prop · FW0354 · 1973-12-31 00:00:00 — m. särskild samhällsundervisning för i meravaraktigt bosatta utlänningar. Fr, o, m, den 1 juU 1972 gäller att invandraremåste ha uppehållstUlstånd eller, om sådant tillstånd inte erfordras för att deskall få vistas här, vara kyrkobokförd här i landet för att erhållaundervisning. Undervisningen, som bedrivs i form av försöksverksamhet,meddelas av studieförbunden. Avsiktenmed undervisningen är att den skall ge sådana kunskaper i svenska språket ochsådan information att invandrarna skall kunna klara sig på arbetsplatsen och påfritiden. Därför är det viktigt att sam-hällsorienteringen integreras i ochintimt sammanvävs med språkutbildningen. Undervisningen skaU vidare stirauleradellagarna tiU fortsatta studier inora den allraänna vuxenutbildningens ram. Invandrareåterfinns i alla förekommande utbildningsformer för vuxna. Några exaktauppgifter om deras andel i vuxenutbildningen finns inte. Invandrarnas andel i arbetsmarknadsutbUdningenär relativt stor (av det totala antalet påbörjade utbildningar under1971/72) medan andelen invandrare i den kommunala vuxenutbildningen uppgår tillca , Svenskundervisningen för invandrare bedrivs emellertidhuvudsakligen inora det fria och frivUliga folkbildningsarbetet och arbetsraark-nadsutbildningen, 2.5.1 Omfattningen av undervisningen Invandrarundervisningen har snabbt ökat i omfattning ochkommit att utgöra en allt större andel av studieförbundens totala verksamhet.Antalet studiecirklar i svenska för invandrare har ökat från 4 187 /66 tUl 18 990 cirklar /72, Av de tio av SÖ godkända studieförbunden har samtligaredovisat cirkelverksamhet i svenska för invandrare, Studieverksamheten i svenska för invandrareenligt studieförbundens rapporter /72 bildningsverksamhet KFUK/M:s studieförbundStudiefrämjandet StudieförbundetVuxenskolan kyrkliga studieförbund bildningsverksamhet 18 990 165 282 666 508 För1971/72 redovisas för vilka fackman/expert anlitats och 2873 för vilka tolk anhtats. Den låga utnyttjandegraden beror dels på attcirkelledarna själva svarar för sarahäUsinformationen på elementär nivå ochdels på att experter, för vilka arvode ej utbetalas, inte registreras. Studieförbundens undervisning i svenska för invandrare budgetåren1965/661970/71 Statsbidragsbeslämraelsernaär avsevärt generösare när det gäller svenskundervisning för invandrare änövrig studieverksarahet. Statsbidragutgår till studieförbunden raed , dock högst , per studietirame förundervisning i svenska och högst , för särskild samhäUsundervisning,De generösa reglerna för invandrarundervisning medger att verksaraheten aldrigbehöver finansieras raed deltagaravgifter och mindre ofta med kommunalabidrag. Dessutom anses organisationen av studiecirklarna i svenska för invandrarevara mer arbetskrävande än vanlig studiecirkelverksamhet på grund av attdeltagarantalet bör vara tio och på grund av informationssvårigheter, högrefrånvaro- och/eller bortfallsfrekvens samt brist på differentierad ochindividualiserande studiemateriel. TUlkostnader för ledararvode och studiemateriel utgår bidrag för undervisning isvenska språket med samhällsorientering med högst , och för särskild samhäUsundervisningmed högst , per studietirame. Av beloppen får högst , avse ledararvode.De i förhåUande till vanliga studiecirklar höga arvodena förklaras av attcirkelledarna mestadels måste utföra kurativ verksamhet bland eleverna på sinfritid. Tilllokalkostnader utgår bidrag med högst , . För uppsökandeverksamhet och lokal administration utgår bidrag med , per studietirarae, Dessutorautgår bidrag till kostnader för raed-verkan av expert eller fackraan raed 40kr. För tolkmedverkan liksom fackmannamedverkan sora får ske under högst ensjättedel av antalet studietimmar i varje studiecirkel, utgår bidrag med högst40 kr, , TiU kostnader för studieförbunds centralaadministration 1973: 54 16 avundervisningen ulgår bidrag med . Bidrag tillobligatoriska försäkringsavgifter utgår till hela avgiften. Iprop, 1973: 1 (bil, 10 s, 495) föreslogs en höjning av statsbidraget tillstudiecirklarna i svenska språket med samhällsorientering. Förslaget innebäratt bidrag till ledare och materiel fr, o, m, skall utgå medhögst , per studietirame, bidrag till uppsökande verksamhet och lokaladministration med , och bidrag till lokalhyra raed högst15 kr, per studietirame, dvs, totalt högst , mot nu som regel högst 75 kr.Av praktiska skäl föreslogs alt dessa bidrag även bör utgå tUl cirklarna isärskild samhällsundervisning. Studiecirkelbör vid starten ha tio deltagare. Undervisningenfår anordnas i form av s, k, glesundervisning eller s, k, intensivundervisningoch skall bedrivas i huvudsak enligt i svenska för vuxnainvandrare. Vid glesundervisning skall varje studiecirkels verksamhetsperiodomfatta minst fördelade per sammankorasl.Intensivundervisningen skall per studiecirkel omfatta minst 20 och högst 240timmar med minst fyra studietiramar per dag. Under varje studiecirkelsverksamhetsperiod får högst en sjättedel av antalet studietimmar användas för samhällsorientering.För denna del av undervisningen får expert eller fackman samt vid behov tolkanlitas. Förundervisningen i svenska språket med samhällsorientering får för budgetåret1972/73 disponeras högst . Av dessa får 200 000 timmaranvändas endast för undervisning för arbetstagare, vilka för deltagande iundervisningen av arbetsgivaren får ersättning, som grundar sig på avtalmellan arbetsgivare och berörd arbetstagarorganisation. För särskild samhällsundervisningfår disponeras högst 11 300 studielimmar. Till sådan cirkel får vid behov tolkanlitas. Verksamhetsperioden skall omfatta , och organiserasantingen som glesundervisning eller som tvådagarskurser. Cirklarna utnyttjasför koncentrerad allmänorienlering om svenskt samhällsliv och för studier kringenskilda delområden. 1973: 1 (bil. 10 s. 495) beräknades det erforderliga antalet studietimmarför verksamheten under /74 till 550 000. Ca 250 000 ansågs vara tUlräckligtför den undervisning som är en följd av lagstiftning. Detankommer på SÖ att fördela timmarna mellan studieförbunden. Enläroplan i svenska för vuxna invandrare har utarbetats av SÖ i samråd medstudieförbunden. Enligt läroplanen skall undervisningen, förutom att meddelaspråkkunskaper, göra invandrarna bekanta med svenskt samhälle,levnadsförhållanden och vardagsliv. 1973: 54 17 Läroplanenbestår av en allmän del (del I) och en supplemenldel (del II). Supplemenldelen består av tre häften: 1, studieplan för vuxna invandrare med minst fem årsutbildning, 2, studieplan för vuxna invandrare med ringa elleringen utbildning, 3, studieplan för fördjupad utbildning i svenska förinvandrare, Iläroplanens aUmänna del ingår mål och riktlinjer, fastställda av SÖ, I dennadel ingår vidare anvisningar och kommentarer för undervisningen i ämnet.Läroplanens supplementdel innehåller koraplelle-rande anvisningar och koramentarersamt exempel på uppläggning av undervisningen. Tillgångenpå läromedel i svenska för invandrare har förbättrats under det senaste året.För nybörjarundervisningen har utarbetat material. Förfortsättningsstadierna har inora sitt raultimediaprojekt förundervisningen i svenska sora främmande språk producerat bl, a, antologin människor och Leva i , det senare avsett främst för samhällsorientering.Även andra förlag har publicerat material för undervisningen efter ny-börjarstadiet. Undervisningi svenska språket med samhällsorientering får anordnas i form av särskildakurser vid folkhögskola. Varje kurs får omfatta högst . Deltagarnafår då själva svara för rese- saml in-ackorderingskoslnader enligt vad SÖbestämmer. Treslag av kurser har genomförts vid ett antal folkhögskolor enligt följande: a, 24 veckors kurserförlagda främst tiU industrisemestern, b, I4 veckors ämneskurserföriagda till del av läsåret, c, 2dagars äraneskurser organiserade av studieförbund i samarbete med folkhögskola, Ikurserna har deltagit såväl hela invandrarfarailjer som enskilda invandrare.Organiserad barntillsyn har underlättat för invandrare med barn att delta ikurserna. Ett par av kurserna vände sig främst till hem-arbetande kvinnor ochkursprogrammet upptog bl, a, konsumentkunskap. Dessutom har folkhögskolekurserför invandrarungdom och försöksverksamhet med språkträning för förskolebarnanordnats vid några folkhögskolor. Annanav staten finansierad undervisning i svenska för invandrare meddelas i samband raedarbetsmarknadsutbildning som är förlagd till AMS:s och SÖ:sutbildningscentra. Sådana svenskkurser kan antingen bedrivas under ensammanhängande period eller varvas raed yrkesutbildning.Under utbildningen utgår utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt Under /72 avslutade närmare 3 400 invandrare utbildning isvenska inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Undervisningi svenska språket raeddelas också i AMS:s mottagningsförläggningar förkollektivt överförda flyktingar. Vidare anordnar i (LO) särskilda kurser för invandrare. Invandraresom har god yrkesutbildning men inte kan få lämplig arbetsplacering på grundav bristande kunskaper i svenska kan beredas utbildning i svenska medutbildningsbidrag utan att denna utbildning sker i samband med yrkesutbildning. Vidaresker svenskundervisning vid universiteten för utländska studerande där och isärskild ordning för viss specialutbildad personal, t, ex, läkare. Svenskundervisningmeddelas även genom undervisning i utvandringsländerna samt i radio- och TV-kurser, Invandrarkvinnornaär en grupp som mycket lätt isoleras om de inte ges reella möjligheter altdelta i organiserade språkstudier. Fr, o, m, /71 anordnar SÖ ochSIV genora studieförbunden ett antal studiecirklar i svenska, kalladekontaktkurser, vilka innehållsmässigt anpassats till de hemarbetandekvinnornas behov, Orakring 65 sådana kontaktkurser för främst finska,jugoslaviska och grekiska kvinnor har genomförts varje budgetår. Arbetsmarknadensparter har i olika sammanhang understrukit viklen av att invandrarna får lärasig svenska i syfte att underlätta anpassningen till arbetsmUjön,Överenskommelsen om introduktion av utländsk arbetskraft har slutits mellanolika arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, I samband härmed har vissastörre företag med en stor andel invandrare bland sina anställda anordnatsvenskundervisning i samarbete med studieförbund. är det fråga omundervisning på fritid med stimulansbidrag eUer preraier av oUka slag. Endastsällan sker undervisningen på betald arbetstid. Det förekommer ävenbranschsamverkan på arbetsgivarsidan när det gäller svenskundervisning. Ävenfackliga organisationer har i samarbete med studieförbund anordnat undervisningi anslutning till arbetet. 2.5.5Lag om rätt till ledighet och lön 1972års riksdag (prop, 1972: 100, InU 1972: 27, rskr 1972: 292) har antagit lag(1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare, vilka börjat sin första anställning i efter den 1januari 1973, Lagen innebär skyldighet för arbetsgivaren alt bereda anstäUdaledighet i 240 timraar för att delta i undervisning i svenska språket med samhällsorienteringoch att betala dem lön för deltagande i 240 timmars undervisning, oavsett omdenna bedrivs under arbetstid eller ej. proposition tUl vårriksdagen föreslår Kungl, Maj:t dessutom att lagen (1972:650) ora rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare, med vissa avvikelser, görs tillämplig även på utländsk arbetstagaresora före tagit anställning här i landet. 2.6Kurser i radio och television InomSveriges Radio har alltsedan tillkomsten av Radiotjänst ohka typer avvuxenundervisning förekommit inom ramen för den allraänna prograraverksamheten.Först bUdades en särskild sektion för vuxenundervisning. Reguljärvuxenundervisning bedrevs frara huvudsakhgen i radio, eftersomfast redaktion för sådan pro-graraverksamhet endast fanns inom ljudradion, Genorasammanslagning av sektionen för vuxenundervisning och skolprogramavdelningen år1969 tUl utbildningsenheten (UTB) skapades raöjlighet tillreguljär produktion av både radio- och TV-prograra för /72 omfattade vuxenundervisningen orakring 500 prograra i radiooch drygt 60 i TV, Av den totala sändningstiden för vuxenundervisning i radioupptas övervägande delen för språkkurser på olika nivåer, dock med ökad tonviktpå nybörjar- och fortsättningskurser. Omkring130 000 personer följde /72 den engelska nybörjarkursen Start, sominnebär en kombination av radioTV-program och cirkelstudier. För invandraregavs /72 dels språkkursen Svenska för er, dels densamhällsorienterande . Våren1971 överlämnade den tillsatta kommittén för TV och radio iutbildningen (TRU) betänkandet (SOU 1971:36) Produktionsresurser för TV ochradio i utbildningen. övertog kommittén för den fortsattaverksamheten med radio och television inom utbildningsväsendet den tidigare TRU-kommitténsuppgift att planera och leda verksamheten med radio och TV inomutbildningsväsendet. Den nya komraitléns verksamhet skall främst inriktas motvuxenutbildningen på alla nivåer och mot förskolan, i båda fallen med ökadeinsatser för handikappade. Även andra distributionsformer än eterdistributionskall därvid beaktas, TRUhar eftersträvat att sprida insatserna på olika sektorer inom vuxenutbildningensamt att producera kurser för målgrupper med olika utbildningsbehov ochutbildningsbakgrund raed huvudvikten lagd på de kortutbildade. Vidare har raanproducerat kurser inora olika äranesom-råden. Man har även prövat olika media-och melodkorabinationer (t, ex, TV -\- kursbok; TV och/eller radio + kursbok +brevkurs; regionalradio + regional kursbok etc.) och försökt göra kursernaanvänd- Prop.1973: 54 20 barabåde för gruppstuderande och enskilt studerande. Ett mål är att ge kursernaflexibel utformning genom uppbyggnad i moduler eller alternativa mediakorabinationer,vilket ger möjhghet för deltagare med olika ambitionsnivå att utnyttja dem.Modulsystemet kan göra det lättare för sludieovana att övervinna de barriärermånga upplever inför en studiesituation. Deförsta kurserna som TRU producerat en kurs i engelska och en kurs i företagsekonomi,båda på gymnasienivå startade i radio och TV , Sedan desshar kurser genomförts inom olika ämnesoraråden, bl, a. raatematik,socialkunskap, psykologi, naturgeografi, nationalekonomi och föräldrakunskap. Materialsom distribueras och används 1972/73 utgörs dels av några kurser sora skall geen allraän orientering och vänder sig till en bred allraänhet (Våra massraedier,Vad säger doktorn och Så trodde raan förr), dels en serie program som vändersig till jordbrukare och i jordbruket anställda (Jordbruk -73) samt del II ochdel III av tidigare påbörjad kurs i Nationalekonomi som kan leda till tentamenför 10 eller 20 poäng vid universitet. är bl, a. ämnenaelementär svenska, samhällskunskap, elementär statistik och kulturhistoriaaktuella. Dåsamtliga inora TRU:s vuxensektor producerade kurser etersänts kan man nå alla sorahar tillgång till radio och TV, Genom att pro-grararaen i regel finnstillgängliga i form av bandkopior på AV-cen-traler och bibliotek kan kursernaanvändas även efler avslutad sändning och blir därigenom oberoende avsändningstider. Tidigareav TRU, tiUsammans med studieförbund, genomförda försök med uppsökandeverksamhet bland kortutbildade för rekrytering till TRU-kurser, visar att detär av stort värde med sådan verksamhet och att det också är värdefuUt medutvidgad kontakt och samverkan med studieorganisationerna. Den regionala kursenför turistvärdar i har visat alt regional anknytninghar positiva effekter för såväl TRU:s kontakter med studieförbunden och rekryteringav kursdeltagare sora för deltagarnas utbyte av kurserna, Soraett led i strävandena att stiraulera organisatörer av vuxenutbildning till ettökat och bättre utnyttjande av kurser med inslag av radio och TV har man under1972/73 inlett försök med regional kontaktverksamhet, tUl en början iNorrbottens, och , Verksaraheten skall enligtplanerna fortsätta och utvidgas under /74, Ett speciellt handledarprojektsyftar till att ge studiecirkelledare och andra ökade rhöjhgheler att ta tillvara de möjligheter pedagogiskt, raetodiskt och tekniskt som modernaläromedel erbjuder. Dekurser som är av allraänbildande karaktär har hela den vuxna delen av Sverigesbefolkning som målgrupp (t. ex. Vi kallar dera u- länder.Våra massmedier och Vad säger doktorn). För andra kurser krävs en närmareprecisering av målgrupp. Vissa kurser har legat på gymnasieskolenivå (engelskaoch företagsekonorai) och kräver vissa grundläggande förkunskaper. Andra kurserhar riktat sig till vissa avgränsade grupper av människor. Kurserna Känn dinjord och Jordbruk -73 har producerats med inriktning på jordbrukare och kursen Turisl-praklikamed tanke på turistvärdar i Västerbollen, Ett flertal kurser har inriktats påatt tillgodose de stora grupper som endast har sex-sjuårig folkskola somgrundutbildning (, Matematik på nytt och Svenska nu). /72 har inora TRU:svuxensektor ett försöks- och utvecklingsarbete påbörjats i saraarbete med bl,a, handikapporganisationer, som syftar till att göra kursutbudet tillgängligtför vuxna handikappade. Detta innebär att man måste göra olika typer avinsatser, t. ex. textning av TV-program, språklig bearbetning, alternativprogramlängd etc. Olika handikappgruppers behov beräknas kunna beaktas i ökandeomfattning genora att anpassa TRU:s ordinarie kursutbud tiU de handikappadesbehov genom att producera särskilda läromedel och genora att producerautbildningsprogram om de handikappades situation riktade till aUraänheten,lärare, handledare, vårdare och föräldrar, Sändningsvolyraenför TRU:s vuxenutbildningsprogram /73 uppgår TV-sändningoch 106 timraar radiosändning. För /74 beräknas ett behov av 92tiraraar TV-sändning och 119 timraar radiosändning. Genom Radiosavdelning för publik- och programforskning görs dagliga undersökningar omantalet TV-tittare, Av dessa undersökningar framgår bl, a, att det genomsnittUgaantalet TV-tittare per program och för kursen inationalekonomi var ca 125 000, för programserien ca 600 000 samt förkursen i föräldrakunskap ca 200 000, Arbetsmarknadsutbildningär utbUdning sora beviljas på sysselsättningspolitiska grunder. Berättigadeatt delta i arbetsmarknadsutbildningen är personer som är arbetslösa ellerlöper risk att bli arbetslösa eller som är svårplacerade på arbetsmarknaden.Som regel skaU vederbörande ha fyUt och vara arbetssökande vid arbetsförraedUngen,Dessutora skall utbildningen planeras i samråd med arbetsförmedlingen och antasmedföra ett stadigvarande arbete, som inte kan komraa till stånd utanutbildning. Arbetslöshetskravet gäller inte den s, k, bristyrkesutbildningensom bl, a. syftar till att snabbt öka tillgången på utbUdad arbetskraft inomvissa yrken. Prop.1973: 54 22 Föratt tiUgodose behovet av arbetsmarknadsutbUdning utnyttjas samtligautbildningsresurser i samhället. Den största delen av utbildningen gesemellertid vid kurser, som är särskilt anordnade av SÖ för AMS:s räkning, Iövrigt ges arbetsmarknadsutbildning vid kurser inom det allmänna skolväsendet,inom näringslivet och vid kurser av annat slag, anordnade av myndigheter ochutbildningsorganisationer. Avde personer som under /72 påbörjade arbetsmarknadsutbildninggick i särskilda kurser anordnade av SÖ, gick i det reguljärautbildningsväsendet, i företagsutbildning och i övriga kurser.Det totala antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning (exkl.anpassningskurser och lokaliseringsulbild-ning) under /72uppgick tiU ca 121 000, Förplaneringen av arbetsmarknadsutbildningen svarar AMS i samarbete med SÖ ocharbetsmarknadens parter. Verksamhetens dimensionering, yrkesinriktning ochlokalisering grundas på en för varje budgetår fastställd ramplan, som justerasalltefter behov . Utbildningsmöjligheterna är så fördelade över helalandet att utbildning kan erbjudas den enskilde inom rimliga avstånd. Arbetsmarknadsutbildningenvar tidigare i stort sett inriktad på tillverkningsyrken, som fortfarande ärdet största enskilda utbildningsområdet. Andra stora oraråden är servicearbetei vid mening såsom vård-och kontorsarbete samt sådana kurser som inte är direktyrkesinriktade. Föri huvudsak kursdeltagare som endast har sex- eller sjuårig folkskola somgrundutbildning bedrivs f, n, i samband med arbetsmarknadsutbildningen en åttaveckor lång kompletterande allmän utbildning i svenska, samhällskunskap,engelska, maleraatik och fysik/kemi. Undervisningen i dessa allmänna ämnensyftar till att höja kursdeltagarnas kunskapsnivå för att de skall få ettbättre utgångsläge såväl vid yrkesutbildning som i konkurrensen påarbetsmarknaden. Brevskolanägs av de stora folkrörelserna, bl, a. (), LO,fackförbunden, ABF och Hyresgästernas (),Brevskolans kurser är till stor del inriktade på delägarorganisationernas behovoch är ofta specialproducerade för en bestämd målgrupp. Skolan har även ettbrett allmänt kursbeslånd. Brevskolans kurser är i huvudsak inriktade på defyra ämnesgrupper som är prioriterade för högre statsbidrag i studiecirklar.Brevskolan hade ca 38 200 nyanraälningar /72, Försvaretsbrevskola meddelar korrespondensundervisning till befäl på aktiv stat och ireserven ra, fl, i frärast raUitära ämnen, totalförsvars-. 1973: 54 23 sarahälls-och utrikespolitiska frågor. Dessutom har man kurser i ämnen av mer aUmänkaraktär, som naturkunskap, historia, psykologi ra, fl. Tillkorrespondensundervisningen har brevskolan ca 9 000 nyanraälningar , Hermodsär en stiftelse, kurser har till stor del inriktats på att utbildaanställda inom företag och förvaltningar. Bland de övriga kurserna är många kompetensinriktade,vUket innebär att har kurser som överensstämmer raed grund- och gyranasieskolansläroplaner, Sararaanlagt omfattar kurskatalog någol mer än 500brevkurser. Hermodsgrundskole- och gymnasieskoleundervisning står under SÖ:s inseende. Herraodshar prövningsrätt inom dessa skolformer. Underår 1972 anmälde sig ca 36 000 elever till ca 47 000 kurser med individuella insändningsuppgifter,(Med kurs menas här allt från enstaka, kortare eller längre kurser tillexempelvis hela företagsekonom-eller gymnasieutbildningar,) Lantbruketskorrespondensskola (LTK) ägs av jordbruksorganisationerna och är i huvudsakinriktad på utbildning inom jordbrukets områden. hade LTK 46 kurser(titlar) med totalt ca 2 000 deltagare fördelade på 144 cirklar. 2,9.1Undervisningens mål Löntagarorganisationerär bl, a, LO, (), (), akademikers centralorganisation () samtSveriges arbetares centralorganisation (SAC), Denstudieverksarahet som bedrivs av dessa organisationer har flera syften. Denvill ge medlemmarna insikter i fackliga och samhälleliga frågor.Studieverksamheten har vidare till uppgift att tillfredsställa det storabehovet av skolning av dera sora skall företräda medlemraarna i olikasituationer. Sådana förtroendevalda, t, ex, ordföranden i verkstadsklubbar ochtjänsteraannaklubbar, raåste för att fylla sina uppgifter ha betydandekunskaper inora en rad äranesområden. De skall bl. a, företräda medleramarnavid förhandlingar med arbetsgivaren, vilket kräver kunskaper om de lagar ochavtal, som reglerar förhållandena på arbetsmarknaden, raen också insikter isarahälls- och företagsekonorai. På arbetsplatserna finns numera olika ochofta ganska komplicerade system för lönesättning, vilka den fackligeförtroendemannen måste vara väl förtrogen med. Denne får också ofta vara ettslags kurator på arbetsplatsen; för detta kan kunskaper i sociallagstiftningvara Prop.1973: 54 24 nödvändiga,Detla gäUer inte minst på grund av det ökade inslaget av utländsk arbetskraft. Denäldsta och mest kvalificerade av de allmänna LO-kurserna har varit den s. k. tremånaderskursen,sora erhållit benämningen Facklig huvudkurs. Endast enbegränsad del av denna kurs ägnas fackliga frågor. Den andra längre typen avkurser, de s, k, sexveckors-kurserna, ger större utrymme åt allmänna fackligafrågor, såväl fackföreningsrörelsens historiska bakgrund som dess nutida orafattningoch organisation. De allraänna styrelsekurserna ora koncentrerar sigi huvudsak på det praktiska arbetet inora en avdelning.