prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är naturligt att efterfrågannå högre utbildning därvid avtar. En likartad reaktion har kunnat märkas inomgymnasieskolan, där det tidigare mycket starka intresset för de tre- ochfyraåriga linjerna avtagit. Problemet, nu liksom tidigare, är att de starkaförändringarna i tillströmningen utsätter utbildningsorganisationen för storapåfrestningar. Arbetsmarknadens efterfrågan påarbetskraft med viss utbildning är inte statisk utan beroende bl. a. av utbudetav utbUdade. På motsvarande sätt är de studerandes efterfrågan på utbildningberoende bl. a. av vilket utbildningsutbud som finns att tillgå. Den förändrade situationen påarbetsmarknaden bl. a. för långtidsutbildade har i skUda sammanhang lett tillkrav på begränsningar av utbildningskapaciteten inom vissa sektorer. Enligt minmening bör man undvika alltför drastiska förändringar av utbildningskapacitetenvid spärrade utbildningsUnjer. Förändringar bör gmndas på ingående undersökningar,som så långt möjUgt omfattar hela utbUdningssektorer, inte bara enstaka utbUdningslinjer. En av U 68:shuvuduppgifter avser dimensioneringenav den eftergymnasiala utbUdningen. EnUgt vad jag erfarit kommerutredningen att presentera ett mycket omfattande material 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 317 bl.a. rörande arbetsmarknadens och individernas efterfrågan på utbildning. Innandetta material blir tiUgängligt bör enligt min mening mer betydandeförändringar av utbildningskapaciteten inom de spärrade delarna avuniversitetssektorn undvikas. Desnabba förändringama i antalet närvarande studerande inom den grundläggande utbildningen har berört skilda sektorer avutbildningsorganisationen i oUka omfattning. UKÄ redovisar att andelenstuderande inom naturvetenskaplig och teknisk utbildning vid början av1960-talet utgjorde av totalantalet studerande vid universitet ochhögskolor. Denna andel har successivt minskat under 1960-taIet och /70 uppgå tUl . En betydande ökning i absoluta tal ägdedock rum. har utveckUngen vid de matematisk-naturvetenskapligafakulteterna inneburit en minskning även i absoluta tal. Innevarande budgetårfinns outnyttjade utbildningsplatser inom dessa fakulteter och inom detekniska fakulteterna. På flera orter är antalet nybörjare i matematik viduniversiteten så lågt att outnyttjade platser bl. a. i fysik kan förutses ävennästa läsår. I Ukhet med UKÄ anser jag att detta ärett allvarligt problem. UKÄ redovisar att ett omfattande arbete har inletts medöversyn av studieplanerna i matematik vid de filosofiska och de tekniskafakultetema i syfte att bl. a. förbättra studieresultaten. UKÄ ochskolöverstyrelsen har en gemensam arbetsgrupp för översyn av tillämpningen avkursplanen i matematik i gymnasieskolan. UKÄ har vidare lagt fram ett förslagtill förstärkning av utbildningsresurserna i matematik vid universiteten. Det relativt sett minskande intresset förnaturvetenskapligt och tekniskt inriktad utbildning bottnar i såvälpedagogiska som attitydmässiga problem. Denna fråga diskuterades vid ettsammanträde med planerings-rådet för utbildningsfrågor . a. att många studerande som gått naturvetenskapligt ellertekniskt inriktad linje i gymnasieskolan inte fortsätter med naturvetenskapligutbildning på universitetsnivå utan väljer andra utbildningslinjer, främst inomdet samhäUsvetenskapliga området. Detta är i och för sig både naturligt ochönskvärt. Problemet är att en övergång i motsatt riktning inte förekommer inämnvärd grad och att det sannolikt är mycket svårt att ändra på dettaförhållande. Det är därför från högskoleutbildningens synpunkt angeläget attkapaciteten inom naturvetenskaplig utbildning i gymnasieskolan är hög. Genom en högre undervisningsintensitetinom utbildningen i matematik vid de filosofiska fakulteterna börstudieresultaten kunna förbättras avsevärt och matematikens rykte som ettsvårt ämne förändras. Jag kommer i det följande under anslagetMatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar tilllärarpersonal att beräkna medel för en förstärkning avutbUdningsresurserna i matematik. Kostnaderna för denna förstärkning beräknarjag till ca . Prop.1973:1 BUaga 10 318 UKÄ upprepar sina framfördaförslag om spridning av la-borativ naturvetenskaplig utbildning tillytterligare orter. Statsmakterna fattade principbeslut om utbyggnad avsådan utbildning bl. a. i och (prop. 1970: 76, SU 1970: 102,rskr 1970: 225). 1971: 1 (bU. 10, s. 249) framhöll jag att jag räknademed att denna utbildnmg skulle kunna komma till stånd omkring mitten av1970-talet. Innevarande budgetår anordnas grundläggande utbildning i biologi,fysik och kemi i samt i fysik i . Den utbildning i studiekurserom 40 poäng i kemi, som anordnas i i form avdecentraUserad universitetsutbildning, bör nästa budgetår inordnas iuniversitetsfiUalens utbildningsprogram. UKÄ:s förslag omfattar UtbUdning inomde nämnda ämnesområdena även i och . Innan U68 lagt fram sittförslag rörande dimensionering och lokalisering av eftergymnasial utbildning ärjag inte beredd att tillstyrka detta. I sina förslag tUl anslagsframställningarfäster UKÄ stor vikt vid en fortsatt differentiering av utbildningen vid defilosofiska fakulteterna. I detta syfte bör, enUgt UKÄ, ett ökat antalyrkesinriktade studiekurser och studiekurser med teknisk inriktning införas vidde filosofiska fakultetema. De s. k. kombinationsutbildningarna, därstudiekurser vid fUosofisk fakultet kombineras med kurser inom gymnasieskolan,utgör värdefulla, starkare yrkesinriktade alternativ till sedvanUg utbildningvid dessa fakulteter. Jag delar UKÄ:s uppfattning beträffande betydelsen av enbreddning av utbildningsutbudet vid de fUosofiska fakulteterna. Ytterligareyrkesinriktade och tekniskt inriktade studiekurser bör komma till i den taktfömtsättningarna medger. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta härom. Jagvill vidare erinra om vad departementschefen anfört beträffandedimensioneringen av kombinationsutbildningarna vid sin anmälan i detföregående av anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolan. 1972: 1 (bU. 10 s. 289) beräknadejag att kostnadema inom ramen för universitetsautomatiken för den grundläggandeutbildningen vid de fUosofiska fakulteterna innevarande budgetår skulle kommaatt uppgå till ca 138 milj, kr. Jag utgick därvid från att antalet närvarandestuderande skuUe komma att vara i huvudsak oförändrat jämfört med budgetåret1970/71. De verkliga kostnaderna för universitetsautomatiken kan , enligtvad jag erfarit, beräknas till mellan 110 och 115 milj. kr. Anledningen härtiUär den oväntat snabba nedgången i antalet närvarande studerande främst /72. Förändringarna av studerandeantalet vidde filosofiska fakulteterna medförde att förordnandena för ett antal lärare,amanuenser och assistenter inte kunde förlängas efter . EfterframstäUning från bl. a. UKÄ och medgav Kungl. Maj:t genombeslut att UKÄ, i syfte att bereda ca 150 lärare Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 319 m.fl. fortsatt förordnande under en övergångstid, tilldelade ytterligarelärarkrafter. De på detta sätt förordnade lärarna m. fl. skulle engageras i bl.a. utvecklingsarbete och försöksverksamhet. Vidare medgav Kungl. Maj:t atthögst 200 extra stipendier för forskarutbildning utgick t. v. under budgetåret1972/73. Vid behandlingen av frågor om utgifter på tiUäggsstat I till riksstatenför /73 redovisades dessa åtgärder för (prop. 1972:130, UbU 1972: 51, rskr 1972: 316). Jag vill i detta sammanhang betona att devidtagna åtgärderna, vilka syftade till att underlätta övergången till annanverksamhet för vissa lärare m. fl. som inte kunde beredas förlängt förordnande,var av engångsnatur. För nästa budgetår beräknar jagkostnaderna för universitetsautomatiken tiU ca 107 milj. kr. Jag har därvidutgått från ett antal närvarande studerande av ca 71 000. Med hänsyn till denosäkerhet som råder beträffande utvecklingen av antalet närvarande studerandeutgår jag från att UKÄ även nästa budgetår iakttar stor återhållsamhet vidtilldelningen av lärarkrafter intill dess det verkUga antalet närvarande studerandekan beräknas. UKÄ förde i sina anslagsäskanden förinnevarande budgetår fram ett treårsprogram för utbyggnad av studievägledningenvid universitet och högskolor, som innebar ett behov av förstärkningar med 2,7milj. I sitt betänkande 1972: 30 (s. 23), vUket godkändes av (rskr. 1972: 218), framhöU utbildningsutskottet att den fortsatta utbyggnadenav studievägledningen borde ske i huvudsaklig överensstämmelse med UKÄ:s plan.För nästa budgetår räknar jag under fakulteternas avlöningsanslag samtanslaget till förvaltningarna vid universiteten m. m. med ytterligaresammanlagt 2 milj. kr. för detta ändamål. Jag har därvid tagit hänsyn till attUKÄ:s plan grundades på ett väsentligt högre antal närvarande studerande änvad som förutses för nästa budgetår. Vid min beräkning av de nämnda anslagenhar jag vidare tagit hänsyn till den förstärkning av studievägledningen, förvilken medel innevarande budgetår beräknats under anslaget Förvaltningarna viduniversiteten m. m. (UbU 1972: 30, rskr 1972: 218). EnUgtUKÄ:s mening bör studievägledama överta en större del av de uppgifter somhittills ansetts höra till yrkesvägledningen. För egen del vill jag framhållaföljande. Studievägledarna vid institutionerna rekryteras i stor utsträckningbland amanuenser och assistenter, som avslutat sina studier inom dengrundläggande utbildningen i ett ämne. Denna bakgrund, kompletterad med denutbUdning för studievägledare som anordnas vid läroanstalterna, bör ge demrelativt goda förutsättningar att svara för den ämnesinriktadestudievägledningen. Jag kommer i det följande vid min anmälan av anslaget tillpedagogiskt utvecklingsarbete att förorda att ökade resurser sätts in fördenna utbildning. Yrkesvägledningen ställer helt andra krav på sina utövare änden ämnes- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 320 Intill dess möjligheter finns att ge studievägledamaadekvat utbUdning även för yrkesvägledning, bör den nuvarande uppdelningen avfunktionerna behåUas. I enUghet medrUcsdagens beslut (UbU 1972: 30, rskr 1972: 218) vidtogs vissa ändringar ibestämmelserna om utbildningen vid de filosofiska fakultetema enligt 1969 årsstudieordning. Förändringama innebar bl. a. inskränkningar i rätten att bytautbildningsUnje annat än vid terminsskiften, lättnader i föreskriftema omordningsföljden mellan studiekurserna inom första och andra avdelningama av enutbildningslinje samt viss skärpning av den s. k. tröskelprövningen samtidigtsom prövningen av rätten till fortsatt undervisning för varje studerande begränsadestill ett tillfälle. Några erfarenheter av de verkställda modifieringarna harännu inte kunnat redovisas. Enligt vad jag erfarit kommer U 68 i sitthuvudbetänkande, vilket väntas föreligga , att behandla bl. a.studieordningen vid de nuvarande fUosofiska fakulteterna. I anslutning tiUbehandlingen av utredningens förslag kommer sålunda tiUfälle att ges till enprövning av studieordning i ett vidare sammanhang. I sina förslag tUl anslagsframställningarredovisar UKÄ grunddragen i ett nytt system för tUldelning av lärarkrafter vidde filosofiska fakulteterna, vilket föreslås ersätta det nuvarande (jfr prop.1958: 14, SU 1958: B 48, rskr 1958: B 76). UKÄ har kommit inmed ett preciserat förslag tiU nytt tilldelningssystem. Beredningen av dennafråga är ännu inte avslutad. Jag går övertill att behandla vissa frågor rörande forskarutbildningoch forskning vid universiteten m. m. J sinaanslatsäskandcn redovisar LTKÄ ett inom ämbetet utarbetat normsystem avseende de filosofiskafakulteterna, vilket innehåller en uppskattning av behovet av lärarkrafter inomett ämnesområde i relation till antaletstuderande inom forskarutbUdningen. Systemet innehåller bl. a.schablonmässiga normer för hur många studerande på heltid sysselsatta medavhandlingsarbete, som lämpligen bör handledas av skilda kategorier av lärareinom ramen för vederbörandes tjänstgöringsskyldighet. Utan att därmed taställning till det sakUga innehållet i normsystemet vill jag i dettasammanhang framhålla att jag delar UKÄ:s uppfattning att ett normsystem av detredovisade slaget kan vara av värde som hjälpmedel viduniversitetsmyndigheternas petitaarbete och vid fördelning av anvisade medel.Jag viU framhåUa att man inte kan räkna med att det skall vara möjUgtatt låta tiUströmningen av studerande ensam bestämma omfattningen av deresurser som skall ställas till förfogande för forskarutbildningen. Vid sinanmälan av frågorna rörande forskamtbUdning och forskarkarriär m.m. (prop.1969:31, s. 71) framhöU dåvarande departementschefen bl. a. att det fanns anledningbefara att det inte skulle vara möjligt att få fram tillräckligt många 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 321 handledareoch att en begränsning av antalet studerande, som skulle få gå vidare tillforskarutbildning, i vissa fall kunde bli ofrånkomlig. Resursema för forskarutbUdningen harsuccessivt förstärkts kraftigt . Antalet tjänster avsedda främstför forskarutbildning har sålunda ökat med ca 375. De rörliga medlen, såsomkursanslag m. m. för forskarutbildning, har ökats. Härtill kommer den förstärkningav resurserna för forskarutbildningen vid de filosofiska fakulteternamotsvarande ca 5 milj. kr., som kom tUl stånd genom att i principsamtliga tjänster som bl. a. professor, docent och forskarassistentberäkningstekniskt fördes till forskarutbildningen. Vid många institutionertorde det numera i stort sett råda balans mellan tillgång och efterfrågan påhandledarresurser, även vid tillämpning av de nämnda normerna. För övrigainstitutioner bör man anpassa nyintagningen till forskarutbildningen så attantalet studerande bringas i rimlig proportion till de tillgängUga resursema.Jag vill i detta sammanhang erinra om det ansvar som åvilar iStockholm bl. a. i fråga om forskarutbildningen för studerande, som gåttigenom grundläggande utbildning vid den filosofiska fakulteten i (jfrprop. 1970:52, SU 1970: 56, rskr 1970: 161). För nästa budgetår kommer jag i detföljande, vid nun anmälan av berörda avlöningsanslag, att beräkna medel förytterligare 6 tjänster som forskarassistent samt för förstärkning avkursanslagen till forskarutbildning (+334 000 kr.). Jag kommer vidare att idet följande ta upp medel för ytterligare 70 stipendier för forskarutbildning. UKÄ upprepar sitt förslag från föregåendeår om införande av möjlighet för konsistorierna att meddela arvodesuppdrag somprofessor på deltid. Läroanstalterna skulle på detta sätt få möjUghet att tillsig knyta vetenskapligt väl kvalificerade personer, som. bedriver forskning videnheter utanför universitets- och högskolesektorn och som skulle kunnaengageras i forskamtbildningen. För egen del anser jag, i överensstämmelse med vad som anfördes i den nyssnämndapropositionen angående forskamtbUdning och forskarkarriär m. m. (s. 71),att man i ökad utsträckning bör etablera samarbete med institutioner ochforskare utanför den reguljära universitetsorganisationen. Detta framstår somsärskilt värdefullt i de fall det leder till en breddning av den vetenskapligainriktningen av forskarutbildningen vid en universitets- eller högskoleinstitution. I huvudsakUg överensstämmelse med UKÄ:sförslag bör arvodestjänster som adjungerad professor försöksvis införas viduniversiteten och vissa högskolor. Sådan tjänst bör förenas med undervisnings-,handlednings- och examinationsskyldighetinom forskarutbUdningen. Tjänstgöringsskyldigheten bör kunna varieranågot men bör motsvara lägst ca . Förordnandepå sådan arvodestjänst bör meddelas av Kungl. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 322 eftervederbörliga förslag för högst i sänder. För förordnande bör komma ifråga endast vetenskapligt väl kvalificerade personer utanför universitets- ochhögskolesektorn. Därmed avser jag inte endast privata eller statliga företagutan även statUg eller annan offentlig verksamhet i övrigt. Vederbörandesbehörighet avses bli bedömd av sakkunniga. Kostnadema vid arvodestjänst somadjungerad professor bör bestridas inom ramen för anvisade medel tillforskarutbildning. Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t attantalet förordnanden nästa budgetår begränsas tiU högst 25. Det ankommer påKungl. Maj:t att meddela de bestämmelser som kan erfordras.. Driftkostnadsanslagen disponeras av vederbörande konsistorium.Jag vill åter erinra om att konsistorierna skall av de medel som StäUts tiU förfogande avsätta medel förolika gemensamma ändamål (jfr prop. 10 s. 254). Fr.o.m.innevarande budgetår bekostas under berörda anslag också sjukvård,reseersättningar t. ex. i samband med omstationering telegram och telefon,renhållning och städning vid läroanstalterna samt utgifter för arbetare vid debotaniska trädgårdarna vid universiteten i och . Detta markerarytterUgare konsistoriernas ansvar för att medel i tillräcklig utsträckningavsätts för oUka gemensamma ändamål. Jag vill också peka på vikten av attkonsistorierna särskilt beaktar behovet av medel för gemensamma ändamål viduniversitetsfUialerna. Jag kommer i det följande vid min beräkning avförslagsanslaget Odontologiska fakulteterna m. m.: Vissa tandsjukvårdskostnaderatt i enUghet med UKÄ:s förslag ta upp medel bl. a. för renhållning ochstädning av vissa lokaler för vilka motsvarande kostnader innevarande budgetårbestrids från driftkostnadsanslag. /71 bestridskostnadsökningar, som följer av centralt träffade löneöverenskommelser och somavser teknisk och administrativ personal som avlönas från driftkostnadsanslag,från förslagsanslaget till täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. under sjunde huvudtiteln (prop. 1970: 1bU. 10, SU 1970: 88, rskr 1970: 215). Från driftkostnadsanslagen bekostas ävenuppdragstiUägg till bl. a. dekaner, prefekter och studierektorer. Nästabudgetår bör även merkostnader, som följer av centralt träffade avtal rörandedessa uppdragstillägg, kunna bestridas från det nämnda förslagsanslaget. Vid min beräkning avdriftkostnadsanslagen har jag beaktat vad utbildningsutskottet anförde i sittbetänkande (UbU 1972: 4) beträffande dessa anslag. Jag har även tagit hänsyntill kostnader för den ökade utbildningen vid spärrade utbildningslinjer samttill kostnaderna för flyttningen av den farmaceutiska forsknings- ochutbildningsorganisationen tUl . Minaberäkningar av driftkostnadsanslagen som i reaUteten innebär enresursförstärkning på drygt 29,5 milj. kr. nästa budgetår, framgår av följandesammanställning. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 323 Anslag 1972/73 + 3 629 000 -1- 278 000 + 5 798 000 + 1 800 000 -1-12 785 000 + 10 450 000 + 1 839 000 + 9 229 000 + 5 135 000 + 8 190 000 Därav på tilläggsstat . Underanslaget har härutöver innevarande budgetår anvisats . avseendehögskolan i , för vilket ändamål medel i det följande beräknas underreservationsanslaget Teknisk utbildning och forskning m. m.; och högskolan i . UKÄ för fram vissaförslag som rör disposition av tilldelademedel. Sålunda föreslår UKÄ att konsistoriema inom de ramar som bestäms avpersonalstater och maximerade anslagsposter under lärarlöneanslag skall fåbestrida kostnader för ändamål som eljest belastar driftkostnadsanslag. I enUghet medstatsmakternas beslut (prop. 1972: 1, UbU 1972:4, rskr 1972: 93) harläroanstalterna möjUghet att använda utbildningsresurser, som anvisats underde förslagsvis betecknade anslagen till lärarpersonal, för inköp av videobandsom producerats som ett led i försöksverksamheten med radio och TV iutbildningen. Maj:t inhämtade bemyndigande att äveni andra fall medge att medel som ställts till förfogande imder avlöningsanslagfår användas för ändamål som annars bekostas från driftkostnadsanslag. Med hänsyn tiU betydelsenav att anvisade resurser används på ett så ändamålsenUgt sätt som möjligt ochtill betydelsen av en sammanhållen planering på läroanstalterna finner jag attstarka skäl talar för att UKÄ:s förslag genomförs. Jag avser att i annatsammanhang föreslå Kungl. Maj:t om inte har något att erinradäremot att meddela sådana bestämmelser att resurser som anvisats underavlöningsanslag och som bestäms av personalstater eller av maximerade anslagsposterfår användas för att bestrida kostnader som eljest belastar driftkostnadsanslageller anslag till datamaskintid. UKÄ har givit det pedagogiska utvecklingsarbetet mycket hög prioritet i sina förslag tillanslagsframställningar. Jag delar UKÄ:s bedömning av det pedagogiskautvecklingsarbetets stora betydelse för det fortlöpande arbetet med attförbättra undervisningens organisation och arbetsformerna vid universitet ochhögskolor. Jag finner det dock inte möjUgt att förorda en fortsatt tiUväxt avanslaget Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 324 tilldetta ändamål, vilket nu uppgår tiU 9,3 mUj. kr., i den takt UKÄ föreslagit.Jag vill betona vikten av att man inom ramen för ett anslag av denna typ ochstorlek fortlöpande tar till vara de möjligheter som finns att i samband medatt projekt avslutas m. m. omfördela resurserna mellan de ändamål som skallbekostas från anslaget. /71 utgår frånanslagen till avlöningar till lärarpersonal ett särskilt utbildningsstöd tillvissa grupper handikappade st u d er a n d e, bl. a. studerande med syn- eller hörselskador. Stödet utgår i formav ett rambelopp, som disponeras av konsistoriet för fördelning mellan berördastuderande. Ramen beräknas med utgångspunkt i ett belopp per studerande ochtermin, vilket f. n. uppgår till . För vissa gravt hörselskadadestuderande och för handikappade studerande inom forskarutbildningen äremellertid behovet av särskilt utbildningsstöd så omfattande, att det inteutan stor olägenhet för övriga studerande kan tillgodoses inom den angivnaramen. Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t attberäkningsnormen höjs till . per termin för varje sådan handikappadstuderande. En omfattande försöksverksamhet med nya formerför samarbete mellanstuderande, lärare och övrig personal pågår vid universitet ochhögskolor. Försöksverksamheten har inneburit ett vidgat medinflytande ochmedbestämmande på olika nivåer i organisationen för dels andra anställda änordinarie lärare, dels de studerande. Sålunda ingår efter beslut av UKÄföreträdare för nämnda grupper i varierande omfattning i samtliga konsistorier.Också sammansättningen av flertalet utbildningsnämnder har ändrats försöksvis.Vidare pågår försöksverksamhet med kollegiala beslutsformer vid omkring 180 avde ca 550 institutionema inom UKÄ:s ansvarsområde. Efter framställning från UKÄ har Kungl.Maj:t medgivit att försöksverksamheten förlängs tiU att gällaockså budgetåren 1973/74 och 1974/75. Detta innebär en förändring iförhållande tiU tidigare redovisade planer. Fördjupade erfarenheter av de nyasamverkansformerna kommer att kunna vinnas innan statsmakterna tarställning tiU hithörande frågor. Avsikten är att det skall bli möjligt attsamordna behandlingen av de frågor som aktualiseras av försöksverksamheten medställningstagandena tiU U 68:s kommande förslag beträffande den högre utbUdningens institutionella organisation. Efter överläggningar med berördapersonal- och studerandeorganisationer har Kungl. Maj:t fattatbeslut om viss ersättning budgetåren 1971/72 och 1972/73 till ledamöter ikonsistorier och utbildningsnämnder i samband med försöksverksamheten med nyasamarbetsformer. Kostnadema för denna ersättning har belastat anslaget tUlför-valtningama vid universiteten. Jag räknar med att sådan ersättning skallutgå även under den fortsatta försöksverksamheten. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 325 Mot bakgrund av nämnda försöksverksamhetuppdrog Kungl. Maj:t åt UKÄ att utreda frågan om val av rektor ochprorektor vid universiteten m. m. UKÄ:sförslag skulle enUgt uppdraget avse en provisorisk ordning i avvaktan påde organisatoriska förändringar som U 68:s förslag kunde föranleda. UKÄ har ijuni 1972 avgivit förslag i frågan. Förslaget innebär att berörda val skallförrättas i stället för av i huvudsak enbart de ordinarie lärarna av ensärskild valförsamling, vars ledamöter skall utses till en tredjedel avfakultetema, till en tredjedel av personalorganisationema och till en tredjedelav studentkåren.