prop · FW0355 · 1973-12-31 00:00:00 — Bland de olika kostnadsposterna kannämnas direkta flyttningskostnader, kostnader för att rekrytera ny personal ianledning av personalavgång i samband med omlokalisering och försämradeproduktionsför-håUanden tUl följd av omställningen. Sistnämnda förhållanden kanleda tUl såväl ökade kostnader sora minskade mtäker för den berörda verksamheten. Myndighetemas driftansvaravser i första hand den egna myndighetens kostnadsutveckling. Det är därförsjälvklart att myndighetema vid sina bedöraningar av en eventuell oralokaliseringfäst stort avseende vid de företagsekonoraiska konsekvenserna av enonUokalisering. För statsmakterna gäUer det däreraot att bedöraa såväleffekterna för den enskUda rayndighelen som effekterna för statsförvaltningen idess helhet. Statsmakterna måste emellertid även gå ett steg längre. De raåstegrunda sina ställningstaganden också på de samhällsekonomiska konsekvensema avett omlokaliseringsbeslut. Delegationenhar i sitt arbete ställts inför kravet på att s. k. cost benefit-analyser(samhällsekonomiska kostnads/intäktsanalyser) skulle redovisas. Innebörden avdessa krav är att delegationen tUl grund för sina stäUningstaganden skullelägga inte bara en beräkning av de statsfinansiella eUer företagsekonomiskakostnadema utan också kvantifiera de sarahällsekonoraiska effekterna i vidaremening. Delegationen har emellertid konstaterat att av alla de faktorer sommåste ingå i en sådan totalanalys, så är endast en raycket begränsad delraöjlig att bestämma. Till följd av dessa brister i informationsunderlagetskulle en costbene-fit-analys bli ofullständig och därmed kunna blimissvisande. Delegationen har emellertid så långt raöjligt försökt att beräknade ekonomiska konsekvensema av sina förslag. Dekostnader som kan uppskattas med viss tillförlitlighet avser flyttningskostnadernai vid bemärkelse för verken och deras personal, investeringsbehoven för nyalokaler på raottagningsorterna särat ökningen av driftkostnadema på den nyaförläggningsorten. Däreraot har andra kostnader och möjliga vinster intekunnat närmare beräknas. Blandkostnader som inte kunnat kvantifieras kan nänmas påfrestningarna påmottagningsorten i samband med inlokaliseringen, kostnadema för konsumentemaav verkens tjänster vid en raera spridd lokalisering av myndigheterna ochkostnader till följd av en eventueU ökad stelhet i förvaltningsstrukturen. TUlnackdelarna vid en oralokaUsering raåste också föras de påfrestningar ochomstäUningar som de anstäUda och deras familjer utsätts för. Blandpositiva effekter på mottagningsortema kan nämnas ett bättre 1973: 55 46 utnyttjandeav infrastrakturen, förbättrad straktur och social balans på arbetsmarknaden,förbättrad skattekraft och förbättrat underlag för interregionalakommunikationer. Dessa effekter kan endast bestämraas i begränsad orafattnmg.Mycket tyder också på att omlokaliseringsbe-sluten initierar betydanderationaliseringar vid de berörda rayndigheterna. Häratöver koramer atttUlgången till nya och ändamålsenliga lokaler bör fräraja en effektiviseringav rayndigheternas verksamhet på den nya orten. En fördel komraer med storsannolikhet också att vara kortare resor till och från arbetet och därmed ökadfritid för de anställda. Genom personalbyten mellan myndigheterna komraerdessutora raöjUgheter att öppnas för personal även vid rayndigheter sora inteomlokaliseras att få önskemål tUlgodosedda om sysselsättning utanför storstockholrasorarådet. Närdet gäller de raätbara kostnadema har delegationen i första hand valt attbelysa de statsfinansiella effektema. De i det följande redovisadekostnadsberäkningama sora avser den andra utflyttningsetappen grundar sigbl. a. på uppgifter ora myndighetemas kontaktmönster såsora de belysts genomKOMM 71, erfarenheterna från studier gjorda i samband med omlokahseringen avförenade fabriksverken samt av myndighetema redovisade uppgifter. Beräkningarnaär baserade på vissa antaganden om t. ex. flyttningsbenägenhet, åldersstrukturhos personalen m. m. Engångsutgiflernai samband med flyttningen, dvs. flyttningskostnaderna i vid bemärkelse, har avdelegationen beräknats till i storleksordningen . Häriingår utgifter för den anställdes och verkets flyttning, besöksresor före ochefter oralokaliseringen, dubbel hyra i vissa fall samt omstationeringstraktaraenteni saraband raed omlokahseringen. Vidare ingår utgifter för planering avomlokaliseringen enligt de normer som tiUämpas i den första omlokaliseringsetappen.Andra poster är utgifter för omplacering av personal sora inte flyttar med samtutgifter för rekrytering och utbildning av den personal sora skall ersätta demsom inte följer med vid flyttningen. Utgiftema för förtidspensionering påverkasstarkt av antagandena om åldersstraktur, flyttningsbenägenhet ochomplaceringsraöjligheter. Vid de av delegationen gjorda antagandena uppgårdessa utgifter till . Slutligen ingår blandengångsutgifterna utgifter för dubblering av personal med anledning av enförväntad ökad personalorasältning i anslutning tiU oralokaliseringen. Vid denav delegationen förordade oralokaliseringen kan engångsutgifterna beräknas tUl100 raUj. Beträffandekapitalinvesteringarna har delgationen vid sina beräkningar utgått från attmyndigheternas lokalbehov på raottagningsorlen i samtliga faU tillgodoses genomnybyggnad på nyförvärvad mark. Delegationen har utgått ifrån ett lokalbehovsora raotsvarar de av rayndig-hetema f. n. disponerade ytorna. I de fallmyndigheterna redovisat expansionsbehovredan i har detta således inle beaktats. Byggnadskostnadema varierarnaturligtvis beroende på verksamhetens art. De är således väsentligt högre peranställd för en laborativ myndighet som statens bakteriologiska laboratoriuraän för en adrainistrativ myndighet som statens jordbruksnärand. Delegationenberäknar de sararaanlagda investeringarna för raark, byggnader, inredning ochutrastnmg i kostnadsläget vid tiden för delegationens slutrapport till ca 420railj. Tillstörre delen ersätter de angivna investeringarna sådana investeringsbehov sorainora överskådlig tid ändå skuUe ha uppstått för den centrala förvaltningen.Vad sora inträffar är alltså att investeringarna koramer tUl stånd på deföreslagna lokaliseringsorterna i stället för i . Detlokalbestånd som bhr fristäUt genom de förordade omlokaliseringama börnormalt, i vissa fall efter viss ombyggnad, kunna användas för andra ändaraål.I vissa fall, t. ex. FOA:s anläggningar i Ursvik, kan en avveckling ochförsäljning dock bli aktuell. I samband raed oralokaliseringen kan såvälkapitalvinster sora vissa kapitalförluster aktualiseras. Delegationenpekar också på att raan från kommuns sida understrukitangelägenheten av att staten i samband med oralo-kaliseringarna raedverkar lillatt återställa kontoriserade bostäder till sitt ursprangliga ändaraål. Påerfarenhetsraässig grandval beräknar delegationen alt de berördainvesteringarna koromer att bli i genomsnitt lägre än ora de hadeutförts i de centrala delama av Stockholras förorter. Även i de fall där enförhyrning blir aktuell kan raan räkna raed genorasnittligt lägre utgifter iomlokaliseringsorterna. Somunderstrukits av samtliga myndigheter innebär en lokalisering utanförstorstockholmsområdet ökade driftkostnader. Dessa avser utgifter för resor ochtraktamenten tUl och från särat i flertalet fall också ökadeutgifter för övrig reseverksarahet. Häri ingår vidare ökade telekostnader.Slutligen ingår under denna rubrik utgifter för den personalökning som krävsför att kompensera restidsförlusterna. De ökade driftkostnaderna har avdelegationen för beräknats till i genorasnitt . Delegationen påpekar dock att raan kan anta att såväl kontaktraönstersom andra rutiner kommer alt successivt förändras efler en oralokalisering.Detta har varit fallet vid likartade oralokaliseringar som tidigare genomförts.Vidare kan man förvänta alt de interregionala koraraunikationerna också successivtförbättras. Härigenom bör de ökade driftkostnaderna efter hand gå ned. Motde ökade driftkostnadema för de omlokaliserade myndigheterna ställerdelegationen den minskning i lokalkostnadema som kan förvän- Prop.1973: 55 48 tas för statsverket i dess helhet. Denna minskning kanuppskattas till i storleksordningen . per omlokaliserad anställd. Dentotala ökningen av driftkostnaderna kan således initialt uppskattas till 15milj. Dessa utgifter torde successivt rainska. De ökade driftkostnaderna vid de oralokaliseraderayndigheterna bör sättas i relation tUl deras nuvarande driftkostnader. Dessakan beräknas f. n. uppgå tUl ca 300 milj. kr. De i det föregående redovisade beräkningarna av utgifternapå budgeten till följd av omlokaliseringen har sararaanfattats i tabell 6. Detfiims anledning att understryka att engångsutgifterna och investeringsutgiftemakoraraer att fördelas . När det gäller engångsutgifterna komraerde att successivt öka åren före utflytlnragen, kulminera flyttningsåret föratt sedan snabbt avta. Någon fördelning i tiden av dessa utgifter har dockinle gjorts, utan de redovisade uppgifterna avser en odiskonterad summa. Utgifter för delegationensomlokaliseringsförslag. (Avrandade tal). för statsverket första året Kapitalinvestering (mark. byggnader, inredning och ' i ökade driftkostnader minus iminskade lokalkostnader för statsverket. Vid en bedöraning ora de av delegationen beräknaderaerulgifterna för den föreslagna omlokaliseringen är acceptabla är det enligtdelegationen intressant att göra en jämförelse med de utgifter staten har förandra regionalpolitiska insatser. Delegationen erinrar ora att de totala budgetutgifternaför lokaliseringsstöd till industriföretag f. n. uppgår till ca 400 railj.ler. Häratöver koraraer de rainskade skatteintäktema till följd av attinveste-ringsfondema får användas i regionalpolitiskt syfte. Vidare är en betydandedel av de mycket avsevärda belopp som satsas inom arbetsmarknadspolitikens ramen återspegling av den bristande regionala balansen. Detsamma kan sägas om detbelopp på . sora /73 satsas på koraraunalskatteutjämning och om driftbidraget till sora samraabudgetår beräknas uppgå tUl drygt 320 milj. kr. Statsmakterna satsar alltsåmiljardbelopp för att utjämna brister som följer med den regionala obalansen. 1973: 55 49 Somen ytterligare jämförelse har delegationen beräknat vilket statligt stöd somskuUe ha utgått ora reglerna ora regionalpolitiskt stod hade tillärapats på nuaktuell oralokalisering. Detta beräkningsexempelvisar att subventionen enligt de lokaliseringspolitiska stödreglerna ca 115milj, kr, är av samma storleksordning sora de av delegationen beräknadeengångsutgifterna för oralokaliseringen. Kapitalinvesteringarna koraraer, somframgått av redovisningen, att bli lägre utanför än i stockholrasorarådet.Kvar slår den bestående ökningen av driftkostnaderna på i början . Motdenna ökning bör eraellertid ställas de svårberäknade men tämligen säkrarationaliseringsvinster som koraraer att uppstå i samband med omlokaliseringen. Delegationen anförsararaanfattningsvis att de beräknade utgifterna för den föreslagnaoralokaliseringen av statliga rayndigheter frarastår sora riraliga, i relationsåväl till sarahällets övriga insatser på regionalpolitikens område som tillde förväntade positiva effekterna på raot-tagningsortema. Delegationenanför att det är ur regionalpolitisk synpunkt angeläget att omlokaliseringenkomraer till stånd så snart sora raöjligt. A andra sidan kräver myndighetemasförberedelsearbete för oralokaliseringen uppförandet av förvaltningslokaler ochpersonalens behov av en rimlig oraslallningstid att oralokaliseringen inte skeralltför brådstörtat. Enligtdelegationens uppfattning bör oralokaliseringen i andra etappen väsentligtunderlättas av erfarenhetema från den första etappen. a. torde erforderligaratiner ha etablerats för att klara den berörda personalens skUda problem. Detfinns därför anledning anta att de nu föreslagna omlokaliseringama bör kunnagenomföras imder smidiga forraer. Dehittills gjorda erfarenheterna från den första etappen visar emellertid attomlokaliseringen kräver betydande insatser av all berörd personal. Detsammakommer naturligen att gälla även 1 andra etappen. Vid avvägningen raellandessa olika synpunkter har delegationen korarait fram till attoralokaliseringen i andra etappen huvudsakligen bör kunna ske under åren19761980. I vissa fall torde det vara naturligt att försöka att nära anslutatUl första etappen. Detta torde t. ex. gälla statens institut förföretagsutveckling, där viss lokalgemenskap raed statens provningsanstalt synesböra eftersträvas. I andra fall torde omlokaliseringen sannoUkt kunnagenomföras först eraot slutet av perioden. Detta torde bl. a gälla statensbakteriologiska laboratoriura där såväl Verksamhetens karaktär sorabyggnadsinvesteringarnas omfattning talar för en successiv överföring avverksamheten från till . 4 1973.1 saml Nr 55 1973: 55 50 Ettnärraare ställningstagande till omlokaliseringstidpunktema torde liksom varitfallet i första etappen få ske efter samråd raed bl. a. de organisations- ochortskonimittéer som koramer att inrättas vid de berörda myndighetema. Delegationen understrykervikten av att man visar erforderlig flexibUitet i tidsplaneringen. Detta ärnödvändigt för att underlätta såväl den berörda personalens omställning som demottagande kommunernas planering. Vissa av de föreslagna raottagningsorternahar svårigheter att bereda medflyttande familjemedleramar önskad sysselsättningpå den nya bostadsorten. Delegationen anser att dessa problera är av stor betydelseför den enskilde och att aUa ansträngningar raåste göras för alt lösa dem påett tillfredsställande sätt. Delegationen förordar därför att möjlighetema attlösa de medflyttande famlljeraedleramarnas sysselsättningsfrågor ytterligareundersöks bl. a. i samverkan med berörda kommuner. Ävennär det gäller myndighetema koraraer det alt uppstå ett antal övergångsprobleraav skUda slag. Delegationen vill särskiltpeka på de övergångsproblem sora kan uppstå för uppdragsfinansieradeverksaraheter som föreslås omlokaliserade i båda etapperna. Dessa verksamheterkomraer att påverkas på flera sätt. Deras intäktssida kommer att påverkasnegativt i första hand genora produktionsstörnmgar vid självaoralokaliseringen. På kostnadssidan koraraer dessa verksaraheter att drabbas avdels en betydande del av vad vi i det föregående betecknat som engångsutgifter,dels ökade kapitalkostnader för de på raotlagningsorten nyuppförda lokalerna. För att möta dessaproblera är det enligt delegationens mening rimligt att förräntnings- ochavskrivningskraven i lämplig utsträckning sätts ned för kapitalinvesteringarnapå den nya lokaliseringsorten. En paral-leU härvidlag är bl. a de förmåner sorautgår till privata förelag inora ramen för lokaliseringspolitiken. Det är ävenriraligt inte rainst raot bakgrand av att oralokaliseringen beslutas avstalsraakterna och inte av myndighetema på företagsekonomiska grander attstaten lämnar bidrag över budgeten för den merbelastning som omlokaliseringenförorsakar ifrågavarande affärsverksamheter. Även härvidlag kan parallell iviss utsträckning dras med stödåtgärder som läranas enskilda företag. Medstödinsatser av här angivet slag bör oralokaliseringen även av uppdragsfinansieradeverksaraheter enligt delegationens raening kunna ge-noraföras utan allvarligakonsekvenser för dessa. Delegationen påpekar attupprätthållandet av de oralokaliserade rayndigheternas kontakter komraer attvara av stor betydelse för deras fortsatta effektivitet. De föreslagnalokaliseringsorterna har acceptabla flyg- ochjärnvägsförbindelser. Det ökade passagerarander-lag som oralokaliseringenraedför kan tänkas leda till ytterligare förbättringar. Det av delegationeninhämtade utredningsunderlaget visar särskilt på behovet av förbättradeinterregionala förbindelser. Prop.1973: 55 51 Närdet gäUer teleförbindelserna torde det vara angeläget att bl. a. ökamyndighetemas tUlgång till telex- och telefonkonferensförbindelser.Delegationen pekar härvid på att utredningar som gjorts i Storbritaimien tyderpå att telefonförbindelser mellan särskilt inredda telekonferens-rum ibetydande utsträckning kan ersätta vanliga sammanträden och därmedtjänsteresor. Ettytterligare problem sora synes böra närraare övervägas är behovet av lokalerför de omlokaliserade myndighetema i samband med tillfälliga överläggnmgar iStockholm. EnUgtdelegationens mening finns det i flertalet fall en omedelbaraltemativanvändning för de lokaler som friställs genom omlokaUsering-en. Närdet gäUer statsägda lokaler blir det naturligt att använda dem för myndighetersom f. n. har en mindre tillfredsställande lokalsituation. Specialinreddalokaler, t. ex. vid och statens bakteriologiskalaboratoriura, torde emellertid kräva ombyggnadsåtgärder för att kunnaanvändas för annan statlig verksarahet. Ett altemativ sora är tänkbart i dessabåda exerapel är att ifrågavarande raarkområden med byggnader försäljs. Dennafråga bör bli föreraål för särskild prövning. Beträffandeförhyrda lokaler torde det i vissa fall vara lärapUgt att även fortsättningsvisutnyttja dem som en del av det statliga lokalbeståndet. I åter andra faU tordeen avveckling förefalla lämplig. Det gäller t. ex. lokaler som disponeras i s.k. rivningshus samt lokaler i perifera lägen eller med extremt höga hyror. Medavgivandet av det föreUggande betänkandet har delegationen avslutat sittuppdrag. Den understryker emellertid angelägenheten av att de ansträngningarsom görs inom förvaltningen att delegera uppgifter från centrala organfullföljs. En annan raetod att begränsa centralorganens tiUväxt är att maninrättar filialer utanför dit expansionen förläggs. Ettframgångsrikt exerapel på denna raetod är etableringi . Delegationen förordar att deima metod prövas för andra expansivaverksamheter. Flertaletreraissinstanser har i frågan ora användningen av lokalisering av statligverksarahet sora ett regionalpolitiskt medel hänvisat till sina yttranden överdelegationens tidigare förslag. Mot bakgrand av främst befolkningsutvecklingeni aktualiseras dock principfrågan av några reraissinstanser. 1973: 55 52 Praktiskttaget samtliga reraissuistanser sora behandlar frågan tUlstyrker en fortsattdecentralisering av den statliga verksaraheten. () anser rentav att arabitionsnivån i fråga ora utflyttningen avstatliga rayndigheter borde kunna sättas betydligt högre än vad som skulle blien följd av ett realiserande av delegationens förslag. Fraraför aUt synes detolärapligt att nu besluta att någon ytterligare utflyttning ej bör ske eftergenoraförandet av etapp II.Inte heller länsstyrelserna iÖstergötlands, , , och vill seutlokaliseringsraöjligheter-na som uttömda i och raed de nu föreslagnautflyttningarna. Länsstyrelseni däreraot avstyrker förslaget raed undantag avoralokaliseringen till och Nynäshänms kommunblock, och anser att delegationens rapport inte kan läggas tillgrund för beslut om ytterligare utflyttning av statlig verksarahet frånStockholra, Även TCO och avstyrker delegationens förslag. Medhänsyn tUl påfrestningarna för enskilda anställda anser SR att det är avstörsta vikt att beslut ora oralokalisering fattas endast i sådana fall, närbevisligen fördelarna väger över probleraen och nackdelarna. ÅtskiUiga reraissinstanseruppehåller sig allmänt vid frågan om decentralisering genora ett delegerandeav beslutanderätten inora den statliga verksaraheten. Sålunda anser statensplanverk, flertalet länsstyrelser, statens personalnämnd, ERU, . , , , och att dettaär en raetod som verkningsfullt kan användas för bl. a. regionalpolitiskasyften. Statskontoret delar delegationens uppfattning att raan i saraband medorganisationsundersökningar och förvaltningsrevisioneUa utredningar börgranska förutsättningama att delegera arbetsuppgifter från centralförvaltningeneller att etablera filialer utanför stockholrasorarådet. Utredningsunderlag avdelvis nytt slag krävs dock. Delegationens förslagatt ytterligare tillväxt av centrala rayndigheter såvitt raöjligt skallförläggas utanför röner instämraande från statenspersonalnämnd, flertalet länsstyrelser, ERU, . , , TCO och SR. Någrareraissinstanser uppehåller sig särskilt vid den senastebefolkningsutvecklingen i och vilken betydelse denna skall tillåtasspela vid överväganden om ytterligare utlokalisering. Länsstyrelseni ansluter sig tiU målsättningen att dämpa tillväxten av dencentrala förvaltningen i stockholmsonu-ådet. imderstryker dockatt de åtgärder som vidtas inte får innebära att de ekonomiska och sociala villkorenför länets invånare Prop.1973: 55 53 försämras.Länsstyrelsen hävdar att förutsättningama för utlokalisering av statligverksamhet i ett väsentligt avseende ändrats. Trenden raed den starka tUlväxtenav har nämligen bratits. Ökningen i länet uppgick år 1971till endast 9 000 personer. Iyttrande sora i Stockholras län inhämtat från ,framhåller koraraunen att imder senaste tioårsperiodengenomgått en utveckling mot en allt mer obalanserad näringsstraktur.Sysselsättningen inom industrin har således minskat med över en procent per år.Befolkningsminskningen har vidare varit mycket snabbare änvad som-förutsetts. Denna utveckling är enligt många tecken i första handstraktureUt betingad. Ställning bör därför enligt kommimen inte nu tas till utflyttningsetappII. anser att utredningsmaterialet mot bakgrund av den minskade takten ifråga om utvecklingen inomstockholmsregionen mte utgör ett tillräckligt underlag för beslut omomlokalisering. Motbakgrund av den förändring som skett på arbetsmarknaden, ansersig ha anledning att i viss mån modifiera den positivabedömning, som man har haft av värdet av utlokalisering av statligverksamhet från . och har en väsentlig förändring i befolkningsutvecklingeni inträtt. Det är enligt organisationema för dagen intemöjligt att ange orsakerna till denna utveckling. Att den skulle varakonjunkturellt betingad kan ifrågasättas. Skulle en prognos, som beaktarorsakerna tUl befolkningsutvecklingen, visa att expansionstakten koraraer attbli väsentligt lägre än vad man hittiUs räknat med, försvagas deregionalpolitiska skälen för utflyttning av statlig verksamhet. Även Sveahovrätt anför liknande synpunkter. Länsstyrelsernai och län menar dock att de farhågor, som från vissa hållframförts, om att arbetsmarknadsförhållandena i stockholrasorarådet skulleytterligare försvåras genora utlokalisering enligt delegationens förslagförefaUer överdrivna. En uppgång i konjunkturerna koraraer raed allsannolikhet att förändra den nuvarande situationen. Även iVästmanlands län anser att den nuvarande utvecklingen är tillfällig. anser att tidigare beslut ora utlokalisering ochdelegationens förslag innebär en dämpning av servicesektorn istockholmsregionen, som enligt förbundets mening är fördelaktig med hänsyn tillregionens näringsstruktur. LO,som inte finner anledning att nu frångå sin tidigare redovisade positivainställning, påpekar att andelen induslrisysselsatta inom stockholmsregionenhar minskat kraftigt . Enligt LO:s mening är ensådan obalans i den yrkesmässiga samman- 1973: 55 54 sättningeninte önskvärd av såväl ekonomiska som kulturella synpunkter. Länsstyrelsemai de län som föreslås som mottagare av decentraliserad statlig verksamhet ochlänsstyrelsema i de län som i övrigt särskilt granskats av delegationen harsynpunkter på delegationens bedömningar och förslag. Länsstyrelsemai två av norrlandslänen är kritiska mot delegationens förslag. Mot bakgrund avriksdagens uttalande att särskUt de fyra nordligaste länens situation skulleuppmärksammas i delegationens fortsatta arbete, anser i Jämtlandslän m. fl. att förslaget är helt otillfredsställande. Östersundsregionen ansesha goda förutsättningar att fungera som lokaliseringsort för ytterligarestatlig förvalt-ningsverksarahet. anser vidare att svårighetemaatt bereda medföljande faraUjemedleraraar arbete inte är större i änpå flertalet av de föreslagna lokaliseringsorterna. Bostadsförsörjningenplaneras vidare raed utgångspunkt i en betydande befolkningstillväxt. Länetsägs vara beroende av fortsatta regionalpolitiska insatser.