prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är under sådana förhållanden inte förvånandeatt industrins investeringar 1972 minskade kraftigt andra andra året i följd.Nedgången beräknas till 1972 jämfört med 1971. För övrigaprivata investeringar däremot exempelvis inom handeln synes den expansivafinans- och kreditpolitiken resulterat i ett kraftigt uppsving. Sammantagetberäknas de totala fasta investeringarna ha ökat med 1972 efter enmindre nedgång 1971. Lagerinvesteringama har i likhet med industrinsinvesteringar utvecklats svagare än beräknat 1972. Den ökade inhemskaefterfrågan synes sålunda i viss utsträckning ha mötts med en neddragning avfärdigvaralagren. Detta har kommit till ännu tydligare uttryck vad gällerlagren av insatsvaror, särskilt , Totalt har detta inneburiten markerad minskning av lagren för , men utvecklingen avlagerinvesteringama under loppet av året indikerar att en viss nettouppbyggnadav lagren skett . Som framgått ovan har den brittiskautrikeshandeln visat en mycket ogynnsam utveckling . Den reala externabalansen dvs. skillnaden mellan exporten och importen av varor och tjänsterräknad i fasta priser beräknas 1972 ha försämrats motsvarande av bruttonationalprodukten.Uttryckt på ett annat sätt har sålunda användningen av varor och tjänster inomlandet ökat mer än BU.1 Preliminär nationalbudget 45 Den inhemska efterfråge-expansionen har satt tydligaspår i varaimporten, vilken för beräknas ha ökat med ivolym jämfört 1971. Exporten uppvisar en motsatt utveckling och ökademed endast i volym 1972 att jämföra med 1971, Orsaken till densvaga exportökningen 1972 torde vara dels den svaga efterfrågetillväxten påflera viktiga avsättningsmarknader och dels den ofördelaktiga kostnadsutvecklingeninom den brittiska exportindustrin. Handelsbalansen beräknas 1972 haresulterat i ett underskott på ca , vilket är en försämring avhandelsbalansens saldo med inemot . Försvagningen avbytesbalansens saldo var av samma storleksordning. Genom att tjänstebalansenfortfarande är kraftigt positiv uppvisade äimu 1972 bytesbalansen ett överskottpå ca . Med det läge som föreligger i denbrittiska ekonomin vid utgången av 1972 måste sammanfattningsvis konstaterasatt en prognos för kon-junkturatvecklingen 1973 av naturliga skäl är behäftadmed avsevärda osäkerhetsmarginaler. Helt okända storheter i sammanhanget ärframför aUt prisernas och kostnademas utveckling . Härtill korruner vilkaantaganden som skall göras beträffande pundkursen 1973 och en ytterligareosäkerhetsfaktor är effekten av EEC-inträdet , Vad gäller pris- och kostaadsutvecklingenråder som framgått av det föregående pris-och lönestopp . Frysningsperioden, vilken skall varai tre eller högst fein månader, kommer att efterföljas av vad som kallats"fas II' i inflationsbekämpningsprogrammet. Innehållet i denna senare delav programmet skall utarbetas pris- och lönestoppet gäller ochkommer inte att offentliggöras förrän någon eller några månader in på 1973,Under alla förhållanden finns det emellertid skäl att räkna med 1,5 å 2 %prisökningar som en direkt effekt av EEC-inträdet 1973. Detta är nämligen denberäknade effekten av övergången till mervärdeskatt samt den 80-procentigaanpassning som första året skall ske tUl EEC:s prisnivå för jordbraksprodukter.Härutöver kommer ca en halv procentenhet på prisnivån genom redan beslutadehyreshöjningar i kommunalt ägda fastigheter. Det har vid prognosen för 1973antagits att utvecklingen på pris- och kostnadsområdet blir lugnare än under1972. När pundkursen släpptes fri i juni 1972deklarerades från brittisk sida att åtgärden var av tillfällig natur och attåtergång till en fast paritet skulle ske så snart omständigheterna medgavdetta. Det är fortfarande en öppen fråga när och tUl vilken kurs en återgångkommer att ske. Det är nämligen ovisst om konkurrenskraften för brittiskaprodukter på världsmarknaden ökat påtagligt trots att pundet devalverats medca . Anledningen härtill är som tidigare berörts denjämfört med utlandet mycket ogyimsamma kostnadsutvecklingen i Stor- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 46 Exempelvis ökade tarifflönema inom industrin med t. o. m. . Eftersom det dessutom kan väntasdröja två till irman en devalvering får några märkbara volymeffekter påhandelsströmmarna torde frågan för utrikeshandelns utveckling i förstahand gälla effektema på bytesförhållandet och inverkan härav påhandelsbalansens saldo. Beträffande uppläggningen av denekonomiska politiken i har här räknats med att deskattemässiga fördelama för investeringama kommer att kvarstå. A andra sidanhar av bl. a, bytesbalansskäl inte kalkylerats med någon ytterligare stimulansför den privata konsumtionsefterfrågan 1973, Den offentliga sektoms realatillväxt har antagits bU av samma storleksordning som 1972, eller . Under ovan angivna föratsättningar kanden privata konsumtionen beräknas öka mindre 1973 än 1972. Även om pris- ochlönestopp kommer att råda under ett inledande skede av 1973, torde hushållensdisponibla inkomster ännu jämfört med 1972 visa en rättbetydande ökning till följd av bl. a. de stora löneökningarna . Härtill kommer att hushållens sparkvot 1972 låg på enmycket hög nivå, varför en sänkning av sparkvoten 1973 inte kan uteslutas.Sammanfattningsvis beräknas den privata konsumtionen komma att öka med ca 4 %1973 och under loppet av året möjligen uppvisa en avtagande tillväxttakt. När det gäller de fasta investeringamahar ovan angivits att det för bostadsbyggandet finns skäl att räkna med enavsevärt svagare tillväxt 1973 än de två föregående åren. Industrinsinvesteringar antas däremot visa enbetydhgt gynnsammare utveckling än 1971 och 1972, Skälen härför är delsatt kapacitetsutnyttjandet i industrin successivt stigit 1972 och dels attEEC-inträdet i sig torde ge positiva effekter. Totalt sett uppskattas de fastainvesteringamas tillväxt 1973 tUl eller ungefär lika mycket som 1971. Lagercykeln kan vidare antas komma in i ett m.eraexpansivt skede 1973 efter den minskning av lagerstockama som noteradesbåde 1971 och 1972, För exporten fömtses en betydligtsnabbare tillväxt 1973 än 1972 eller en uppgång från 2 till . Skälet tUlett sådant antagande skulle i första hand vara en avsevärd ökning avefterfrågan i flera viktiga avnämarländer men även vissa positiva effekter avinträdet i EEC, Med den skisserade utvecklingen för de olikaefterfrågekomponenterna 1973 kan importen väntas öka i ungefär samma takt som1972 eller , Den neddragande effekten på importtiUväxten av en svagareprivat konsumtionsökning 1973 beräknas sålunda kompenseras avlagerinvesteringarnas väntade uppsving med åtföljande konsekvenser för bl, a.råvara-importen. Försämringen av handelsbalansens saldo beräknas fortsätta1973. Förutom effekten av den volymmässiga utvecklingen av export och importtUlkommer troligen en viss terms-of-trade-försämring till följd avdevalveringen av pundet. 1 Preliminär nationalbudget 47 Sammanfattaingsvis skulle den ovanantagna utvecklingen för utrikeshandeln och den inhemska efterfrågan innebäraatt totalproduktionens tUlväxt 1973 blir 3 å . Det totalakapacitetsutnyttjandet i ekonomin torde under sådana omständigheter inte ökamärkbart och arbetslösheten synes därmed komma att ligga kvar på enförhållandevis hög nivå även 1973, Det finns emellertid även avslutaingsvisskäl att betona de avsevärda osäkerhetsmarginaler som är förknippade med enprognos för den ekonomiska utvecklingen i jämfört med andrastörre , Den västtyska ekonomin har 1972 präglatsav en viss återhämtning efter den dämpning som inleddes . Botten ikonjunktursvackan passerades vinterhalvåret 19711972 och trenden i ekonominhar därefter varit uppåtriktad. Återhämtnmgen 1972 har emellertid varit mycketmåttUg, vilket bl. a. kommit till uttryck i att läget på arbetsmarknaden inteundergått några större förändringar . Inte heller har kapacitetsutnyttjandeti industrin stigit nämnvärt. Från efterfrågesidan har konsumtionen såväl denprivata som den offentiiga samt bostadsbyggandet varit de mest expansivaelementen, medan övriga investeringar stagnerat. Pris- och kostnadsstegringamahar i likhet med 1971 varit betydande. Även om totalproduktionens tillväxtandra kommit upp tUl i årstakt, stannade ökningen mellangenomsnittsvärdena vid , eller vid ungefär lika mycketsom 19701971. Den samlade industriproduktionen beräknas1972 ha ökat med jämfört 1971. En snabb upphämtning inträffade iproduktionen av investeringsvaror och personbUar efter den omfattande konflikteni den västtyska metallindustrin . Därefter gjordesig emellertid påtagliga stagnationstendenser gällande fram tUl , dåen viss uppgång åter kunde registreras. Inom konsumtionsvaruindustrin harproduktionsutvecklingen varit oenhetlig inom olika branscher, men totaltsett har produktionskurvan varit svagt uppåtriktad . Orderingångentill industrin har följt ungefär samma mönster som produktionen, ochorderstockama har legat kvar på en i det närmaste oförändrad nivå. Totalt setthar orderstockarna fortsatt bedömts vara för små, även om utvecklingen underloppet av 1972 gått i riktning mot en mindre ogynnsam bedömning från företagenssida. 1 takt med att förväntningama om en ökad aktivitet vunnit en bredarespridning, som återhämtningen i ekonomin blivit alltmer uttalad, haräven företagens bedömningar rörande lagerstockamas storlek gått i en meragynnsam riktning. Läget på arbetsmarknaden har som nämntsovan inte undergått några större förändringar jämfört med , Den kraftigasysselsättningsminsk- Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 48 ningi industrin som skedde avbröts , men någon meramärkbar ökning av antalet anstäUda hade inte inträffat ännu under hösten 1972.Arbetslösheten har emellertid kunnat hållas kvar på en i stort sett oförändradlåg nivå genom att tjänstesektorn och den offentiiga sektom ökat antaletsysselsatta. Troligen har det dock skett en viss ökning av den doldaarbetslösheten. Den totala efterfrågan på arbetskraft visade tecken tiU att ökamot slutet av 1972, då en uppgång av antalet anmälda lediga platser kundenoteras. De avtalsmässiga löneökningarna, vUka visade en nedgångunder 1971, uppgick /72 tUl 7 ä . De allt större löneökningar i de avtal somslutits därefter torde till en del avspegla ökade inflationsförväntningar iden västtyska ekonomin. Delvis synes detta dock vara ett sedvanligtföljdfenomen tUl den återhämtning i produktion och efterfrågan som gjort siggällande 1972. Prisstegringamai den västtyska ekonomin har varit anmärkningsvärt storajämfört . Medan konsumentprisema steg med igenomsnitt , blev ökningen 1971 och 1972. Ocksåinom andra användningsområden än den privata konsumtionen har prisökningarna1972 varit betydande, även om de varit något lägre än 1971. En särskUt prisåterhållandeeffekt erhöUs 1972 genom uppskrivningen av D-marken 1971. Importprisemaberäknas sålimda 1972 ha sjunkit med , medan exportprisökningen stannadevid . De prisdämpande effektema av en revalvering är emellertid avengångsnatur och under loppet av 1972 har utrikeshandelsprisema liksominvesteringsvara- och konsumtionspriser efter hand visat en uppåtriktadtendens som en följd av den ökade aktiviteten såväl inom landet som påavsättningsmarknaderna för exporten. Ett viktigt mål för den ekonomiskapolitiken 1972 har i likhet med 1971 varit att begränsa den uuandsgenereradelikviditetspåspädningen i ekonomin. Däremot har inga av de särskildakonjunkturstimulerande åtgärder som diskuterades av olikaskäl ansetts behövliga. Anledningen härtUl synes ha varit att ekonomin redantidigt visade tecken tUl en återhämtaing och att återbetalningen avden extra konjunkturskatten skulle ge ett tillräckligttUlskott i efterfrågan. Starkt medverkande vid dessa överväganden torde havarit omsorgen om prisstabiliteten. Den offentliga sektoms inflytande på ekonomin,tUl den del detta kommer tUl uttryck i form av köp av varor och tjänster, har1972 verkat i svagt expansiv riktning. Den offentliga konsumtionen beräknassålunda ha ökat med , medan de offentliga investeringama blev ungefäroförändrade jämfört med . medförde utvecklingenpå den intemationella valutamarknaden en kraftig inströmning av utländsk valutatill , Anledningen härtill torde i första hand ha varitspekulationer om 1 PreUminär nationalbudget 49 ennedskrivning av pundet och dollam i förhållande till bl. a. D-marken. TiU endel torde emellertid den kvarstående räntedifferensen meUan å enasidan och å andra sidan och Förenta statema hamedverkat. Den västtyska sänkte därför diskontot från 4 tUl 3 %i febraari 1972 och stramade därefter ytterligare åt reglema för externupplåning. a. infördes direkt valutakontroll för kapitalrörelser. vändes valutaströmmarna för del i sambandmed att pundkursen släppts fri och doUams ställning stärkts. skeddeen markant dragning uppåt av den korta räntan utanför . Motbakgrund av bl. a. prisutvecklingen höjdesav inhemska stabUiseringsskäl det västtyska diskontot i tre etappertill . Detta kunde således ske utan att någonpositiv räntedifferens uppkom gentemot andra länder. från efterfrågesidan har i hkhet med1971 den privata konsumtionen svarat för huvuddelen av expansionskraften. Ivolym uppgick den privata konsumtionstillväxten 1972 tiU att jämföra med5,året innan. Bakom den förhållandevis kraftiga tiUväxten av konsumtionen1972 ligger fortsatt stora löneökningar liksom en betydande ökning avinkomstöverföringama från den offentUga sektom, HärtUl kommer återbetalningarnavid av den extra konjunkturskatt som upptogs underhögkonjunkturen 19691970. Även om en stor del av dessa utbetalningar gått tUlökat sparande och utiandsturism, torde de verksamt ha bidragit tUl det uppsvingi försäljningen av varaktiga konsumtionsvaror som registrerades andra halvåret1972. Vidare torde utbetalningarna av de retroaktivapensionshöjningama givit en ytterligarekonsumtionsstimulans . En annan viktig expansionsfaktor 1972 harvarit bostadsbyggandet. Förutom att byggnadsinvesteringama gynnades av miltväder , har efterfrågan på bostäderfortsatt att öka kraftigt. Den totala orderstocken uppgick sålunda hösten 1972tiU mer än den dubbla årsproduktionen av lägenheter. I likhet med 1971 harbyggnadssektorn arbetat nära kapacitetstaket och bostadsinvesteringamaberäknas 1972 ha ökat med i volym, vUket är något mer än ökningen 1971.Däremot har övrig byggnads- och anläggningsverksamhet uppvisat en svagutveckling, även om en viss återhämtning skett . Desammantagna byggnadsinvesteringarna vUka omfattar drygt hälften av de fastainvesteringama beräknas ha ökat med 1972. Maskininvesteringama däremotberäknas för ha legat på ungefär samma nivå som 1971. Under loppetav 1972 har emellertid trenden varit uppåtriktad och mellan andra halvåren 1971och 1972 beräknas den volymmässiga ökningen av maskininvesteringama ha uppgåtttill 4 ä . Detta har bl, a, kommit tUl uttryck 4 1973.1 saml. Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 50 ien ökad orderingång till vissa investeringsvambranscher under hösten 1972.Sammanfattningsvis beräknas sålunda de totala fasta investeringama ha ökat medca 1972 att jämföra 1971. Vidare kan konstateras attbostadsinvesteringama stått för huvudparten av ökningen 1972 samt attinvesteringsverksamheten totalt sett utvecklats i gynnsam riktning under loppetav året. Lagerinvesteringarna beräknas 1972 ha varit av samma omfattning somåret innan och tUl skillnad då en betydande nedgång inträffade inte verkat neddragande på pro-duktionstiUväxten. över året harlagerinvesteringama i likhet med maskininvesteringama utvecklats i en alltmergynnsam riktning. Överskottetpå den västtyska handelsbalansen uppgick 1972 tiUca 13 miljarder att jämföra med 11,5 mU-jarder . Detstörre överskottet 1972 förklaras huvudsakligen av att importprisema tUl följdav D-markens senaste revalvering sjunkit jämfört med . Några mera märkbaravolymeffekter av valutauppskrivningen kunde dock inte noteras.Totalt för året beräknas importen ha ökat med i värde och i volym.Exportökningen blev ungefär oförändrad , dvs. i värde och ivolym. Tjänstebalansen visade en fortsatt försvagning och 1972 resiUterade bytesbalansen i ett underskott på 1,6 miljarder DM.I likhet med 1971 fortsatte en omfattande långfristig kapitaUmport.Grundbalansen kom därigenom 1972 att uppvisa ett ännu större överskott än1971. Motbakgrund av den utveckling som karakteriserat produktion och efterfrågan i denvästtyska ekonomin under huvuddelen av 1972 torde frågan i första hand gällamed vilken styrka expansionen kommer att fortsätta 1973. Som framgått ovantyder utvecklingen av de olika efterfrågekomponenterna 1972 på att styrkan ikonjunkturen sucessivt ökat under loppet av året. Detta bekräftas bl. a. av desenaste siffrorna över orderingången. skedde sålunda en mer änsäsongmässig ökning av orderingången till industrin från såväl hemmamarknadensom exportmarknadema. SärskUt kraftig blevuppgången för investeringsvaru-industrin, medan konsumtionsvaraindustrinfick en säsongmässigt normal ökning av orderingången. Utvecklingen påarbetsmarknaden pekar också i riktning mot en ökad aktiviteti ekonomin. Denvästtyska regeringen har ännu inte presenterat någon detaljerad prognos förutvecklingen i ekonomin . Detta väntas ske tidigast isamband med den ekonomiska översikt som då traditionellt publiceras. Inteheller har någon budget ännu framlagts på grund av det oklaraparlamentariska läge som rått i den västtyska förbimdsdagen från våren 1972tiU förbundsdagsvalet . Osäkerheten beträffande den offentligasektorns utveckling och den ekonomiska politikens mriktning 1973 är därförrelativt stor. Under dessa omständigheter har man att håUa sig till dels detvästtyska finanspla- 1 Preliminär nationalbudget 51 neringsrådetsrekommendationer och dels överenskommelser träffade inomramen för den gemensamma marknaden . Rent allmänt torde det finnasanledning att räkna med en tämligen stram ekonomisk politik 1973, EEC:srekommendationer beträffande de offentUga utgtftemas nominella ökning imedlemsländerna 1973 iimebär en begränsning av denna tUlbrattonationalproduktens nominella ökningstakt. För penningmängdens del innebärmotsvarande rekommendation en sänkning av ökningstakten tUl totalproduktionensreala tillväxttakt jämte en prisfaktor på . Följs dessa råd helt skulle detbl. a. innebära att den offentliga sektoms reala tillväxt minskade kraftigt1973 och att läget på kreditmarknaden troligen kommer att präglas av en vissdragning uppåt av räntenivån. Enavgörande faktor för styrkan i den fortsatta konjunkturuppgången 1973förefaller bli investeringarnas utveckling. Visserligen visadeinvesteringsenkäter inga mer expansiva planer från industrins sidaför maskininvesteringama 1973, Med tanke på bl, a. det förhållandevis högakapacitetsutnyttjandet inom industrin och trenden i den totala efterfrågansutveckling under loppet av 1972 finns det dock skäl att räkna med en revideringuppåt av dessa planer. En ytterligare faktor som pekar i samma riktning är denkraftiga ökning av lagerinvesteringama som allmänt väntas ske 1973, Enfördubbling av dessa skuUe inte vara en uppseendeväckande stor ökning om manjämför med motsvarande konjunktarfas under tidigare uppgångar. Maskininvesteringamaberäknas mot bakgrund av en sådan utveckling öka med 1973, vilketäven torde innebära att företagens byggnadsinvesteringar kan väntas ökasnabbare än 1972, Bostadsinvesteringamas tUlväxt 1973 kommer förmodligen attbestämmas av kapacitetsbegränsningar i produktionsledet och beräknas därförbli lägre än 1972 eller , Totalt skulle detta betyda en ökning av desamlade fasta investeringama 1973 med jämfört 1972. För den privatakonsumtionen väntas tillväxten bli ungefär oförändrad jämfört med eller ca4 %. Under sådana förhållanden skulle den inhemska efterfrågan öka med ca 6 %1973. Den högre efterfrågetUlväxten jämfört med beräknas som framgått ovanhelt komma från ett uppsving i de fasta investeringama och lagerinvesteringama. På den extema sidan väntas en ökadaktivitet i avnämarländerna medföra en viss ökning av exporttUlväxten jämförtmed 1972 och den höga inhemska efterfrågetillväxten beräknas likaledes ledatill en viss uppgång av den västtyska importens ökningstakt. Med relativtbegränsade prisökningar i utrikeshandeln torde handelsbalansens saldoförändras enbart marginellt. Däremot beräknas bytesbalansen uppvisa ettbetydande underskott tUl följd av den trendmässiga försämringen avtjänstenettot. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 präglasav en successiv ökning av tillväxten med investeringama som den ledande ef terfrågekomponenten. Bruttonationalprodukten beräknas för öka med att jämföra 1972, Produktionstillväxten skulle därmed överstiga denpotentiella tUlväxten i ekonomin, varför en ökning av kapacitetsutnyttjandetoch en viss minskning av arbetslösheten kan väntas ske, I den ekonomisk-politiska debatten iVästtyskland har inflationsproblemet stått i förgranden. Dettakännetecknar också den gemensamma konjunkturprognos de fem största frånregeringen fristående konjunkturinstituten publicerade , Enligtdenna prognos förelåg inga större risker att den inledda återhämtningen skullekomma av sig, utan att uppsvinget 1973 lätt kunde bli så snabbt attfara för överhettning förelåg och att prisökningstakten därigenom skulle tilltaunder loppet av 1973, Trots en hög ekonomisk-politisk beredskap kan enutveckling efter dessa linjer inte uteslutas. Med tanke på den viktprisstabUitetsmålet tilhnäts i finns det emellertid som nämntstidigare anledning att räkna med stor uppmärksamhet från statsmaktemas sidamot eventuella överhettningstendenser. Restriktiva åtgärder torde därför kommaatt sättas in på ett tidigt stadium vid ett alltför snabbt uppsving, Liksom har denfranska ekonomin präglats av hög tUlväxt även under den senastekonjunktursvackan i , Den totala produktionsvolymen beräknas 1972 haökat jämfört 1971, Därigenom har den franska ekonominytterligare befäst sm ställning som den mest expansiva bland störreindustrinationer. En viss dämpning i ekonomin inträdde motslutet av 1971 och 1972, vilket bl, a. kom till uttryck ien uppgång av arbetslösheten. Avmattningen härrörde i första hand från en svikti den inhemska efterfrågan, medan exportefterfrågan trots svag tillväxt iflera avnämarländer var fortsatt stark. En aktivering av konjunktur-poUtikengjorde emellertid att dämpningen kunde övervinnas relativt snabbt. Åtgärdernabestod i ett tidigareläggande av offentliga investeringar och en expansivkreditpolitik. Visserligen har arbetslösheten legat kvar på en hög nivå understörre delen av 1972, men kapacitetstillväxten och den därmed förknippadeproduktivitetsökningen är så betydande i den franska ekonomin attproduktionsvolymökningar på krävs för att resursutnyttjandegradenskall höjas. Aktivitetsnivån i ekonomin har emellertid successivt höjts underloppet av 1972, vilket medfört att läget på arbetsmarknaden förbättrades motslutet av året. Detta har bl. a. kommit till uttryck i en ökning av antaletlediga platser. Denslutliga inhemska efterfrågan beräknas 1972 ha ökat i ungefär 1 Preliminär nationalbudget 53 sammatakt som 1971. TUlväxtens inriktning har dock förändrats en del. Den störstaökningen registrerades sålunda för de fasta investeringama, medan tillväxten avden privata konsumtionen trots att den beräknas ha uppgått tUl inte blev fullt så kraftig som 1971. De totala fasta investeringama ökade1972 med inemot , vilket är mer än 1971. Öknuigen avinvesteringstUlväxten faller nästan helt på de offentliga investeringarna,medan de privata beräknas ha fortsatt att växa i samma takt som 1971, eller medca , Även la-germvesteringama har utvecklats expansivt och bidrog tiUskUlnad till en höjning av den totala inhemska efterfrågetillväxten. Pris- och kostnadsökningarna har i hkhetmed 1971 varit betydande och prisstegringama i såväl parti- som detaljhandelnhar visat en uppåtriktad trend , En anledning härtillsynes ha varit avvecklingen av priskontrollen i samband med att överenskommelsenom begränsningar av prishöjningar från industrins sida utlöpte . Dennaavveckling torde å andra sidan genom dess effekt på vinst-förväntauigama hahaft en stimulerande inverkan på näringslivets investeringsefterfrågan.