i deras äldre lydelse. MöjUgheten att väcka talan om hemskillnad somhär avses finns alltså endast när yrkan det grundas på den andras grovaförsummelse eller därmed jämställda förhållanden. Med hänsyn till innehållet ipunkten 7 i övergångsbestämmelserna kan efter nya lagens ikraftträdande sådantalan upptagas utan att medling ägt rum. Talan om äktenskapsskillnad enligt dennu föreslagna regeln kan väckas endast när det är fråga om annat än äktenskapsskillnadefter föregången hemskillnad. Upptagandetav den av lagrådet nu föreslagna regeln i ett första stycke medför enförskjutning av övriga stycken. Första punkten i det remitterade förslagetsförsta stycke bör utvidgas att omfatta även talan enligt första stycket enligtlagrådets förslag. Andra punkten torde i förtydligande syfte böraomformuleras. Förstapunkten i det remitterade förslagets andra stycke bör utvidgas att gälla talanom hemskiUnad som enligt vad nu förordats skall kunna väckas efter nya lagensikraftträdande. Ommakar, som erhålUt hemskiUnad, är ense om att begära äktenskapsskillnad enligtnya lagen och situationen är sådan att betänketid är föreskriven, måste enligtförslaget makarna avvakta att betänketid löpt under det nya måletshandläggning. Från det tillfälle till eftersinnande som hemskillnaden berettbortses alltså i förslaget. Enligt lagrådets mening talar dock starka skäl föratt jämstäUa hemskillnadstiden med betänketid. Har 6 månader förflutit frånhemskillnadsdomens lagakraft-vinnande, bör alltså kravet på betänketid kunnaanses uppfyllt. Med hänsyn tUI att särlevnad ej erfordras under betänketid,synes man ej behöva kräva att särlevnad bestått under hemskUlnadstiden för attden skaU kunna räknas som betänketid. Lagrådet förordar därför en regel somkan upptagas som ett särskilt stycke närmast efter det sist behandlade avinnehåll, att om dom på hemskillnad meddelats och frågan om äktenskapsskillnadskall prövas enUgt nya lagen, betänketid skall anses ha börjat löpa när domenpå hemskillnad vann laga kraft. Med denna formulering står klart, att om ett årförflutit från lagakraftvin-nandet, frågan om äktenskapssldllnad förfaUitenligt nya lagens 11 kap. 3 §. Denna omständighet bör dock ej utgöra hinder motatt efter ettårstidens utgång döma till äktenskapsskillnad enligt äldre lag. Detremitterade förslagets tredje stycke som enligt lagrådets förslag 1973: 32 321 blirdet femte bör ej undergå annan ändring än att äldre lag bör gälla även ifråga om den i 6 kap. 6 a § stadgade skyldigheten för gåvotagare att återbäragåva eller dess värde. Stadgandeti första punkten i punkt 6 bör liksom flera förut berörda stadganden utsträckasatt gälla dödsfall under handläggning av mål, i vilka talan väckts enligt detav lagrådet föreslagna första stycket i punkt 5. Med hänsyn till vad sålunda anförts förordarlagrådet att punkterna 26 I övergångsbestämmelsema gives följande lydelse: "2.Har trolovning före lagens ikraftträdande upplösts genom den ene trolovades dödeller brutits, skall äldre lag fortfarande gälla beträffande anspråk enligtbestämmelserna i 1 kap. 2, 3 och 6 §§, om talan därom väckes före den 1 januari1975. Har särlevnad börjat förelagens ikraftträdande, skall 5 kap. 7 § i dess äldre lydelse fortfarande gällabeträffande underhållsbidrag, om talan därom väckes före . Föreligger beträffandeäktenskap, som ingåtts före lagens ikraftträdande, omständighet som enligtäldre lag föranleder till återgång av äktenskapet, skall äldre lag fortfarandegälla, om talan om återgång väckes före . Innan sådan talanslutligen avgjorts, får ej dömas tUl äktenskapsskillnad på talan som väcktsenligt nya lagen. Haräktenskap återgått eller har äktenskap, som kunnat dömas att återgå, upplöstsgenom makes död före eller medan i behörig tid väckt talanom återgång var anhängig, gäller äldre lag i fråga om verkan av återgången samti fråga om bodelning, underhåll och skadestånd. Harföre lagens ikraftträdande inträffat förhållande, som avses i 11 kap. 2 § första stycket eller 413 §§ i deras äldre lydelse, äger make även därefter, dock ej utgång, väcka talan om hemskill nad eller äktenskapsskillnad enligt paragraferna i deras äldre lydelse. Hartalan om äktenskapsskillnad väckts före lagens ikraftträdande eller enligtförsta stycket, prövas talan enligt äldre lag. Innan sådan talan slutligenavgjorts, får ej dömas tUl äktenskapsskillnad på talan som väckts enligt nyalagen. Hardom på hemskillnad meddelats eller har talan om hemskillnad väckts före lagensikraftträdande eller enligt första stycket, gäller 11 kap. 13 §§ i den äldrelydelsen i stället för 11 kap. 14 §§ i den nya lydelsen. Fråga omäktenskapsskillnad skall dock prövas enligt nya lagen, om makamaär ense därom, hemskillnadenförfaUit på grund av att makaraa flyttat samman, talan om äktenskapsskillnad väckts efter utgångenav eller, om dom på hemskillnad vunnit laga kraft efterikraftträdandet, förflutit från det så skedde. 21 1973.1 saml. 1973: 32 322 Har dom på hemskUlnad meddelats och skall frågan omäktenskapsskillnad prövas enligt nya lagen, skall betänketid anses ha börjat löpanär domen på hemskillnad vann laga kraft. Har dom på hemskUlnad eUer äktenskapsskillnadmeddelats enligt äldre lag, gäller äldre lag i fråga om verkan av hemskillnadensamt i fråga om bodelning, underhåll, skadestånd och skyldighet för gåvotagareatt återbära gåva eller dess värde. AvUder make under handläggningen av mål omäktenskapsskillnad, i vUket talan väckts före ikraftträdandet eller enligtpunkt 5 första stycket, tillämpas äldre lag i fråga om bodelningen. Detsammagäller om det dömes till boskillnad på talan som väckts under handläggningen avsådant mål," Förslagettill lag om ändring i Ett bifaU till det vid 2 kap. 2 § GB framfördaförslaget om visst tiU-lägg till 10 kap. 2 § förevarande balk samt en däravföranledd ändring i 20 kap. 20 § föranleder att ingressen måste jämkas. Enligt gällande rätt står bam utom äktenskap undermoderns vårdnad. Om båda föräldrarna är överens om att fadern I stället skallfå vårdnaden eller om modern dör eller inte är lämplig att utöva vårdnaden,kan denna dock överflyttas på fadem. I avsikt att förstärka faderns möjligheteratt få övertaga vårdnaden upptager det remitterade förslaget i förevarandelagrum en regel att rätten på ansökan av fadern skall överföra vårdnaden tilldenne, om det finnes skäligt med hänsyn till barnets bästa. Denna regelföreslogs av de sakkunniga och syftade främst till att i vårdnadshänseendejämställa utomäktenskapUga barn med barn i äktenskap i de fall då barnen botttiUsammans med båda föräldrarna. Vid upplösningen av föräldramas samlevnadskulle vårdnadsfrågan avgöras uteslutande med hänsyn till barnets bästa utanföreträdesrätt för modern. För de fall då föräldrama sammanbott kan det te signaturligt att de, liksom om de varit gifta, skall vara likställda i vårdnadshänseende.Faderns möjligheter att få vårdnaden har emellertid i förslaget icke begränsatstill de fall då föräldrarna sammanbott. Föredragande statsrådet påpekar attvissa olägenheter möjligen kan uppkomma vid praktisk tUlämpning av en regelatt fadem skulle ha rätt att få vårdnaden även då föräldrarna aldrigsammanlevat. Han finner det emellertid starkt motiverat att fadern kan fåvårdnaden i dylika fall om det faktiskt skulle vara bättre för bamet att ståunder fadems vårdnad, även om modern i och för sig är skickad att ha hand ombarnet. Prop.1973: 32 323 Lagrådet ifrågasätter riktighetenav att på detta sätt utsträcka faderns möjUgheter att fråntaga modem vårdnaden.Prövningen av vad som skall anses bäst för barnet kan i många faU, inte minstdå föräldrarna har olika nationalitet, vålla stora svårigheter. Statsrådetuttalar visserligen att det normalt måste anses bäst för bamet att det stannarhos modern, om det aldrig bott tUlsammans med fadern. Risk synes dock enligtlagrådets mening föreligga, att den föreslagna bestämmelsen kan utnyttjas såatt den inverkar störande på bamets miljö. Den grundläggande tanken bakomförändringen av vårdnadsreglerna för utomäktenskapliga barn nämligen attUkställa dem med vad som gäller för barn i äktenskap synes kunna tUlgodosesgenom att faderns möjlighet att få vårdnaden begränsas till fall dåföräldrarna sammanbott. Med hänsyn till att vårdnaden, då föräldrarna är ense, kanha överflyttats till fadern, kan situationen vid samlevnadens hävande vara denatt fadern har vårdnaden. Modern bör i sådant fall ha motsvarande möjlighet atthos rätten begära att få vårdnaden överflyttad på sig. Lagrådet förordar därför att denföreslagna andra punkten i första stycket utgår och att i paragrafen inskjutesett andra stycke av följande lydelse: "Hava föräldrar som sammanlevatbrutit samlevnaden, skall rätten på ansökan av den som ej har vårdnadenöverflytta denna till honom, om det med hänsyn till bamets bästa finnesskäligt." Det anmärkes, att lagrådet vid 2kap. 2 § GB förordat, att i ett nytt andra stycke i förevarande paragraf måtteupptagas en regel med lydelse som därvid angivits. 20 kap. 20 § Under hänvisning till vad somanförts vid 2 kap. 2 § GB föreslås, att som ett nytt tredje stycke upptages enregel av innehåll att vad som sagts förut i paragrafen skall äga motsvarandetillämpning när fråga är om förklaring enligt 10 kap. 2 § andra stycket. Det kan ifrågasättas huravida ickebland övergångsbestämmelsema bör upptagas en punkt om att 11 kap. 1 § i dessäldre lydelse alltjämt skall tillämpas när det dömts tUl återgång av äktenskapeller hemskillnad. Med den utformning andra stycket andra punkten nämnda paragrafhar får dock anses att samma resultat ernås även utan en övergångsregel. Ensådan synes därför kunna undvaras. Prop.1973: 32 324 Förslagettill lag om ändring i Under hänvisning till vad lagrådet anfört vid 11kap. 3 § GB förordas att undantagsregeln i förevarande paragraf skall avse detfall att vid arvlåtarens död talan om äktenskapsskillnad, utan att frågandärom enligt 11 kap. 3 § GB förfallit, var anhängig. Om lagrådets förslag till punkt 4 iövergångsbestämmelsema vid GB bifalles, kan talan om återgång väckas under år1974 i anledning av återgångsgrandande förhållande som uppkommit före den 1januari 1974. Avlider ene maken men innan återgångstalan väckts,skall enligt den av lagrådet föreslagna punkt 4 i övergångsbestämmelsema tillGB äldre lag gälla i fråga om bodelning, varför, enligt 10 kap. 9 § GB, delning skall skeså som hade återgång skett. Följdriktigheten kräver att i dylikt fall även skaU gälla undantag för makes arvsrätt. 3 kap. 8 § i dess äldre lydelse bör alltså om övergångsreglerna till GB utformas enligt lagrådets förslag gälla även i den nu berörda situatio nen. Detta kan ernås om slutdelen av övergångsstadgandet till föreva rande lag får följande lydelse "-- om i annat fall talan om åter gång eller hemskUlnad var anhängig, makarna på grand av hemskUlnad levde åtskUda vid dödsfaUet eller, tiU följd av stadgandet i punkt 4 i övergångsbestämmelserna tUl lagen (1973: 000) om ändring i giftermåls balken, delning av giftorättsgodset skall ske så som hade återgång skett". Förslagettill lag om ogifta samhoendes gemensamma bostad Av lagtexten får anses tydligt framgå, attanspråket för att ha preskriptionsavbrytande verkan måste ha framställts förstefter det att den som begär att få övertaga hyresrätten flyttat frånlägenheten. Krav som må ha framställts medan han bor kvar i lägenheten saknaralltså verkan. I 5 § lag om makars gemensamma bostadanges förutsätt-nmgen för återgång av uthyrning vara att uthymingen länderandra maken tiU förfång. I förevarande paragraf beskrivs motsvarande förutsättningmed uttrycket att uthymingen kan äventyra andra partens rätt att övertagarätten tiU lägenheten. Såvitt av remissprotokollet framgår avses ingen sakligskUlnad. Enligt lagrådets mening är det vilseledande att använda skildauttryckssätt för samma sakförhållande i två lagar som är 1973: 32 325 varandraså likartade som ifrågavarande. Önskvärt är att samma uttryckssätt begagnasi båda lagarna. Ett interimistiskt beslut enligt förevarandeparagraf rubbar ej rättsförhållandet mellan den som har hyresrätten ellerbostadsrätten och hyresvärden resp. bostadsrättsföreningen. Hans skyldighetergentemot dessa kvarstår alltså även om det bestäms att den andre av desammanboende skall få nyttja lägenheten. Det är tydligt, att i ett dylikt fallofta den som får nyttja bostaden bör utge gottgörelse till den som är ansvariggentemot hyresvärden resp. bostadsrättsföreningen. Även i andra hänseenden,t. ex. rörande betalningsansvaret de sammanboende emellan för elektrisk strömoch telefonabonnemang, kan föreskrifter vara behövliga. Någon annan rättsligreglering av förhållandena mellan de sammanboende än den som kan följa avavtal finns ej. Det synes därför nödvändigt, att när domstolen griper in ochbestämmer om nyttjandet av lägenheten, möjlighet också måste finnas attreglera därmed sammanhängande frågor. Lagrådet förordar därför att lagregeln iförsta stycket gives det innehållet att domstolen efter vad som finnes skäligtfår bestämma vilken av parterna som skall få nyttja bostaden samt, om nyttjandettillägges part som ej har hyresrätten eller bostadsrätten, vad han skallerlägga för nyttjandet och vad han i övrigt har att iakttaga. Det må anmärkas att vad nu sagts gäller endast sålänge den ursprungliga hyres- eller bostadsrätten består. kan t.ex. ha uppsagts av hyresgästen, som önskar bli fri från vidarehyresförpUktelse, eller av hyresvärden på grand av utebliven hyresbetalning.Det får förutsättas att de ändringar i hyreslagstiftningen, som föredragandestatsrådet antyder skola göras, kommer att medföra att den av de sammanboende,som får nyttja lägenheten men ej är hyresgäst, kan iakttaga sina intressendirekt i förhållande till värden. Förslagettill lag om ändring i lagen (1915: 437) om äktenskaps ingående i vissa fallinför svensk myndighet i utlandet I det remitterade förslaget har i 2 § bibehållitsföreskrift att "äktenskapsbetyg" i viss situation skall företes.Förslaget till GB innehåller emellertid ej bestämmelser om äktenskapsbetyg. Detär därför påkallat att i förevarande lagram ange att vad den som skall giftasig skall förete är intyg om vad kyrkoböckerna i hans församling innehållerangående hans behörighet att ingå äktenskapet. Godtages vad lagrådet ifrågasatt vid 1 kap. GB,torde uttrycken "de trolovade" och "trolovad" i 2 § förstastycket kunna bibehållas samt 2 § andra stycket och 3 § kvarstå I oförändradlydelse. Vid bifall härtill måste ingressen jämkas. Prop.1973: 32 326