prop · FW0363 · 1973-12-31 00:00:00 — Hos komraer överföringen att medföra en visskostnadsökning. CSNframhåller att en konsekvens av överförandet blir alt CSN:sinformationsmaterial måste omarbetas. En blankettöversyn bör göras tiUsamraansmed statskontoret. Dessutom bör raöjligheten att rainska antalet blanketterundersökas. Medel för inforraation i samband raed överföringen bör enligt CSNbegäras i särskild ordning. Principförslaget att överföra äldre elever igyranasial utbildning lill studieraedelssysteraet har lämnats ulan erinran avreraissinstanserna, CSN har föreslagit vissa villkor för rätt tillstudiemedel, RRV anser att projektgruppens krav på skärpning av kravet påstudielakt för grundskolestuderande bör genoraföras. I fråga ora tidslängd för bevUjning av studieraedelanser SFS, SSEF och VRO att tvåterminsbevUjning bör ske för samtligastudiemedelstagare, skolkuratorers förening anser att ett visstnärvarokrav även bör kunna gälla de elever i ungdomsskolan sora nu koraraer attorafattas av studiemedelssystemet. VRO stöder CSN:s förslag ora närvarophkt på2/3 av kursen. När det gäller kravet på viss studietakt framhåUer SFS och VROatt poängen under den första terminen bör sättas lägre än 85 poäng i koramunalvuxenutbildning. SÖ anser alt kravet på studielakt och studieresultat förgymnasieskolestuderande i vuxenutbUdning bör oraprövas i sararåd raed SÖ ochalt CSN bemyndigas att fastställa kraven. Enligt SÖ bör även en raotiveradframställning ora förlängd studietid i enskilda fall få bifallas av CSN. SÖanser att faktorn 0,35 bör behållas för elever i teknisk aftonskola. Vidaredelar SÖ CSN:s grundsyn när det gäller oragång av studier raen frarahåller attdet i fråga ora folkhögskolan är skolans lärarråd sora kan bedöraa vad sora äratt anse sora oragång. SFEF frarahåller i fråga ora studier vid folkhögskolaalt en kontroll av studieaktiviteten inte kan ske eftersora en kursplan förfolkhögskolan inte har sararaa utformning och betydelse som i ungdomsskolan.SFEF anser att frågan ora krav på studieaktivitet vid folkhögskola bör utredasav SÖ i sararåd raed SFEF och . Särskilda krav på studieaktivitet bör enligt UKÄoch VRO fastställas av CSN I tiUärapningsföreskrifler och inte i författning.SÖ delar CSN:s uppfattning att den sökandes studieaktivilet bör prövas vidbevUjning av fortsalla studieraedel, CSN:sförslag ora studieraedel för dellidssludier i gyranasial utbild- ningavstyrks av RRV men tillstyrks av VRO. UKÄ och SFS anser att man inte skallbehöva uppge särskilda skäl för dellidsstudiemedel, UKÄ framhåller att deerfarenheter man hittiUs har beträffande deltidsstudier stärker verket i nämndauppfattning, UKÄ och VRO stöder CSN:s förslag när det gällerstudielämplighetsprövningen för heltidsstudier. Detta innebär att sådanprövning inte bör göras vid övergång från gyranasial till eftergyranasialutbildning raen däreraot från eftergyranasial tiU gyranasial utbildning, UKÄtillstyrker vidare CSN:s förslag att äldre elever i gyranasieskolan börerhålla fortsatta studieraedel ulan någon särskild prövning, UKÄ och SFS tUlstyrker CSN:s förslag när det gällerdet antal terminer studiemedel kan utgå, bl. a. med hänsyn till att gällandel6-terminersregel endast är tänkt för eftergymnasiala studier ochforskarutbildning. När del gäller åldersgränsen framhåller UKÄ sintveksarahet Och menar att frågan ora åldersgräns bör lösas i saraband medfrågan om UtbUdningsbidrag. SÖ viU instämma i CSN:s positiva inställning närdet gäller att tUlämpa en liberal praxis beträffande dispens från 45-årsgränsen.SFS anser åldersgränsen för låg raen framhåller alt CSN tillämpat engenerös praxis. VRO anser att raan inte kan acceptera alt studerande över 45 årinte bereds tillfälle liU studiesocialt slöd. skolkuratorers föreningunderstryker i saraband raed den generösa lill-lämpningen av 45-årsgränsenvikten av raålinriktade studier. När det gäUer frågan oraläsår-kurstid-studieraedels-belopp avstyrker RRV CSN:s förslag alt för denläsårsbundna gyranasiala ubildningen studiemedel skall utgå under tio månaderper läsår eftersora studietiden i de flesta skolforraer är nio raånader. RRVavstyrker vidare liksom studieinedelsutredningen att studiemedel skall utgåmed av basbeloppet per termin för elever i gymnasieskolan. Enligt RRV ochstudiemedelsulredningen bör hänsyn tas till de förmåner i förra av friaskolraåltider och fria läroraedel sora huvuddelen av eleverna åtnjuter. ÄvenSveriges skolkuratorers förening avstyrker CSN:s förslag på denna punkt raenfrarahåller att det är oriraligt att bidragsdelen sänks. Flertalet reraissinstanser tillstyrker förslaget om70 % av basbeloppet nämligen UKÄ, SÖ, SFS, VRO och SSEF. UKÄ frarahåller idenna fråga att raånga skäl talar för att raan behåller en geraensaraprocentsats av basbeloppet för både gyranasial och eftergyranasial nivå, UKÄvill också ifrågasätta om ell studiemedelssystem sora föratsätter alt koraraunernaåtar sig utgifter för fria läroraedel står i överenssläraraelse raed deallraänna riktlinjer som utfärdats ora alt beslut inte får fattas som innebären övervältring av kostnader på kommunerna. Dessutom skuUe enligt UKÄ adrainistrativasvårigheter tillkoraraa. Närdel gäUer vissa frågor i samband med den eko- noraiska prövningen är remissopinionen enig ora att raanpå sikt bör slopa hänsynstagandet till makes inkorast, Studieinedelsutredningenoch UKÄ frarahåller att hänsynstagandet till raakes inkomst bör göras minst sågenerös som studiemedelsutredningen föreslog i betänkandet (SOU 1971: 87)Reforraer inom studieraedelssysteraet. Frågan ora utbildningsbidrag-studiestöd tas upp av UKÄ ochSFS, UKÄ understryker nödvändigheten av alt besläraraelserna ändras så attäldre elever även efler överföringen får rätt liU utbildningsbidrag. Vidarefinner UKÄ och även SFS skäl tala för att utbildningsbidrag skall kunna utgåför studerande som uppfyller bestämmelser oberoendeav om de studerar i gyranasiala eller eftergymnasiala skolformer. När del gäller uppskov raed araortering och ränta påstudielån enligt studiehjälpsregleraentet föreslår studiemedelsutredningen attde sora haft studielån och i fortsättningen uppbär återbetalningspliktigastudieraedel får sitt studielån konverterat till återbetalningspliktigastudieraedel. Härigenora skulle adrainistrationen förenklas och dessa studerandeskulle slippa att begära uppskov med araorteringar av lånet. SFSkräver att elev sora uppbär studiemedel och som haft studielån regelmässigtskall få sin första amortering på studielånet framflyttad till Iredje åretefter det år då studieraedel senast uppbars. SFS frarahåller att CSN:s förslagpå denna punkt inte tar hänsyn till dera sora genomgår eftergyranasialutbildning. Även UKÄ finner det väsentligt att de vuxenstuderande ges enraöjlighet alt uppskjuta amortering på äldre studielån om de fortsätterstudierna med studiemedel. skolkuratorers föreningdelar CSN;s mening att den särskilda avskrivningen på studielån bör bibehållas. Ett fåtal remissinstanser tar upp frågan ora organisationoch adrainistration, RRV frarahåUer att verket inle haft raöjlighet allnärraare granska beräkningarna och vill därför bara erinra om att antaletansökningar sora rör återbetalningspliktiga studiemedel inte bör öka järaförtraed tidigare ansökningar ora studielån. Däremot koraraer CSN:s arbete medutbetalning av studiebidrag, som en följd av överföringen, alt öka. UKÄifrågasätter om man inte på bör överväga all överflytta behandlingav ärenden rörande gymnasial utbildning tUl de lokala studieraedelsnärandemaeller till ell annat lokalt organ. De studerande har enligt UKÄerfarenhelsraässigt stora behov av att kunna ställa frågor vid telefonsamtaloch personliga besök när det gäller sludieraedelsansökningar. Även framför liknande synpunkter. 6 Övriga förslag på studiestödets område 6.1 Centrala studiehjälpsnämndens förslag påstudiehjälpens område I sin anslagsfraraställning /74 påpekar CSN att studiehjälpen inte på något sätt ärvärdesäkrad, vilket däreraot gäller för studieraedlen för eftergyranasialastudier. Höjning av de olika stödfor-raernas belopp inora studiehjälpssysteraetraåste ske genora särskUda beslut av statsraakterna, vilket också har skett vidflera tillfällen sedan 1964 års studiesociala reforra. Genora raotioner iriksdagen har upprepade krav ställts på att studiehjälpen skulleindexregleras. Detta har avvisats främst raed raotiveringen att studiehjälpenär att se sora ett led i den familjesociala politiken och förändringen istudiehjälpen därför i första hand bör ske med hänsynstagande till vad somsker inom familjepoliliken. I saraband raed de förbättringar för bostadstilläggen,sora beslöts av riksdag förstärktes det inkorastprövade tillägget,vilket nuraera utgår fr. o. ra. kvartalet efter det under vilket eleven fyllt17 år. Inkomstgränserna för inkorastprövat tillägg justerades uppåt raed bibehållandeav i princip oförändrade högsta och lägsta raånadsbelopp. Det s. k.syskontilläggel på . för dera sora har syskon under har tagits bort.Det behovsprövade tillägget, sora utgår då synnerligen stort behov av ekonomiskhjälp föreligger, höjdes vid samma tillfälle raed . ,per raånad. Trots de förbättringar sora skett för studiehjälpenkonstaterar att en rainskning av realvärdet uppstått. Detta gäller särskiltför det inkomstprövade tUlägget, CSN framhåller att utöver att realvärdetminskat har utflödet i faktiskt antal kronor också minskat från budgetåret1970/71 1971/72 raed ca 3,5 milj, kr. Antalet elever raed inkorastprövattillägg sjönk saratidigt med 6 850 från 53 379 till 46 529. De fr. o. ra,innevarande budgetår införda nya besläraraelserna för inkorastprövat tflläggkoraraer enligt CSN inte i påtaglig grad att ändra detta, EnHgt CSN bordestudiehjälpen i högre grad än vad som är fallet användas istandardutjäranande syfte till förraån för bamfarailjer raed låga inkoraster,CSN frarahåller att finansieringen raed lån kan få ett för slort inslag.Riktpunkten raåste vara att låneinslaget när det gäller gymnasiala studierskall vara litet, CSN konstaterar alt de tre- och fyraåriga linjerna inomgyranasieskolan fortfarande rekryterar sina elever från företrädesvisvälsituerade hera, raedan låginkomstlagarnas barn frärast går till denyrkesinriktade utbildningen efter . Mot bakgrund av detta finner CSNalt starka skäl finns för att studiehjälpen ytterligare bör förstärkas. Inackorderingstillägget höjdes genora beslut av riksdagfrån , till , i raånaden, CSN konstaterar nu attrealvärdet järafört raed prisnivå rainskat raed . För attåterställa realvärdet krävs nu att beloppet ökar med , tiU , 1968års studiemedelsulredning har järafört hyresnivån i studentbostäder åren 1969och 1971. Man fann då att hyresnivån i enkelrura stigit med ca 11 å mellandessa år. har hyresnivån höjts ytterligare. Av erfarenhet vetman att hyresnivån i studentbosladsbeståndet är prisledare för hyresrum åtstuderande på den »privata» marknaden. Man har också anledning att räkna medatt den övervägande delen av de studerande sora av geografiska skäl är i behovav inackordering har raerkostnader sora inte täcks avinackorderingstillägget. Det finns risk för att raånga elever måste avstå frånfortsatta studier efler genomgång av , , n, är det högstaresetillägget större än inackorderingstillägget, vilket kan stimulera tilldagliga resor även då eleverna av geografiska skäl i stället borde inackorderasig på skolorten, CSN föreslår att inackorderingstillägget höjs från ,till . fr. o. ra. Inkorastprövattillägg ulgår raed högst 75 och lägst . CSN framhåller att dettotala ekonomiska stödet till barnfamUjer förbättrats i flera avseenden undersenare tid. Den genomförda skattereforraen fr. o. ra. den 1 januari 1971raedförde ett rainskat uttag av stathg inkorastskatt i lägre inkomstiägen. Vidsararaa tidpunkt höjdes det allraänna barnbidraget, det förlängda barnbidragetoch studiebidraget från , till , . Förstärkningen avbostadstiUäggen från har frärast korarait flerbarnsfarailjeroch farailjer med höga hyreskostnader till del. Emellertid har under samraatid skett koraraunalskattehöjningar särat kraftiga prisstegringar. För detinkorastprövade tiUägget gäller att CSN anser sina önskeraål när det gällerhöjda inkorastgränser tUlgodosedda. Förbättringarna koraraer dock frärast atttillfaUa flerbarnsfaraUjer i raellaninkomstlägen. För elever raed föräldrar ilåga inkorastlägen, sora redan haft högsta inkorastprövat tillägg, har ingenförbättring av tilllägget skett, Dessutora kunde tidigare utgå , imånaden som extra tillägg för syskon, CSN föreslår att det inkomstprövadetilläggsbeloppet bör förslärkas. Tillägget föreslås utgå med högst , ochlägst , . Behovsprövat tillägg kan numera utgå ora elevensoch föräldrarnas saramanlagda taxerade inkomst vid senaste taxering till statliginkomstskatt inte överstiger . och då synnerligen stort behov avytterligare studiehjälp föreligger. De ändrade reglerna innebär attbehovsprövat tUlägg kommer att utgå för betydligt fler elever än 1971/72,Detta har stor betydelse då antalet utgående behovsprövade tillägg minskatavsevärt. Behovsprövat tiUägg utgår oftast till elever vars föräldrar ärsjukpensionärer, arbetslösa eller ensarastående raed raycket låga inkoraster, Idessa fall är storleken av studiestödet avstor betydelse för ora barnen skall fortsätta studera efter fullgjord skolplikteUer inte, CSN anser det angeläget att det behovsprövade tillläggetytterligare förstärks och föreslår att beloppet per raånad höjs tUl , 6.2Vissa andra förslag på studiestödets område SFS har i en skrivelse den 29 noveraber 1971frarahållit att den av studieraedelsulredningen föreslagna höjningen avstudiemedlen är en förbättring men otillräcklig, SFS pekar också på attbidragsdelen vid studiemedelssystemets införande var och på attbidragsdelen minskas lill om den av utredningen föreslagna höjningen läggspå den återbetalningspliktiga delen, Eftersora studentbostadssubventioneringenavskaffats bör enligt SFS hela höjningen läggas på den återbetalnings-friadelen, I en skrivelse anhåller SFS attStudiemedlen ökas från 70 tlU av basbeloppet sora föreslagits av 1968 årsstudie-raedelsutredning, att ökningen läggs på bidragsdelen samt att åtgärdervidtas så att hyrorna i studentbostäderna inte behöver ökas i snabbare takt äni övriga bosläder, I en skrivelse kräver SFS att 1968års studiemedelsutredning erhåller tilläggsdirektiv för att behandlatotalbeloppet från slandardsynpunkt, att kartiägga den nuvarandeskuldsättningen för personer med längre utbUdning samt all utredastudieraedelssysteraets återbetalningsregler där särskUd uppraärksarahet börägnas avgiftsgränsens storlek. För att de studerande skaU kunna klara de stigandehyrorna föranledda av den allmänna prisutvecklingen anhåller SFS i skrivelseden bl, a, att studiemedlen höjs enligt studiemedelsutredningsförslag och alt SFS:s förslag till bostadsbidrag genoraförs, Dessutorafrarahåller SFS att raed anledning av de förslag sora U 68 kan förväntasfraralägga speciell uppraärksamhet bör ägnas åt konsekvenserna förstudentbostadsstiftelserna vid ytterligare decentralisering av den högreutbUdningen. Filosofiska fakulteternas studentförening iGöteborg har i en särskild skrivelse anhåUit all gränsenför återbetalning av studielånen höjs så att det innebär studielön för deakademiker som har en inkomsl nära raedianinkorasten, att studieraedlen höjstill av basbeloppet enUgt studiemedelsutredningens förslag, altstudenterna får fri kurslitteratur, att åtgärder raot de höga priserna vidtasoch att staten inte beskaltar raålen särat att statsraakterna offensivtengagerar sig för att sänka hyrorna. 7 förslag angående sjukförsäkring förstuderande Kungl, Maj:t uppdrog den 30 juni1967 åt RRV att i sararåd raed CSN, och dåvaranderaedicinalstyrelsen, nuraera , utreda de frågor sora ärförbundna raed en utvidgning av sjukförsäkringsskyddet för studerande. överläranade RRV proraeraorian»Sjukförsäkring för studerande» samt samrådsrayndigheternas yttranden. Avyttrandena framgår att olika uppfattningar föreligger om hur frågan om sjukförsäkringför studerande skall lösas. Enligt RRV:s förslag bör försäkringen bliobligatorisk för samtliga studerande som uppbär studiemedel. Studerande sorainte har studieraedel bör ha raöjlighel att frivilligt ansluta sig lillförsäkringen ora han studerar vid läroanstalt sora orafattas avstudieraedelsförordningen. Två sjukpenningklasser föreslås, , per dag fördera raed fulla hcitidsstudiemedel och , per dag för dera sora inte harfulla heltidsstudiemedel. Karenstiden föreslås bli och preraien förförsäkringen , resp, , per termin, I lik-hel med vad som gällerför den frivilliga sluderandeförsäkringen förutsätts all statsbidrag skallutgå raed , När del gäller utbetalningen av sjukpenningen redovisas tvåalternativ. Enligt ett alternativ betalas sjukpenningen direkt till denstuderande, vilket förulsälier en motsvarande reduktion av studiemedlenefterföljande termin. Det andra alternativet innebär att sjukpenningen intebetalas lill den studerande utan används för att betala av motsvarande belopppå de återbetalningspliktiga studieraedlen. och frarahåller isina yttranden över förslaget att raan inle bör ta ställning tUl frågan innansjukpenningsutredningen slutfört sitt arbete och att en möjlighet är attförbättra och bygga ut reglerna i den nuvarande frivilligasjukpenningförsäkringen. Även CSN har vissa avvikande åsikter från förslagetmen stöder dock grundprincipen. Remissinstanserna har tillstyrkt att frågan omsjukförsäkring för studerande blir löst, SÖ framhåller bl, a, attRRV:s lösning verkar godtagbar men att den bör överarbetas raed hänsyn till desynpunkter som framkorarait i sararådsrayndigheternas yttranden, UKÄ, , SFSoch teknologorganisationen anser alt den högre sjukpenningen bör knytastill den faktiska rätien till studieraedel, UKÄ, , , SFS och Reftecframhåller att justeringar bör kunna göras av sjukpenningsbeloppets storlektill följd av förändringar av basbeloppet. UKÄ, TCO, , SFS och Uppsalastudentkår förordar även att utgående sjukpenning används för att reduceraåterbetalningspUktiga studiemedel. UKÄ, och förordar liksorasamrådsrayndighelen CSN en för de studerande kostnadsfri försäkring. finns vid sidan av detförlängda barnbidraget till vissa elever i två olika systera förstudiesocialt stöd. Till studerande i gyranasieskolan, folkhögskolan,koraraunal och stathg vuxenutbildning ra, fl, läroanstalter ochutbildningslinjer utgår studiehjälp. Denna består för studerande sora fyller högst19 år under det kalenderår då läsåret eller kursen börjar (yngre studerande) avstudiebidrag ora , i raånaden, vartill olika tiUägg kan utgå i form avresetiUägg ora , i ra.ånaden, inackorderingstillägg ora , imånaden, inkomstprövat tillägg , och behovsprövat tillägg omhögst , i raånaden, I vissa fall kan dessutom studielån utgå till yngreelever. För äldre studerande inom studiehjälpssystemet utgår förhöjtstudiebidrag om , och studielån om högst , per läsår. De som studerar vid huvudsakligeneftergymnasiala utbildningsvägar erhåller studieraedel, sora består avstudiebidrag och återbetalningspliktiga studieraedel. Studiemedlen ärindexreglerade och utgår raed av basbeloppet inora den allraännaförsäkringen (med gällande basbelopp om , är numaximibeloppet ,). Den studerande som har vårdnaden om barn kandessutom erhålla barntUlägg av basbeloppet. Av studiemedlen utgör 1 750kr, studiebidrag. Studiemedel utgår med hänsyn till den studerandesstudiemeriter och den studerandes och makes ekonomi. För dera som studerar påminst halvtid kan deltidsstudiemedel utgå med halva det belopp sora utgår lillheltidsstuderande. En förutsättning för deltidsstudiemedel är att godtagbaraskäl finns till att studierna bedrivs på deltid, I skrivelse föreslog centralastudiehjälpsnämnden (CSN) bl, a, att äldre studerande inom gymnasieskolan,folkhögskolan, komraunal och statlig vuxenutbildning m. fl, skolforraer skulleföras över tUl studieraedelssysteraet särat att studiekrediten för yngre eleverskulle omvandlas till återbetalningspliktiga studiemedel. Till dessa förslagtog jag principiellt ställning i prop, 1972: 27, Jag framhöll därvid bl, a, attde båda utredningar som förberedde studiesociala reform studiehjälpsutredningen och studiesociala utredningen uttalade att det frånraånga synpunkter var önskvärt att skapa ett enhetligt studiesocialt systera,omfattande samtliga elever vid de frivilliga skolformerna på olika nivåer. Vid1964 års studiesociala reforra utformades avgränsningen raeUan studiehjälps-och studieraedelssysteraet så att den i huvudsak följde gränsdragningen raellanolika skolformer. Studiehjälp erhålls förutora av elever i gymnasieskolan även av studerande i bl, a. komraunal och statlig vuxenutbildning saml folkhögskola.Under de senaste åren har gruppen vuxenstuderande vuxit kraftigt i antal. I avvaktan på ett förslag från denutredning sora prövar frågan om studiefinansieringen inora vuxenutbildningen,korarailtén för studiestöd åt vuxna (SVUX), förordade jag att raan borde sökaåstadkomraa större likforraighet i studiesocialt avseende för vuxna oavsett påvilket stadium studierna bedrivs. Detta föreslogs ske genom att äldrestuderande vid studievägar sora nu tillhör studiehjälpssystemet fördes övertill studieraedelssysteraet. Jag förordade vidare att yngre elever vid dessastudievägar skulle få rätt till återbetalningspliktiga studieraedel enhgt degrunder sora förordats för studielån till dessa studerande. Härigenora skulledet vara raöjligt att skapa ett enda systera för studiekredit. hadeinte någon erinran raot detta förslag (SfU 1972: 20, rskr 1972: 148). CSN har lagt frara de förslagsora krävs för ett genomförande av förra årets principbeslut. Vid ett bifalltill vad jag föreslår i det följande förverkligas principen om den enhetligasynen på det studiesociala stödet. Det är särskilt glädjande att det härigenomblir möjligt att kraftigt förslärka studiestödet till bl. a. äldre elever ifolkhögskola och koraraunal vuxenutbildning. De yngre studerande sora behöverstudiekredit i bl, a, gyranasieskolan får genora detta beslut del av desociala trygghetsförraåner sora är förenade raed studieraedelssysteraet, Studieraedelsulredningen har ibetänkandet (SOU 1971: 87) Reforraer inora studieraedelssysteraet lagt framförslag om höjning av studieraed-lens raaxiraibelopp, ändrade regler förprövning av studieraedlens storlek raot raakes inkorast särat nya grunder förbarntillägget. Vidare har CSN i sin anslagsfraraställning för budgetåret1973/74 lagt frara förslag ora bl, a. höjda inackorderingstillägg,inkorastprövade tillägg och behovsprövade tUlägg samt införande av ettsärskilt bidrag till hemresor för elever med inackorderingstillägg. Vid den saralade avvägningen avutgifterna på det studiesociala orarådet har jag korarait till slutsatsen bl,a, raot bakgrund av de betydande förbättringar av familjepolitiken som redanskett och sora nu förestår att insatserna nu bör koncentreras på tre områden.För det första bör således i enlighet med CSN:s förslag ett överförande av äldreelever till studieraedelssysteraet genoraföras och ett enhetligtstu-diekreditsystera skapas. För det andra bör en betydande uppmjukning ireglerna om hänsynslagande lill raakes inkorast vid studieraedelspröv-ningenske och för det tredje bör de inackorderade eleverna inorastudiehjälpssysteraet få en väsentlig förbättring av sitt studiestöd. Jagkoraraer vidare alt föreslå att en särskild sjukförsäkring införs för dera sorahar studieraedel. För ettoläsår utgör studieraedlensraaxiraibelopp för heltidsstuderande av basbeloppet, dvs. för i februariår 1973 gällande basbelopp sararaanlagt . Studiemedlen reducerasenligt gällande regler för termin dels med hänsyn lill egen inkomst med två tredjedelar av den del av inkomsten som överstiger avbasbeloppet per terrain, dels raed hänsyn till egen eller raakes förraögenhetraed en feratedel av den del av förraögenheten som överstiger sex basbelopp,dels raed hänsyn till raakes inkomst raed en tredjedel av den del av makesinkorast sora överstiger av basbeloppet per terrain.