prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — I fråga om närvaronberäknar UKÄ att antalet studerande inom UKÄ:s område kommer att uppgå till ca105 000. Detta innebär en minskning med ca 7 400 från /71, då dethittiUs högsta antalet närvarande studerande noterades. De fria fakulteternaberäknas minska från knappt 86 700 närvarande studerande /71 tillca 78 500 nästa budgetår. UKÄ konstaterar (s. 14) att denmatematisk-naturvetenskapliga och dentekniska utbUdningens relativa andel av den eftergymnasiala utbUdningenminskat , från vid periodens början till drygt 30 %vid dess slut. I absoluta tal har sektom dock ökat från 16 000 till ca 39 000närvarande studerande. /70 har dock tiUströmningen tillmatematisk-naturvetenskaplig fakultet minskat även i absoluta tal. I dennaförändring dominerar matematikämnet, somfrån tiU minskat med . UKÄframhåller att i ett läge när samhället kräver aUt större insatser pålivsvetenskapernas område, på naturresursområdet och på det tek- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 308 niskaområdet den fortsatta minskningen av andelen studerande inom naturvetenskapligoch teknisk utbildning framstår som oroande. UKÄ arbetar med och planerar enrad åtgärder för att motverka denna utveckling. Det gäller bl. a. utbyggnad avde naturvetenskapliga ämnesområdena vid universitetsfiUalerna och inom dendecentraliserade utbildningen, tillkomst av nya tekniska studiekurser vidmatematisk-naturvetenskapUg fakultet samt översyn av ämnesinnehåll och förkunskapskravför enskilda studiekurser i exempelvis matematik, fysik, kemi och biologi. I fråga om den grundläggande utbildningenbetonar UKÄ (s. 15 och 2843) betydelsen av bl. a. en fortsatt förstärkning avresurserna för studie- och yrkesvägledning, en utbyggnad avuniversitetsfilialerna samt en ökad differentiering av utbildningen. UKÄframhåller (s. 28) att ökningen av antalet examinerade från universiteten stäUer vidgade krav på studie- ochyrkesvägledningen i den eftergymnasiala utbildningen. De studerande frågari växande utsträckning efter information om studiernas betydelse försysselsättningsmöjligheterna på arbetsmarknaden. Härigenom har den tidigareskarpa gränsen mellan studievägledning och yrkesvägledning alltmer suddats ut.Enligt UKÄ:s mening bör studievägledarna överta en större del av de uppgiftersom förr ansetts höra till yrkesvägledningen. Denindividuella och särskilt den uppsökande studievägledningen utgör enligt UKÄdet centrala inslaget i studievägledningsarbetet. Enligt UKÄ:s bedömning är emellertidbåde antalet studievägledartjänster och resurserna för biträdeshjälp åt berördabefattningshavare otillräckliga för att ge denna verksamhet önskvärdeffektivitet. a. till beslut (UbU 1972: 30, rskr 218) föreslårUKÄ för nästa budgetår en förstärkning av stu-dievägledningsresursema med ca3,2 milj. kr., vilket skulle innebära att den presenteradeutbyggnadsplanen kan förverkligas helt i vad avser år ett och till störstadelen i vad avser år två. UKÄframhåller (s. 15, 42) att det är synnerligen angeläget att bygga utuniversitetsfilialerna och den filosofiska fakulteten i , så att därkan erbjudas en mer fullständig uppsättning av studiekurser än för närvarande.Det är också angeläget att anordna för de studerande attraktiva, spärradestudiekurser på filialorterna för att därigenom kunna skapa en bättre balans änför närvarande av högre utbildad arbetskraft med olika utbildningsbakgrund. Detnuvarande kursutbudet vid universitetsfilialerna har enhgt UKÄ en stor överviktför de humanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktade ämnesområdena. Dettautbildningsprogram stimulerar i huvudsak tUl-strömning till de nämndaämnesområdena och motverkar statsmakternas allmänna strävan att nå en bättre balansi rekryteringen till olika eftergymnasiala utbildningslinjer. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 309 bördärför koncentreras till studiekurser inomnaturvetenskapliga änmesområden, framhåUer UKÄ. För /74 innebär UKÄ:sförslag tiU utbyggnad av universitetsfilialerna följande. UKÄ har i särskild skrivelse föreslagitatt studiekurser om 20 poäng i geografi skaU få anordnas vid högskolan iLinköping. I fråga om de filosofiska fakulteternalämnar UKÄ inledningsvis (s. 3033) en redogörelse för pågående arbete medöversyn av utbildningen. De av UKÄ tillsattaarbetsgrupperna för översyn av studieplanerna för de moderna språken beräknaslägga fram sina förslag i sådan tid att nya studieplaner kan träda i /74. Inom ämnesområdet matematik arbetar två arbetsgrupper, en föröversyn av studieplanerna och en för samråd med () rörandematematikundervisningen i gymnasieskolan, förkunskapskrav m. m. En utgångspunkt för studieplansarbetet imatematik är enUgt UKÄ de f. n. klart otUlfredsställande studieresultaten. Pågrundval av arbetsgruppens förslag avser UKÄ att genomföra enförsöksverksamhet med ändrade undervisningsformer i matematik. En viss höjningav kostnadsramen för ämnesområdet matematik är en ofrånkomlig komponent i enförbättring av utbUdningen, framhåller UKÄ. Den andra arbetsgruppen för matematik harunder huvudsakligen prövat frågan i vilken utsträckning denuvarande målen för matematikundervisningenpå gymnasieskolans 3- och 4-åriga naturvetenskapliga och tekniskalinjer stämmer överens med kraven på förkunskaper för universitetsstudier imatematik och/eller i tekniska och naturvetenskapliga ämnen. Näst efter matematik har enligt UKÄbiologiämnet drabbats av den kraftigaste nedgången i studerandeantalet. UKÄavser att genom en särskild arbetsgrupp för översyn av biologiutbildningenutarbeta förslag till åtgärder bl. a. för att stimulera efterfrågan på sådanutbildning. UKÄ erinrar om att förkunskapskravet i kemi i kombination med detlåga antalet utbUdningsplatser inom detta ämnesområde bedömts vara en starktbidragande orsak till nedgången i tillströmningen tiU biologi. Bristen på20-poängsplatser har medfört att flertalet av dem som vill läsa biologi måsteta 40 poäng i kemi. UKÄ lägger därför stor vikt vid den pågående utbyggnaden avutbildningskapaciteten för 20 poäng i kemi. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 310 För syftet att öka dematematisk-naturvetenskapUga studiernas attraktionskraft är det, framhållerUKÄ, betydelsefullt att utbudet av studiekurser ökas bl. a. med studiekurserinom tekniska ämnesområden. Innevarande budgetår anordnas studiekurser inomämnesområdena elektroteknik, datateknik, kemiteknik och teknisk biologi.Antalet studieplatser inom dessa ämnesområden uppgår till sammanlagt 216. UKÄförutsätter att en avsevärd kapacitetsökning för kurser av detta slag kommertill stånd under /74. Antalet yrkesinriktade studiekurser ochantalet utbildningsplatser vid dessa har ökat för varje termin sedan deinfördes /70. Universitetenhar successivt infogat dessa nya utbildningar i de filosofiska fakulteternaoch är positiva till en fortsatt utökning av yrkesinriktade studiealternativ.Antalet utbildningsplatser beräknas nästa budgetår uppgå till ca 5 500. Även ifortsättningen bör, framhåUer UKÄ, såväl antalet utbildningsplatser somantalet kurser öka kraftigt. Kortare yrkesinriktade utbUdningar avtypen kombinationsutbildning är, enligt UKÄ:s mening, ett annat lämpligtalternativ till mer traditionell universitetsutbildning. Utbildningar av dennatyp måste, framhåller UKÄ, få en väsentligt större kapacitet i framtidenvarvid en större geografisk spridning än bör eftersträvas. UKÄföreslår att antalet utbildningsplatser ökas i den omfattning som bestämsfrämst av i vilken utsträckning gymnasieskolan kan ställa resurser tillförfogande för ändamålet. Det bör, föreslår UKÄ, ankomma på UKÄ och SÖ i samrådatt före varje läsår slutligt bestämma antalet utbildningsplatser,medan beslut om lokalisering till nya orter liksom införande av nyakombinationstyper tiUs vidare bör fattas av Kungl. Konsistorierna har fr. o. m. innevarandeläsår möjlighet att inrätta arvodestjänster som speciallärare bl. a. förgrundläggande utbildning inom vissa ämnesområden. UKÄ föreslår, att möjlighetenatt inrätta sådana tjänster utsträcks till att gälla utbildning inom samtligaämnesområden vid filosofisk fakultet. /71 bestrids särskUdautbildningskostnader för handikappade studerande från fakulteternasavlöningsanslag. UKÄ föreslår vissa förändringar i nuvarande bestämmelser medinnebörd bl. a. att vid beräkningen av den ram, inom vilken konsistorierna fårdisponera medel för särskilda utbildningskostnader, beloppet per studerandeför studerande på forskarutbildningsnivå och för studerande på grundexamensnivåmed grava hörselskador höjs från nuvarande . I avsnittet omforskarutbildning och forskning (s. 4449) presenterar UKÄ ett system för beräkning av behovetav medel för lärarkrafter för forskarutbildning. Systemet bygger på typplanersom anger undervisningens, handledningens och examinationens genomsnittligaomfatt- 1973:1 BUaga 10 311 ningför varje årskurs i forskarutbildningen. Typplanerna innehåller schablonmässiganormer för hur många studerande på heltid sysselsatta med avhandlingsarbete,som lämpligen bör handledas av skilda kategorier lärare inom ramen förvederbörandes tjänstgöringsskyldighet. Det kan enligt UKÄ:s mening varaändamålsenUgt att i petitaarbete och vid medelstilldelning tillämpa genereUanormer av den föreslagna typen. Sådana normer gör det lättare att bedömabehovet av ytterUgare resurser. De möjliggör också en bedömning av vilketantal studerande som med en givenambitionsnivå i fråga om undervisnings- och handledningsstandard kanutbildas inom ramen för befintliga resurser. UKÄ framhåller dock att den itypplanema angivna standarden i många faU kan uppnås först efter enkontinuerlig resursökning , vilket medför att man ireaUteten ofta måste tillämpa normer, somavviker från de generella, vid lokal fördelning av medel och vidfördelning av handledning mellan olika tjänsteinnehavare. UKÄansluter sig till synpunkter som förts fram från flera fakulteter beträffandevalet av kriterier vid fördelning av tjänster med handledningsskyldighet inomforskarutbildningen. har fördelningen skett huvudsakligenmed utgångspunkt i forskarutbUdning-ens behov. Detta har varit naturligt medhänsyn till att bristerna på resurser för forskarutbildningen framstått somakuta. UKÄ har emellertid vid avvägningen av förslaget till docent- ochforskarassistenttjänster utgått från att fördelningen av tjänster inteskall bestämmas enbart av tillströmningen tUl forskarutbUdningen. De andrafaktorer som bör beaktas i detta sammanhang är enligt UKÄ bl. a. samhälletsprioriteringar av anslag till forskningsändamål, samhällets behov avforskar-utbildad arbetskraft, behovet av tjänster för forskarkarriären inom enfakultet samt betydelsen av förnyelse inom forskningen. UKÄupprepar sitt förslag från föregående år, att läroanstalterna skall gesmöjlighet att meddela framstående forskare vid forskningsenheter utanför universitetenarvoderade deltidsuppdrag som professor. Dessa forskare skulle därigenomberedas möjlighet att handleda studerande i forskarutbildningen samt atthandha undervisning och förrätta examination inom sitt ämnesområde. Kostnadernaför dessa arvodestjänster skall bestridas inom ramen för anvisade medel tillforskarutbildning. Förstärkningarav driftkostnadsanslagen (s. 50) har getts mycket hög prioritet av UKÄ, somframhåller att många fakulteter/sektioner satt en kraftig upprustning av dessaanslag före varje annat slag av resursförstärkning. Om resursema för dessaändamål får en alltför liten del av den totala omslutningen av universitetensverksamhet, blir effekten ofrånkomligen att övriga insatser i form av t. ex.personella resurser och investeringar i byggnader eller utrustning inteutnyttjas effektivt. Genomkonstruktionen av driftkostnadsanslagen har, påpekar UKÄ, Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 312 eni princip betydande rörlighet i anslagsdispositionen kunnat uppnås ochbeslutanderätten över medlens fördelning på olika delområden decentraUserats.Den eftersträvade elasticiteten i anslagsdispositionen har dock aldrig kunnatuppnås. Främst beror detta på tyngden av personalkostnaderna, vilka inte utankomplikationer kan ändras mera på-tagUgt med kort varsel. Till följd av bl. a.den snabba tillväxten och betydande kostnadsstegringar har anslagen dessutom,trots kraftiga nominella höjningar , bUvit alltför knappa. Ifråga om de filosofiska fakulteterna delar UKÄ uppfattningen att den vikandetiUströmningen av studerande i princip måste avspeglas även vid beräkning avdriftkostnadsanslagen. UKÄ har eniellertid den bestämdauppfattningen att detta inte får ge upphov till strikta proportionalitetsresonemangvid bedömning av resursbehoven. Huvudparten av driftkostnadsanslagendisponeras nämligen för kostnader för en enligt UKÄ:s mening fortfarandeotillräckUg basorganisation, som inom rimUga gränser för fluktuationer istuderandeantalet utgör en fast och ofrånkomUg organisation inom universiteten. Bland ändamål som är särskUt angelägnaatt tillgodose inom ramen för en förstärkning av driftkostnadsanslagen pekarUKÄ på de yrkesinriktade studiekurserna, de tekniska studiekurserna vid filosofiskfakultet och det ökade utbudet av altemativt utformade studiekurser. Dessaändamål kräver aUa ny, mer komplicerad och omfattande undervisningsmateriel.Bland ändamål inom forskarutbildningen och forskningen pekar UKÄ bl. a. på detstigande behovet av kvaUficerad teknisk personal. Slutiigen föreslår UKÄ att sådanamerkostnader för uppdragstillägg för dekaner, prefekter och studierektorer somföljer av centralt träffade avtal fr.o.m. /74 skall få bestridasfrån täckningsanslag. I särskild skrivelse den 9 augusti 1972hemstäUde UKÄ att på till-läggsstat tUl riksstaten för /73skulle anvisas sammanlagt 3,3 milj. kr. under anslagen till driftkostnader vidde medicinska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna. Med hänvisningtill beslut i fråga om anslagen till driftkostnader för budgetåret1972/73 (UbU 1972:4, rskr 1972: 93) lämnade Kungl. Maj:t, genom beslut den 22september 1972, framställningen utan bifall. UKÄ för fram en rad förslag rörandeadministrativ och teknisk rationalisering (s. 5663). UKÄ presenterar (s. 57) huvuddragen i ettnytt system för medelsanvisning tillgrundläggande utbildning vid fUosofisk fakultet. Det föreslagnasystemet är avsett att ersätta det nuvarande universitetsautomatiken vilket vilar på principer som anttogs av riksdag. UKÄ framhåller attde nuvarande formema för medelstilldelning är tekniskt oenhetliga och inteheller anpassade tUl rationeUa rutiner för 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 313 budgeteringoch tilldelning samt planering och disposition av resurser. pågår försöksverksamhet medresurstilldelning, som innebär bl. a. att arbetet med budgetering ochredovisning måste ägnas stor uppmärksamhet. Erfarenheterna från utvecklingen avdet traditionella tUldelningssystemet ochfrån försöksverksamheten med resurs-tUldelning utgör tUlsammans en godutgångspunkt för att man skall kunna nå fram till ett förenklat och merenhetligt system för lärar-kraftstUldelning. UKÄ sammanfattar målen för det nyatilldelningssystemet i fem punkter, nämligen att (1.) förbättra möjligheternatill budgetering, (2.) förenklatiUdelningsrutinerna, (3.) ge de lokala myndighetema möjUgheter tillfriare disposition av beviljade medel, (4.) ge systemet större stabilitet samt(5.) underlätta uppföljning av utbildningsresultatet i förhållande tillinsatta resurser. UKÄ har sedermera i särskUd skrivelselagt fram ett detaljerat förslag tiU nytt system för medelsanvisning tillgrundläggande utbildning vid filosofisk fakultet. UKÄ lägger fram förslag om en radbudgettekniska förändringar, som syftar till rationalisering av verksamheten. UKÄ framhåUer att det måste finnasintresse för att genom ett ökat inslag av tekniska hjälpmedel och även genom utifrånköpta tjänster söka begränsa kostnadsstegringarna utan att göra avkall påeffektiviteten. Sammanförande till mera omfattande anslag med större möjlighettill utbytbarhet och frihet i dispositionen bör därvid vara verksamma medel.Som ett steg på vägen mot ett sammanförande av fakulteternas avlönings- ochdriftkostnadsanslag föreslår UKÄ att konsistoriema inom de ramar som bestäms avpersonalstater och maximerade anslagsposter under lärarlöneanslag skall fåbestrida kostnader för ändamål som eljest belastar driftkostnadsanslag. På samma sätt som skett beträffandedriftkostnadsanslagen finns, enligt UKÄ, skäl att för de vetenskapligabiblioteken föra samman anslagen till avlöningar och tiU bokinköp m. m. tillett reservationsanslag. Vad gäller anslaget tiU förvaltningarna föreslår UKÄ med avsikt att inom givna ramar ge läroanstalterna större frihet imedelsdispositionen att samtliga anslagsposter under detta anslag slåssamman till ett reservationsanslag. Ilikhet med vad som gäUer för driftkostnadsanslagen förutsätts i frågaom de föreslagna nya reservationsanslagen att medel för eventuella merkostnadertiU följd av centralt träffade löneöverenskommelser för berörd personaltiUskjuts från särskilt täckningsanslag. I årets anslagsframställning presenterarUKÄ ett reviderat handlingsprogram för pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete. UKÄ ger detta ändamål hög prioritet då det kan bidra tillatt höja kvaUteten och öka effektiviteten i universitetens verksamhet. UKÄbetonar att den andel av den totala budgetomslutningen på UKÄ-området som Prop.1973:1 BUaga 10 314 avsättstill sådant organisatoriskt och metodiskt förnyelsearbete fortfarande ärblygsam vid jämförelse med vad som gäller inom andra verksamhetsfält. UKÄföreslår att anslaget till pedagogiskt utvecklingsarbete vid universiteten m.m. höjs från 9,3 tiU 18,2 mUj. UKÄ har lagt framförslag om anslagshöjningar för informationsändamål. Med den betoning som UKÄi sitt handlingsprogram gett åtgärder för ökad samverkan på lokal nivå samt fören växande decentralisering av beslutanderätt är det en naturlig konsekvens attockså ge fortsatt prioritet åt anslagsutvecklingen på informationsområdet. Närdet gäller studieinformationen finner UKÄ det särskilt viktigt attläroanstalternas resurser stärks. Det är enhgt UKÄ synnerligen angeläget attläroanstalterna kan öka sin information i fråga om bl. a.kombinationsutbildningar och matematisk-naturvetenskapliga studier. UKÄ pekar vidarepå behovet av ytterligare medel för information till arbetsmarknaden, fördagspressannonsering och för intern information samt för utveckling ochutvärdering av informationsverksamheten. UKÄ:s anslagsframstäUning för budgetåret1973/74 omfattar i vad de avser anslag till universiteten m. m. och tilländamål gemensamma för universitet och högskolor förslag om ökningar avmedelsanvisningen med sammanlagt 142,6 milj. kr. Vidare har förenade studentkårerinkommit med en skrivelse rörande forskarutbUdningen. Isin redovisning av O-alternativet framhåller UKÄ att en analys av hur dettaalternativ skulle kunna genomföras och hur möjligheterna att nå uppstäUda måletc. skulle påverkas, enligt UKÄ:s uppfattning, måste börja med en grundlig genomgångoch omprövning inom läroanstalterna. Med utgångspunkt i ett material frånläroanstalterna skulle UKÄ kunna göra en avvägning mellan olika verksamheteroch funktioner inom UKÄ:s helaverksamhetsområde. En redovisning av O-alternativet skulle i sådant fall skeför alla anslag inom området tillsammans. Då i årets budgetarbete sådantmaterial från läroanstalterna inte föreUgger, anser sig UKÄ inte kunna göra enprioritering i O-alternativet mellan olika anslag eller anslagsposter. UKÄ gerdärför endast en kortfattad analys av de tekniska möjligheterna att genomföraen reducering av det slag O-alternativet avser. Vad gäller anslagen till lärarlönerredovisar UKÄ för samtliga fakulteter i huvudsak likartade möjligheter tilloch konsekvenser av en anslagsreducering. Vid de medicinska och deodontologiska fakultetema, där många av lärartjänstema är förenade medsjukvårdande resp. tand-sjukvårdande uppgifter råder dock särskildaförhåUanden. För den tekniska utbUdningenvid och högskolan i , för vilkenprogrambudgetering tillämpas, gäller också särskilda fömtsättningar. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 315 UKÄ framhåller att någon genereUvakanssättning av tjänster som professor, biträdande professor m. fl. Det kan dock tänkas att det inte alltid är nödvändigt att tiUsättavikarier på lediga sådana tjänster. I dessa fall bör dock medel förtimarvoderad undervisning anvisas i stället. En minskning av de rörliga medlenför forskarutbildning, t. ex. kursanslag medför i första hand en minskadkapacitet för forskarutbildningen. Engenerell nedskärning av resurserna för den grundläggande utbildningen medföratt färre lärare kan förordnas. Detta leder i sin tur till att undervisningensomfattning minskas och/eller gruppstorlekarna ökas. Vidare kan lärarstrukturenförändras så att »billigare» tjänster ersätter »dyrare». Olika lösningar kanväljas och vilka konkreta effekter en minskning av medelsanvisningen till dengmndläggande utbildningen i realiteten får, bUr beroende av lokala beslut. EttpåtagUgt lärarbortfall, som inte kompenseras av bättre inlärningsmaterialeller av andra pedagogiska förbättringar måste-dock medföra sämreutbildningsresultat. Nedskärningen av lärarinsatserna kommer då att föranledaökade kostnader på så sätt att genomströmningshastigheten minskar. Vadgäller de medicinska och de odontologiska fakultetema framhåller UKÄ attlärartjänster, som är förenade med vårdande uppgifter, inte kan dras in eUervakanssättas utan förhandlingar med vederbörande huvudman för resp. sjukvårdoch tandsjukvård. Ifråga om driftkostnadsanslagen framhåller UKÄ att en nedskärning av dessaanslag inte kan drabba endast de delar av anslagen som avser andra ändamål änlöner till övrig personal, utan att personalinskränkningar blir nödvändiga.Kostnader för städning, som bestrids från dessa anslag, får i störreutsträckning än tidigare vägas mot andra behov på institutionema. Föratt motverka följderna av en sådan reducering av driftkostnads-anslagen somförutses I O-alternativet och skapa ökad rörlighet mellan de olika resurserna för utbildningen måstemöjlighet ges tiU utbyte av lärarresurser mot andra frånutbildningssynpunkt ändamålsenliga resurser. Ifråga om högskolorna med programanslag framhåUer UKÄ att dessa har störremöjligheter att göra en budgetnedskärning på ett ändamålsenligt sätt än övrigaläroanstalter, vilka har medlen anvisade under skilda anslag. Åren kring 1970 kännetecknades den högreutbildningen av en omfattande reformverksamhet. Såväl den grundläggandeutbildningen vid bl. a. de filosofiska fakulteterna som forskarutbildningengenomgick genomgripande förändringar (jfrprop. 1969: 4, SU 1969: 34, rskr 1969: 101 Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 316 1969: 31, SU 1969: 93, rskr 1969: 222 och 2LU 1969: 55, rskr 1969: 223). De spärrade utbildningsvägarnabyggdes ut kraftigt och utanföruniversitetsorterna förstärktes successivt.En genomgripande översyn av hela det eftergymnasiala utbildningssystemetsomfattning och struktur pågår inom 1968 års utbildningsutredning (U 68).Utredningens förslag väntas komma att överlämnas . Den kvantitativautvecklingen vid universitet och högskolorhar genomgått en väsentUg förändring . präglades av en utomordentligtsnabb tillväxt av antalet närvarande studerande. () område ökade studerandeantalet från ca 34000 /61 till närmare 113 000 /71. Större delen avdenna ökning föll på de fria fakultetema, som ökade från ca 23 000 till nära 87000 närvarande studerande . Därefter har studerandeantaletminskat. Såvitt nu kan bedömas bör man räkna med att antalet närvarande studerandevid de fria fakultetema fortsätter att minska nästa budgetår. Denstarka expansionen bör ses mot bakgrund av den bristpå arbetskraft med längre utbUdning som rådde i under större delen avperioden. Arbetsmarknadsläget för nyexaminerade från universitet och högskolorvar mycket gynnsamt. Den snabba expansionen med ett kraftigt ökat utbud avlångtidsutbildad arbetskraft ledde tiU att bristen påsådan arbetskraft började hävas. Den gynnsamma arbetsmarknadssituationen förde långtidsutbildade har förbytts i ett läge där tillgången på arbetskraftöverstiger efterfrågan inom vissa sektorer.