prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Utifrån dessa beräknas de statligabyggnadsinvesteringarna ha ökat med , Denna myckethöga ökningstakt får bl a, ses som en följd av de åtgärder som successivtvidtagits alltsedan sommaren 1971 för att stimulera byggarbetsmarknaden.Affärsverkens byggnadsinvesteringar beräknas ha ökat med , Det är härframför allt byggnadsarbeten i vattenfallsverkets samt regi somökat kraftigt, medan statens järnvägars byggnadsverksamhet minskat något. De statliga myndigheternasbyggnadsinvesteringar beräknas ha ökat , Denna kraftigatillväxt förklaras framför allt av att den del av det statliga vägbyggandet somfmansieras via anslagen till beredskapsarbeten ökade till1972 till följd av en väsentlig utökning av de totala anslagen tillberedskapsarbeten. De statiiga maskininvesteringama beräknasha ökat med ett par procentenheter , Affärsverkensmaskminköp var i stort sett oförändrade medan de statliga myndighetemasmaskininvesteringar, som beloppsmässigt är en förhåUandevis liten post, ökademed . Enligt ovan redovisade preliminära beräkningar ökade de totalastat- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 148 ligainvesteringarna efter en tUlväxt på under1971. beräknas den totala statligainvesteringsverksamheten bli av i stort sett samma omfattning som imder 1972,Byggnadsinvesteringarna förväntas härvid minska medanmaskininvesteringama föratses öka . Affärsverkens byggnadsinvesteringarberäknas minska 1973. Detta är framför allt en följd av en planeradlägre byggaktivitet inom medan vattenfallsverket även 1973 tycks ökasina investeringar. Myndigheternas byggnadsinvesteringar fömtses minska med1112 % främst beroende på en trolig nedgång i de vägarbeten som finansierasvia anslagen till beredskapsarbeten. De byggnadsarbeten som administreras avbyggnadsstyrelsen förväntas öka även , efter att ha ökat oavbrutetalltsedan 1969. Den beräknade tillväxten för statensmaskininköp om 1973 förklaras av ökade maskininvesteringar inomaffärsverken medan myndighetemas maskinanskaffning, som ökade kraftigt ,har antagits minska något. Affärsverkens ökade investeringar härrör i huvudsakfrån ökade maskininköp inom , vattenfallsverket samt . Kommunemas investeringar minskade med 9,tUl 1971 efter att ha ökat . OlUcafaktorer har troligen bidragit till detta omslag i investeringsutvecklingen.Inom har företagits en undersökning, som avser att belysaeffektema av 1969 och kreditåtstramning på de kommunalainvesteringama. Undersökningen visar att kreditåtstramningen endast obetydligt påverkat investeringarna under 1970och 1971. Däremot tycks, enligt en av genomfördundersökning, kommunsammanslagningar /1971 väsentligt ha bidragit tUl den kraftigainvesteringsutvecklingen 19691970. Enligt denna undersökning harinvesteringsbenägenheten varit väsentligt högre inom de kommuner som1971 upphörde som självständiga enheter än inom övriga kommuner. Inom sådana iundersökningen ingående kommuner som ej berördes av sammanslagningen 1971 ochsom ej heller kommer att beröras av den planerade sarrunanslagningen 1974minskade t, o, m, de totala investeringarna tUl 1970. De totala kommunala investeruigama bestårtill imgefär av investeringar i borgerliga primärkommuner och landsting.Den resterande delen avser investeringar inom kommunägda företag, kyrkligakommuner och halvkommunala elföretag, TUl grund för beräkningarna över deborgerliga primärkommunernas samt landstingens investeringar och1973 ligger en av 1 Preliminär nationalbudget 149 1972 insamlad enkät. Häri ingår emellertid intevissa kommunala beredskapsarbeten som admmistreras av . Enligt denna enkätberäknas de kommunala myndighetemas byggnadsinvesteringar ha ökat från1971 tUl 1972. Jämfört med kommunemas planer innebär detta enuppkorrigering . TUl stor del kan denna uppkorrigering troligenförklaras av de åtgärder som statsmakterna vidtagit under senare delen av 1971samt för att stimulera den kommunala byggaktiviteten. Även från de kommunägdaföretagen insamlar statistiska centralbjrån en erUcät avseendeföretagens investeringsplaner. Denna enkät har emellertid visat sigvara mindre tUlförlitlig, I beräkningama har med tanke på den kraftigainvesteringsökningen inom de kommunägda företagen antagits i stortsett oförändrade investeringar 19711972, Sammanlagt beräknas detotala kommunala byggnadsinvesteringarna exklusive bostäder ha ökat med 3 %från 1971 till 1972, En icke obetydlig del av denna uppgång förklaras av attomfattande beredskapsarbeten som ej redovisas i enkäten tUlkommit ,Vidare har en kraftig ökning skett av de halvkommunala elföretagensinvesteringar. Enligt den tidigarenämnda koimnunenkäten beräknas de kommunala myndigheternas maskininköp ha ökatmed tUl 1972. Totalt inklusive kommunägda företag, halvkommunalaelföretag samt kyrkliga kommuner har ökningen beräknats tUl . Sammantaget innebär ovanstående preliminäraberäkningar att de Tabell VII: 8. Planerade och faktiskaförändringar av de borgerliga primärkommunernas och landstingens (- 5) (- 3) > Planerna beräknadesom kvoten mellan prognosärets rena enkätvärde och enkätärets utfaU. Förplanförändringen 19721973 har använts det prognoserade utfallet . Anm. Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 150 totalakommunala investeringarna har ökat efter att haminskat tUl 1971. Itabell 8 redovisas de kommunala myndigheternas investeringsplaner . Ianvisnuigama till novemberenkäten har fr. o. m. kommunernasinvesteringsplaner begärts i löpande priser, dvs. uppgifterna skall avseinvesteringsårets prisnivå. Detta innebär att kommunerna själva måste skattaden kommande prisutvecklingen. På basis av de erhållna uppgifterna beräknasinom kommunernas planer uttryckta som en volymförändring.Härvid används en inom gjord prognos avseendeprisutvecklingen för prognosåret. Det är givetvis ovisst om kommunerna i sinaplaner räknat med tillnärmelsevis samma prisutveckling somkonjunkturinstitutet. För att få en uppfattning om den av kommunema beräknadeprisutvecklingen begärdes särskilda planuppgifter iredovis-ningstiUfällets prisnivå, dvs, prisnivån , Dessauppgifter har jämförts med de investeringsplaner som kommunerna haftatt redovisa i löpande priser. Den slutsats som kunnat dras av denna jämförelseär att det sannolikt föreligger olika redovisningsprinciper i olika komuner vissa kommuner har förmodligen inte alls beaktat kommande prisstegringar. Dettycks sålunda som om den prisutveckling som ingår i planuppgifterna snarareunderskattar än överskattar den av konjunkturinstitutet förutseddaprisstegringen. Den ovisshet som råder beträffande kommunemas prisantagandeninnebär givetvis en betydande osäkerhetsfaktor vid tolkningen av deplanuppgifter som redovisas i tabell 8, Som framgår av tabell 8 räknarkonjunkturinstitutet med att kommunernas byggnadsplaner avser en minskning avbyggnadsinvesteringarna i volym . Härvid harantagits att kommunernas egen prognos över prisutvecklingen något understigerkonjunkturinstitutets. har olika åtgärder vidtagits för attstimulera den kommunala byggaktiviteten. Sålunda har 100 milj, kr, avsatts attanvändas till bidrag för kommunernas miljövårdsinvesteringar. Dessa bidrag kanutgå av kostnaderna. Vidare har anslag tillberedskapsarbeten för /73 utökats med 900 milj. kr,, av vUka enbetydande del kommer att kanaliseras tUl kommunerna. Härvid har statsbidragentill kommunala beredskapsarbeten höjts från till fram t. o, m, 30aprU 1973, Verkan av dessa åtgärder torde endast till en del kommit tilluttryck i kommunenkätens plansiffror. Vid korrigeringen av kommunernas planerhar hänsyn även tagits till att kommunema som regel tycks någotunderskatta utfallet av påföljande års investeringar (se tabell 8), Medbeaktande av de synpunkter som sålunda anförts har kommunernas planeruppkorrigerats . Härigenom beräknas en volymminskning skemed tUl 1973. Totalt har de kom- Bil.1 Preliminär nationalbudget 151 munalabyggnadsinvesteringarna exklusive bostäder beräknats minska i volym19721973 de kommunägda bolagens investeringar har härvid antagits förblioförändrade. Kommunemas planer vad gäller 1973 årsmaskininvesteringar innebär okorrigerade en volymnedgång om , Det harantagits att kommunernas planer såsom kommer att överträffasvarför en volymmässig minskning på förefaUer trolig ,Inklusive investeringar i halvkommunala elföretag, kyrkor och kommunägdaföretag beräknas kommunemas totala maskininvesteringar minska från1972 till 1973, De totala kommunala investeringamaberäknas minska tiU 1973 efter att ha ökat från1971 till 1972, De senaste årens utveckluig harkärmetecknats av ovanligt starka lagerrörelser. Totala lagerinvesteringamasökning 19691970 motsvarade ca 1 1/av brattonationalprodukten, 19701971föll lagerinvesteringama med ett belopp motsvarande avbruttonationalprodukten. Industrin svarade för huvuddelen av dessalagervariationer, Beloppstal för lagerinvesteringama är i det följande angivnai priser. Industrins lagerinvesteringar iinsatsvaror och varor i arbete nådde en övre vändpunkt under första halvåret1970 medan investeringarna i färdigvarulagren kulminerade andra halvåret 1970.Ett kraftigt fall för industrins totala lagerinvesteringar ägde först ram underförsta och avsåg därvid främst varor i arbete. Den fortsattastarka nedgången kunde i sin helhet återföras på insatsvaroroch färdigvaror medan utvecklingen för varor i arbete redan då svängde nägot ipositiv riktning. Verkstadsindustrinslagerutveckling har svarat för största delen av de totala lagersvängningarna19691971. Av industrins totala lageruppbyggnad under dessa år svaradeverkstadsindustrin för inemot 2/3. Vad gäller kastningarna i lagerutvecklingenmellan de särskilda åren svarade verkstadsindustrin 1969 för drygt 4/5 av dentotala förändringen sedan föregående år i fråga om lageruppbyggnad. Under 1970var motsvarande andel drygt hälften och 1971 närmare 4/5 av en förändring somdetta år gick i negativ riktning. tUl 1971 sjönk verkstadsindustrinsandel av de totala industrilagerinvesteringama från till . Vid sidanom verkstadsindustrin har lagervariationerna varit betydande inom framför alltskogsindustriema. Industrins lagerökning första halvåret1972 var något mindre än föregående halvår. Lagerökningen hänförde sig främsttill varvens varor i arbete. Investeringama i färdigvaralagren svängde däremotkraftigt Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen -400»- 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 Bil.1 Preliminär nationalbudget 153 från -f270 mUj. Insatsvarulagren ökade med närmare 100 milj.kr. visade lagerstockama för såväl insatsvaror ochvaror i arbete som färdigvaror en nedgång, vilken sammanlagt uppgick till 370mUj. Troligen nåddes därmed botten för lagercykeln vad gäller varor iarbete. För insatsvaror och färdigvaror kan en nedre vändpunkt beräknasuiträffa först . Vid bedömningen av dentroliga lagerutvecklingen sista kvartalet 1972 och har hänsyn imöjlig mån tagits till effekten av det statiiga lagerstöd som riksdagenbeslutade om . Stödet utgår i form av ett kontantbidragmotsvarande av värdet av lagerökningen av i första hand färdigvaror och har kunnat erhållas av företag som med hänsyn tUl avsättningsmöjligheternahaft svårt att upprätthålla sysselsättningen . Av praktiska skälutgår bidraget för det räkenskapsår som avslutas närmast före den 1 mars 1973.Då räkenskapsåret sammanfaller med kalenderåret för flertalet företag, tordeemellertid huvuddelen av stödet till lageruppbyggnad falla på kalenderåret1972. Preliminära beslut om lagerstödhar hittUls meddelats för omkring 500 arbetsställen med ca 120 000 anställda.Lagerstöd har begärts av dessa för en lagerökning uppgående tUl omkring 1mUjard kr. Som framgår av nedanstående tablå är det föratom företag iverkstadsindustrin speciellt företag inom de råvaruproducerande branschernasom sökt statsbidrag och fått preliminärt bifall härtiU. Preliminärtgodkända ansökningar om statsbidrag till lagerökning Järn-, stål- och metaUverk Mellan halvåren 1973väntas ett relativt kraftigt sving i positiv riktning för industrinslagerinvesteringar, motsvarande kanske av bruttonationalprodukten.Insatsvara- och färdigvarulagren bidrar starkast till detta. För helår räknatinnebär utvecklingen 19721973 ett positivt lageromslag med 800 mUj. inomindustrin att jämföra med en minskning i lagerinvesteringama 19711972,Lageromslaget kan således väntas verka uppdragande på den totala efterfrågansutveckling Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 154 1973men först torde verkningarna bli av mer betydandestorlek. Som framgår av tablån skedde 1970 enstark lagemeddragning inom detaljhandeln, medan däremot partihandelns lagerökade kraftigt. Sammantaget var lagerf örändringarna inom handeln små. Detaljhandelslagren steg kraftigt ibörjan av 1971 i och med att en förväntad konsumtionstiUväxt (säsongrensatsett) uteblev. Därefter lyckades man dockfå till stånd en lagemeddragning genom successivt minskade inköp. Ävenunder hölls inköpen tUlbaka och lagren fortsatte att drasned. Lagerminskningen beräknas ha fortsatt , vilket ledde tUl enneddragning av betydande storlek för , väntas i sambandmed en relativt snabb konsumtionsuppgång ett omslag mot lagemppbyggnad inomdetaljhandeln. Svinget beräknas tUl ca 350 milj, kr. Trotsminskade inköp fortsatte partihandelslagren att stiga under första halvåret1971 till följd av en kraftigt försvagad försäljning. Vid halvårsskiftetbedömdes lagren som för stora av en betydande andel av företagen. Enlagerneddragning inom partihandeln började ochfortsatte under såväl första som . tUl 1973beräknas ett omslag av betydande storlek ske. Den troliga omfattningen häravuppgår till ca en halv mUjard kronor, Lagemppbyggnadeninom skogsbruket utgörs av skillnaden mellan normal årlig skogstillväxt och avverkningvartill läggs förändring av i skogen lagrad ved. En kraftig stegring noteradesunder 1971 till följd av en mycket stark ökning av vedlagren. hardessa lager åter dragits ned. Vad beträffar jordbrukslagren beräknas den förandra året i följd mycket goda skörden ha medfört en förhållandevis stor lagerökning1972. Lagervolyniförändringar,totalt. 1970 1971 1972 1973 Industri inkl, el-, gas- och vattenverk Detaljhandeln (inkl, bilar) Summa 4174 995 -605 1045 1 Preliminär nationalbudget 155 Den offentliga verksamheten 1. Vid presentation av den offentiigasektorn i detta kapitel tillämpas i aUt väsentligt samma definitioner ochavgränsningar som i det institutionellt uppdelade nationalräkenskapssystemet.Sektorn är uppdelad i tre delsektorer nämligen staten, kommunema ochsocialförsäkringssektorn. Affärsverksamhet som drivs av staten försi huvudsak till företagssektorn. Statens kapitaltUlskott till affärsverkenbetraktas som en kapitaltransferering av icke finansiell natur. Verksamhetensom bedrivs i fastighetsfonderna och vissa andra kapitalfonder uppfattas intehär som affärsmässig. Dessa fonder har upplösts och deras transaktioner medandra sektorer än staten hänförs till den statliga myndighetssektorn. När det gäller kommunerna, betraktasderas affärsdrivande verksamhet som en del av den kommunala myndighetssektorn.Detta medför att kapitaltillskottet från de kommunala myndigheterna tillaffärsverksamheten kommer att registreras som sektorintem realinvestering. Socialförsäkringssektorn har ställning avmellanled meUan å ena sidan staten och kommunerna och å andra sidan hushållssektornoch företagssektorn. Inbetalningar av avgifter från hushåll och arbetsgivare avseende socialförsäkring leds, eventuellt viastaten, fram till socialförsäkringssektorn, Alla utbetalningar avsocialförsäkringsförmåner betraktas som utgående frånsocialförsäkringssektorn. Utbetalningar för detta ändamål som belastar stateneller kommunernas budgeter anses som transfereringar tillsocialförsäkringssektorn. Den offentliga sektorn tar direkt ianspråk en betydande del av bruttonationalproduktens resurser i fomi av varoroch tjänster, I det följande görs en uppskattning av den offentiiga sektornsefterfrågan på varor och tjänster t, o. m, 1973, En andra del av de offentligasektoremas utgifter består av transfereringar till övriga sektorer. Dessa utgiftermedför inte utan vidare att reala resurser tas i anspråk, Tansfere-ringar frånstaten och socialförsäkringssektorn till kommuner och hushåll ger dock ibetydande utsträckning upphov till efterfrågan på varor och tjänster. Denoffentliga sektorn ställer inte bara direkta krav på reala resurser, I detföljande redovisas även som ett tredje alternativ vissa uppskattningar av denpåverkan på kreditmarknaden som kan utgå från den offentliga sektorn.Innebörden av denna påverkan utvecklas sektorvis i kapitlet om kreditmarknaden. För att ge en samlad bUd av denoffentliga sektorns reala och finan-sieUa anspråk summeras de tre delsektorernatill en konsoliderad offentlig sektor. Avslutningsvis diskuteras denoffentliga sektorns inver- Prop.1973:1 Bilagal Finansplanen 156 kanpå den samlade efterfrågan varvid sektorn utvidgas till att innefatta även deav statsmaktema i stor utsträckning kontrollerade invas-teringsfondema ochbostadsbyggandet. En viss diskussion förs även rörande lämplig sektoravgränsningvid ett konjunkturpolitiskt betraktelsesätt. Den tekniska beskrivningen avtUlvägagångssättet har allt sedan den reviderade nationalbudgeten för 1969relativt utförligt relaterats i etl flertal nationalbudgeter. Liksom i denreviderade nationalbudgeten har det därför bedömts sommöjligt att endast lämna en summarisk redogörelse. Den statiiga budgetens utveckling under1971 och 1972 har i hög grad präglats avskatteomläggningens och konjunkturavmattningens återverkningar påinkomstsidan samt de ekonomisk-politiska åtgärdernas effekter på utgiftssidan.De statiiga inkomstema 1972 steg sålunda relativt svagt somtransfereringsutgifterna visade en stark ökning. Den slutliga efterfrågan påvaror och tjänster växte likaledes betydligt snabbare änbrattonationalprodukten, eller med i volym. Huvudparten häravföll, som närmare utvecklas i det följande, på investeringssidan och dencivila konsumtionen. Statens finansiella sparande kom härigenom att försvagasmed . Annorlunda uttryckt innebar detta attstatens inkomstöverskott 1971 ersattes med ett utgiftsöverskott om knappt 2 100milj, kr. ParalleUtmed en viss dämpning av transfereringsutgifternas ökningstakt föratses för1973 en betydligt snabbare statlig inkomstökning än 1972, De sammanlagdautgifterna för konsumtions- och investeringsändamål beräknas växa med mindreän en procentenhet i volym, något som helt sammanhänger med en fömtsedd realinvesteringsnedgång. Huvudparten av den relativa avsaktningen kan hänföras tillandra . Itabell 1 har statens inkomster och utgifter för kalenderår respektive budgetårredovisats. Som framgår av tabellen består statsinkomsterna i huvudsak avdirekta och indirekta skatter samt s. k, övriga inkomster. Den senare grappenutgörs bl, a, av inkomst från kapital och rörelse. Dedirekta skatterna består till största delen av till staten inflytande skatterpå inkomst och förmögenhet minskade med återbetalningar av överskjutande skattoch kommunalskattemedel. Dessutom bortdras avgifter som visserligen uppbärs avstaten men som är avsedda för socialförsäkringssektorn. De viktigaste av dessaär arbetsgivares och enskildas avgifter till sjukförsäkringen samt enskUdasfolkpensionsavgifter. I huvudsak som en följd av skattereform varbeloppet direkta skatter i stort oförändrat . En"normal" tillväxt av de di- TabellVm: 1. Statens inkomster och utgifter 1971- 2.1,5, 2.1,6, Finansiellt sparande (I2) Utlåning och andra finan- Totalsaldo (1-2-4-f 4,1.) Nettoförändringar i transaktioner vid sidan av riks- staten (utgiftsökning: ) ' Den osedvanligt storaavvikelsen mellan det budgetsaldo som redovisas av resp, förklaras i stor utsträckningav skilda redovisningsprinciper för vissa investeringsbemyn-diganden.Från sida har dessa berayndiganden kassamässigt redovisatspä . I riksbokföringen har dock den anslagsförbrukning tillvilken dessa belopp är knutna av ansetts vara att hänföratill , 2 Hänsyn har tagits tillde reformer på sjuk- och arbetslöshetsförsäkringamas område som föresläs trädai kraft , Beloppen förskatterna är nägot lägre än de belopp som återfiims i nationalräkenskapemaberoende på att olika registreringstidpunkter används. Nationalräkenskapernaredovisar de skatter som erläggs, avseende , medan här angivnatal avser belopp som strömmar in till staten i resp. period. Stigandebeskattrungsunderlag och viss fördröjning i uppbördssystemet ger upphov tilldifferensen mellan de två beloppen. Vid omvandlingenav budgetsiffrorna för budgetåret \913I1A till kalenderårssiffrorför 1973 måste delvis ganska approximativa metoder användas, varför en vissosäkerhet vidlåder uppskattningen av framför allt de enskilda utgiftsposternasstorlek. Tabellensuppgifter i posterna 15 baseras på ochfinansdepartementets data, vilka till övervägande del är kassamässiga. Vissaundantag härvidlag föreligger dock, varför exakt överensstämmelse inte nås medriksgäldskontorets statistik rörande budgetutfallen, redovisad i post 7. Sådanöverensstämmelse nås först sedan totalsaldona i post 5 justerats förnettoförändringarna i transaktionerna vid sidan av riksstaten här i form avresidualberäkning. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 158 rekta skatteintäkterna ägde inte heller rum1972. Som närmare framgår av kapitel VI var detta i stor utsträckning en följd avtekniska faktorer i samband med preliminärskatteuppbörden . Sålundablev av olika skäl den erlagda preliminärskatten 1971 betydligt högre än denslutligt påförda skatten . november/december1972 utbetalades . i överskjutande skatt, vilket vardrygt . mer än de fyllnadsinbetalningar som gjordes , De kvarskattebelopp som i samband med slutregleringen av 1971års inkomster kommer att betalas 1973 beräknas uppgå till knappt 1,8 miljarderkr,i Skillnaden mellan preliminär uppbörd och slutlig skatt för kalenderåret1971 uppgår sålunda till knappt 900 milj, kr. De nya skatteregler somträdde i kraft fr, o, m, ingången av 1973 innebar i korthet en sänkning av dendirekta statsskatten med något . Finansieringen härav skervia höjningar av vissa indirekta skatter och avgifter. Vidare kommerpreliminärskattetabellerna att fr, o, m, 1973 baseras på inkomstnivån i mitten avvarje inkomstintervall i stället för som på det högsta värdet. Dessaomständigheter, i förening med en viss nedgång av lönesummans tiUväxttakt från1972 till 1973, beräknas medföra en svag nedgång av de direkta skatteintäkterna1973, De indirekta skatternabestår i huvudsak av mervärdeskatt, punktskatter på vissa varor och tjänster,fordonsskatt, tullar samt allmän arbetsgivaravgift. Den del av fordonsskattensom kan antas motsvara hushållens andel har dock förts tUl de direktaskatterna. De indirekta skattemas andel av de totala skatteinkomsterna harunder det senaste årtiondet kraftigt ökat för att 1972 uppgå tiU ,Den takt med vilken de indirekta skattema växer är av naturliga skäl starktavhängig av ändringar i skatte- och avgiftssatser. har ingaförändringar i dessa avseenden ägt rum. Med verkan fr, o, m, november 1972ersattes dock den tidigare annonsskatten med en skatt på annonser och reklam,vilket bl, a, kommer att resultera i en ökning av statens inkomster från dennafinansieringskälla. Omläggningen avskattesystemet innebar som ovan antytts vissa höjningar av de indirektaskatte- och avgiftssatserna 1973, Den allmänna arbetsgivaravgiften steg sålundavid /1973 från 2 tUl . Vidare höjdes skatterna på tobak, öl,sprit och vin. Fr, o, m, införs sluthgen en speciell skatt på spel.De indirekta skatternas tUlväxt förutses bl, a. som en följd härav växa från10,1972 till 1973,2 ' Det debiteradekvarskattebeloppet uppgår till ca . Härav beräknas dock endastca , bli erlagda. - Hänsyn har ej tagitstill de inkomst- och utgiftseflekter som sammanhänger med det prisstopp på vissa livsmedel so.m infördes fr, o, m, den 1januari 1973, Jordbrukarna korruner att kompenseras förprisstoppet över statsbudgeten. För att finansiera denna kompensation kommerregeringen att föreslå höjda skatter pä bensin och motorbrännolja. Bil.1 Preliminär nationalbudget 159