prop · FW0363 · 1973-12-31 00:00:00 — Studieraedelsulredningen har föreslagit att studieraedlensraaxiraibelopp skall höjas till av basbeloppet, dvs, räknat i dagens basbeloppraed ytterligare , per läsår. Utredningen har vidare föreslagit attbarntilläggets belopp skall förändras, Sora jag frarahållit i prop, 1973: 1(bU, 10 s, 497) kan raan inte se frågan ora studieraedlens raaxiraibeloppisolerad från de övriga förraåner sora kan komraa studerande till del, 1971års riksdag har fattat beslut ora nya grunder för bostadstillägg lilllåginkorastlagare raed barn (prop, 1971: 156, SoU 1971: 45, rskr 1971: 327),Beslutet innebär att det tidigare grundbeloppet och bostadsanknutnatilläggsbeloppet ersattes av ett enhetligt inkorastprövat statligt tillägg med75 kr, för varje barn, oberoende av bostadsstandard, Dessutorabeslöts ora en kraftig förstärkning av de statsbidragsberättigande koraraunalabostadstilläggen. Den andel av hyran , i raånaden sora korapenserasgenom tillägg höjdes från till , vUket innebär en fördubbling avutgående bidrag, Dessutora höjdes de övre hyresgränserna, I prop, 1973: 1 (bil, 7 s, 56)föreslås att det fr, o. ra, införs ett bostadstillägg förlåginkorastlagare utan barn. Detta tillägg koraraer även alt orafattastuderande sora fyllt . Bostadstillägget föreslås utgå avbostadskostnaden , i raånaden för ensarastående utan barnoch , för gifta utan barn, Maxiraalt beloppföreslås bli , i raånaden. Bidragsbeloppet reduceras om den taxeradeinkomsten överstiger . Genom här redovisade åtgärder fårde studerandegrupper sora är i störst behov av ytterligare raedel ett verksaratstöd från sarahällets sida. förslag om höjning avstudiemedlens raaxiraibelopp och ändrade grunder för barntillägget har raedanledning av vad jag fraraförl inle sararaa aktualitet sora när de ladesfrara. Jag är därför inte beredd att förorda ett genoraförande av dera. Jagvill i detta sararaanhang erinra ora att fått iuppdrag att göra en studieekonomisk undersökning i samråd raed CSN, Dennaundersökning bör kunna ge en bättre bild än den vi nu har av de studerandesekonoraiska förhållanden. Vid överförandet av äldrestuderande till studieraedelssysteraet raåste man la ställning till bl, a, hurstudiestödet skall beräknas. Detta gäller bl, a, frågan ora raan skall beräknastudieraedlen per terrain eller per raånad, Studieraedlen beräknas med visst belopp per termin(kalenderhalvår), studiehjälpen för de studerande i gyranasieskolan,folkhögskolan och koraraunal vuxenutbildning däreraot per raånad. Ett läsåranses därvid omfatta nio raånader, varav fyra på höstterrainen och fera påvårterrainen. CSN har föreslagit alt äldre studerande i gyranasieskolan ra,fl, skolformer i saraband raed att de förs över till studieraedelssysteraetliksora de studerande sora tillhör studieraedelssysteraet skall få sittstudiestöd beräknat per terrain (kalenderhalvår) enligt nuvarande regler förstudieraedelssysteraet. Detta skuUe eraellertid leda tUl olikheter istudiesocialt avseende raellan äldre och yngre elever i bl, a, gyranasieskolan.Trots sararaa faktiska studietid skuUe studiestödet för de äldre beräknas förtio raånader, raen för yngre för nio raånader. Det är därför naturligt attstudiestödet för såväl yngre sora äldre elever i gyranasieskolan ra. fl.läroanstalter, där yngre elever får studiehjälp, i fortsättningen beräknas försararaa tidsperiod. Läsåret vid både universiteten och gyranasieskolan uppgårtill . Terminerna vid universiteten är lika långa, medan sora nyssredovisats gyranasieskolans höstlerrain i studiehjälpsavseende beräknats tillfyra raånader och dess vårterrain till fera raånader. Vid andraUlbUdningsanstaller förekoraraer andra studietider, Studieraedel utgår f, n,av basbeloppet per terrain. Av praktiska skäl synes det vidberäkningen av studieraedlen för de studievägar för vilka terrainen är längreeller kortare än 4)4, raånader, lämpligt att utgå från universitetensstudietider, dvs, ca 4] månader per terrain, och relatera studiestödet vid andra ulbUdningsanstaller till detta. 4 skulle enligt denna metod studiestödet för höstterminen utgöra 5 av terrainsbeloppet (avbasbeloppet) och för vårterrainen Detta innebär att en äldre studerandei gyranasieskolan under höstterrainen vid basbeloppet , erhåller 4 730kr, och under vårterrainen , i studiemedel. Det bör ankomma på Kungl, Maj:teller, efter Kungl, Maj:ts bemyndigande, CSN att efler sararåd meduniversitelskanslersämbetet och () fastställa läsåretslängd och dess fördelning på terminer i studiemedelsavseende för olikautbildningar. Studiemedel bör kunna utgå förlängre tid än nio raånader ora läsåret väsentligt överstiger ett norraalt läsårora . Jag förordar att studiemedel bör utgå omstudietiden med raer än överstiger ett normalt läsår. Studieraedelbör kunna beviljas raed halvraånadsbelopp. Vad jag här förordat innebär för destuderande vid sådana studievägar, där studieraedel hittUls utgått och vid vUkaläsåret är raer än , en höjning av de sludiesociala förraånerna. Vid statens skolor för vuxna i Norrköpingoch studerar raånga på deltid och deltar i s, k, varvad utbildning,vilket innebär att Prop,1973:63 67 elevernadeltar i återkoraraande skolperioder ora fera veckor. Till dessa elever har hittUlsunder feraveckorsperioderna kunnat utgå såväl studiebidrag sora studielån.Dessa raöjligheter bör kvarstå i huvudsak enligt vad jag förordat i detföregående även efter överförandet till studie-medelssysteraet. Hänsyn bördärvid givetvis tas tUl den speciella studiegången, Kungl, Maj:t börberayndigas att utfärda särskilda bestäraraelser härora. Till dessa elever börockså liksora resekostnadsersättning kunna utgå för resa tUl och frånskolan. Bidragsdelen av studiemedlen bör utgå med högst 195kr, och således för läsår ora utgöra högst . Fördem sora förs över tiU studieraedelssysteraet koramer .detta att innebära enförbättring med , på ett läsår eftersora förhöjt studiebidrag tUl dessagrupper hittUls utgått raed , för ett läsår ora nio raånader. Deåterbetalningspliktiga studieraedlen koraraer för stora grupper av de äldrestuderande i de överförda grupperna att höjas med mer än , per läsår, Studieraedel reduceras sora tidigare redovisatsraot egen och makes inkorast särat egen och raakes förraögenhet. Reglerna ora hänsynstagande till raakes inkorastinnebär som förut sagts att studieraedlen reduceras raed en tredjedel av dendel av inkorasten sora överstiger av basbeloppet per kalenderhalvår.Dessutom reduceras studiemedlen raed hänsyn till egen och raakes förraögenhet.Det betyder att vid t, ex, en raakes inkomst om , får den studerande , i studiemedel. har prövning mot makes ekonorai endast gjorts närraakarna sararaanbor under själva studietiden. För studerande sora sararaanborraed annan person ulan att ha ingått äktenskap och där geraensaral barn finnshar ingen prövning mot den andres ekonomi skett. Frågan om hänsynstagande till makes ekonomi inomstudiemedelssystemet har varit föreraål för en orafattande diskussion,Studieraedelsulredningen delar uppfattningen att alla oavsett kön,samlevnadsformer och ekonomisk standard, så långt det kan anses rimligt medhänsyn till utvecklingen i övrigt i samhället, skall betraktas som ekonomisktsjälvständiga individer. Ett fullständigt slopande av makeprövningen skulleemellertid enligt studieraedelsutredningens uppskattning kosta drygt 100 railj,kr, för ett budgetår. Utredningen föreslår att fribeloppsgränsen beträffanderaakes inkomst höjs från till av basbeloppet per termin samt attaUa studerande garanteras ett minimibelopp om av basbeloppet per terrain.Utredningens ordförande har reserverat sig mot sistnäranda förslag. Jag delarstudieraedelsutredningens uppfattning att nuvarande regler för prövning avstudiemedel mot makes inkomst är alltför stränga, I likhet med utredningen ärjag f, n, inle beredd att föreslå ett fuUständigt slopande avprövningsreglerna, vilket skuUe få den största betydelsen i högreinkorastlägen. 5* 1973. börraan i första hand göra ökade insatser för de grupper som har en årsinkorastraellan , och . Jag föreslår därför att fribeloppet förraakes inkorast per terrain höjs till av basbeloppet och att reduktionensker av inkomster därutöver. Detta betyder att fulla studieraedelutgår där raakens årsinkorast uppgår till . För dera sora studerar pårainst halvtid och har deltids-studieraedel bör fribeloppet för raakes inkorastper terrain höjas till av basbeloppet per termin och reduktion ske raed40 % av inkorasler därutöver. Vad jag har sagt ora raake bör i enlighet medstudiemedelsutredningens förslag fraradeles gälla även annan raed vilken denstuderande stadigvarande sararaanbor, ora de tidigare varit gifta raed varandraeller ora de geraensaral har eller har haft barn. Jagförordar även att sora generell princip i fortsättningen skall gälla, alt förett och sararaa barn endast ett barntillägg skall utgå oavsett föräldrarnascivilstånd och oavsett ora en eller båda studerar. Personersora inte sararaanbor raen är gifta bör behandlas sora gifta sararaanboendestuderande. Dock bör i vissa särskilda fall undantag kunna raedges. Dettagäller ora det är uppenbart att de gifta bor på olika orter på långt avståndunder studietiden. Det bör kunna anförtros CSN att närmare utforma bestämraelseri denna fråga. Enligtrain raening bör prövning av studieraedel raot raakes ekonorai ske först fr, o,ra, de studiemedel som avser terminen efter den då äktenskapet ingicks. Överförandetav äldre elever i gyranasieskolan från studiehjälps- till studieraedelssysteraetaktualiserar emellertid också frågan ora sättet för reduktion raot egen ochraakes inkorast särat egen och raakes förraögenhet för studerande i kortarekurser för vilka studiehjälp utgått, Studieraedelssysteraets regler ärfrärast utforraade för personer sora under hela terrainen studerar på heltideller rainst halvlid. De slår därför raindre väl ut för personer sora ärkorttidsstuderande, CSN:s förslag om överförande av äldre elever tillstudieraedelssysteraet innehåller inte några särskilda bestämraelser orareduktion av studiestöd för korttidsstuderande ora egen eller raakes inkorasteller egen eller raakes förraögenhet överstiger fribeloppen. Jag lägger i detföljande fram förslag sora innebär ett särskilt hänsynstagande till dessastuderandegrupper. Med hänsyn tUl det arbete sora pågår inora bl, a,studieraedelsulredningen bör reglerna få provisorisk karaktär,förslag väntas . Närdet gäller frågan ora reduktion raot raakes inkomst och egen eller makesförraögenhet bör raan söka tillärapa ett systera sora låter reduktionen stå iproportion till studietidens längd. Enligt vad jag förordat börstudieraedlen reduceras raed av det belopp av raakes inkomst somöverstiger av basbeloppet per terrain. Om makes inkomst under ett åruppgår till , och studietiden är en terrain orafyra och en halv raånader bör reduktionen raed nu gällande basbelopp ora 7 600kr, utgöra av (40 000 30 400) ,, vilket för ett läsår blir 3 840kr, och för en terrain . DeUa betyder att studieraedel för terrainenutgår raed (5 3201 920) . studietiden för sararaa studerande ärtre raånader bör reduktionen utgöra -T av , dvs. , I studieraedel bör i det senare fallet utgå_ av , minskat med ,, dvs, . randeregler bör sora närants tillärapas vid reduktion raot egen eller raakesförraögenhet, F, n, reduceras studieraedlen raot egen eller raakes förraögenhetraed /s av det belopp sora överstiger sex basbelopp. Nyssnäranda grander slår eraeUertid väl hårt ifråga ora reducering raot egen inkorast. Studieraedlen reduceras sora tidigarenämnts f, n, mot egen inkorast raed % av den inkorast per termin (=kalenderhalvår) som överstiger av basbeloppet, dvs, . Ominkomsten för en studerande, som avser att studera på heltid under en termin omfyra och en halv raånader, uppgår till , under det aktuella halvåreterhåller han i studiemedel (5 3202 640) . Enligt rain raening bör man tUlärapa ett högrefribelopp raot egen inkomst för de korttidsstuderande. Jag vill erinra om attför deltidsstuderande som erhåller studieraedel tillämpas fribeloppet 125 %av basbeloppet per termin. Jagföreslår att fribeloppet beräknas enligt följande tabell. Fribelopp (i procent Studiestöd av basbeloppet) 4 månader och raer Enligt denna regel får den sora har enhalvårsinkorast ora , och studerar i två raånader , istudieraedel, den sora studerar , och den sora studerar ifera raånader (5 910 2 640) , F, n, utgår studiebidrag järate tillägg ellerförhöjt bidrag enligt studiehjälpsregleraentet endast vid kurser ora rainståtta veckors heltids-undervisning. Motsvarande bestäraraelser bör nu tUlämpasäven inom studiemedelssystemet för studerande sora nu överförs frånstudiehjälpssysteraet till studieraedelssysteraet. Frågan ora att införa enraotsvarande regelora för övriga studerande inora studieraedelssysteraet får prövasefter det att studieraedelsulredningen och utbildningsutredning lagtfrara sina betänkanden. Jag har i det föregående redovisat att studiemedlenreduceras mot egen inkorast, EnUgt rain raening bör de statskoraraunalabostadstiU-läggen inle anses sora inkorast och skall således inte kunnareducera studieraedlen. Däremot bör de statliga bostadstilläggen upptas sora inkomst. CSNhar föreslagit alt studiemedel i förra av bidrag och återbetalningspliktigaraedel skall utgå även till bl, a, deltidsstuderande i koraraunalvuxenutbildning. Dessa studerande får f, n, inte studiebidrag raen kan erhållastudielån. har raöjligheten öppnats till studiestöd för deltidsstudiervid universitet och högskolor. Frågan ora studiestöd för vuxnas deltidsstudiertillhör de frågor sora SVUX har att utreda. Med hänsyn härtUl särat tUl altraan ännu har så ringa erfarenheter av att ge studieraedel för deltidsstudierär jag inte nu beredd att pröva frågan ora studiebidrag till deltidsstuderandei gyranasial utbildning. Med hänsyn till att raöjlighet funnits för t, ex,studerande i koraraunal vuxenutbildning att få studielån bör dessa grupperäven i fortsättningen kunna få studiestöd, dock i förra avåterbetalningspliktiga studieraedel enligt de grunder sora gäUer för nuvarandestudielån. Det bör liksora ankoraraa på CSN alt eftersararåd raed SÖ fastställa vUken orafattning studierna inora koraraunal ochstatlig vuxenutbildning bör ha för att anses sora heltidsstudier. Jagövergår härefter till vissa frågor ora villkoren för studieraedel,Studieraedel beviljas första gången utan föregående prövning avstudieresultaten. För den som tidigare erhållit studieraedel sker däreraot enprövning raed hänsyn tUl tidigare studieresultat, CSN har föreslagit reglerhärför även för de studerandegrupper sora förs över tillstudieraedelssysteraet. Förslaget innebär alt för elever i gyranasieskolan börstudiestöd utgå så länge den studerande är elev vid skolan. För elever ikoraraunal vuxenutbildning raåste enligt vad jag nämnt en prövning avstudiernas omfattning göras. En prövning föreslås ske när det gäller frågan orabyte av utbildningsväg. Jag tillstyrker detta förslag från CSN liksoraförslaget ora en prövning av det studiesociala stödet för fortsatta studier vidfolkhögskola, Ienlighet raed CSN föreslår jag att en prövning av frågan ora rätt tillfortsatta studieraedel skall ske för den sora går över från t, ex, universitettill folkhögskola raen även för den sora efter gyranasieskola vill börja studerapå annan studieväg på sararaa nivå, t, ex, vid folkhögskola. Studiemedel kan ora inte särskilda skäl föreliggerinte utgå till studerande sora är , CSN föreslår att raan intebör utfärda särbesläraraelser för äldre studerande i gyranaseiskolan ra, fl,skolforraer närdet gäller 45-årsregeln, CSN föreslår även att de sora vid ikraftträdandepåbörjat sin utbildning och är skall få fortsätta sin UtbUdning medstudieraedel. Jag tillstyrker detta förslag. I prop, 1972: 27 (s, 33) förordade jag attprövningen av frågor om studieraedel till äldre studerande t, v. bordebehandlas av CSN i syfte att få en enhetlig bedöraningav dessa elever vad gäller bl, a, kraven för studieraedel för fortsattastudier, Eftersora CSN är den instans sora har gjort den slutligabedöraningen i studiemedelsfrågor och raed tanke på de erfarenheter sora finnssaralade hos näranden bl, a, från prövning av studielåneansökningar till deaktuella grupperna tUlstyrker jag CSN:s förslag om att beslutanderätten närdet gäller studiemedel för äldre elever fr, o, ra, 1973/74 övergångsvis skallhandhas av CSN, Detta innebär ökade uppgifter för CSN. Jag har i prop, 1973: 1(bU, 10 s, 502) sagt raig skola återkoraraa till frågan om CSN:s medelsbehov iett senare sararaanhang, CSN har räknat raed ett ytterligare raedelsbehov av238 , för att kunna klara av de utökade arbetsuppgifterna. Jag avser attsenare föreslå Kungl, Maj:t att anslaget Centrala studiehjälpsnäranden ra, ra,för /74 får överskridas med detta belopp för ett genoraförandeav raina förslag, Idetta samraanhang vill jag ta upp en fråga sora CSN aktualiserar i sitt förslagbeträffande allraänna studielånefonden, CSN föreslår alt äldre studerande igyranasial utbildning sora redan beviljats studiehjälp även för andra halvåret1973 bör erhåUa studiehjälp i form av extra studielån. Enligt min mening börmedel på studiemedelsfonden få användas för studielån till äldre studerandesom övergångsvis fortfarande får studiehjälp, CSN har även föreslagit vissa smärre ändringar ireglerna om återbetalning av studieraedel. Jag har i prop, 1973: 1 (bil, 10 s,497) tillkännagett att en översyn bör ske av reglerna för återbetalning. Översynenbör syfta tUl att underlätta för dem sora efter utbUdningen är att betraktasora betalningssvaga. Några ändringar i de grundläggande principerna föråterbetalningss)'stemet är däremot inte aktuella. Arbetet med översynen har nuinletts. Avsikten är att arbetsraarknads- och studerandeorganisationer skall fåfölja arbetet, I denna översyn bör även behandlas CSN:s förslag ora ändringar ireglerna för återbetalning av studieraedel. Frågan ora sjukförsäkring för studerande harutretts av (), RRV har föreslagit att studerande somuppbär studieraedel skall få , resp, , per dag beroende på om manhar heltids- eller deltidsstudiemedel vid sjukdora och efter en karenstid , Preraien för försäkringen föreslås bli , resp, , perterrain. När det gäller utbetalningen av sjukpenningen föreslås attsjukpenningen antingen betalas direkt till den studerande. vilketförutsätter motsvarande reduktion av studiemedlen efterföljande terrain elleratt sjukpenningen inte betalas till den studerande utan används för att betalaav motsvarande belopp på de återbetalningspliktiga studiemedlen. Det råder enighet bland remissinstanserna oraangelägenheten att förbättra det ekonoraiska skyddet vid sjukdora understudietiden. Meningarna har däreraot varit delade ora hur raan tekniskt skalllösa frågan. Jag delar uppfattningen att raan nu bör fatta beslut ora ensärskild sjukförsäkring för personer sora har studieraedel. Jag redovisar i detföljande efter sararåd med chefen för riktlinjerna förhur en sådan försäkring skall utforraas. Det bör uppdras åt CSN i sararåd raedriksförsäkringsverket att på grundval härav närraare utforma bestämraelserna. Försäkringen bör vara obligatorisk för allastuderande raed studieraedel och gälla den tid sora studieraedel utgår. Denstuderande skall sjukanmäla sig till , sora bör svara försjukkontrollen och granskningen av de läkarintyg sora behövs. Den studerandebör behålla sina studieraedel. De återbetalningspliktigastudieraedlen bör eraellertid i efterhand reduceras raed ett belopp soramotsvarar utgående återbetalningspliktig del av studieraedlen per dag under desjukdagar sora den studerande är ersättningsberättigad för. Karenstiden börsättas tUl . bör förslagsvis vid utgången avvarje termin till CSN redovisa antalet anraälda sjukdagar för studerande raedstudiemedel. CSN bör i övrigt svara för administrationen av den speciellasjukförsäkringen. Sjukförsäkringen bör finansieras av de försäkrade genomavdrag för premie vid utbetalning av studieraedel. Preraien bör avräknas frånstudiebidragsdelen inora studieraedlen. Den frivilliga sjukförsäkringen koraraer aUtjäratatt i princip stå öppen för saratiiga studerande. Chefen försocialdeparteraentet komraer att i annat samraanhang lägga frara förslag oraatt raaxiraibeloppet för försäkringens dagersättning höjs från nuvarande 15 kr.per dag tiU . Denna försäkring kommer alltså att vid behov kunnatecknas av de studerande, oavsett om de har studieraedel eUer inte. Riksförsäkringsverketoch CSN bör utarbeta de närraare regler sora behövs i fråga om samordningenmellan den nya sjukförsäkringen för studerande och såväl den obligatoriska somden frivilliga sjukförsäkringen enligt lagen om allmän försäkring. Jag vill slutligen ta upp några frågor omstudiestödet till yngre elever i gymnasieskolan ra, fl, skolforraer. Studiehjälp utgår f. n, dels i förra avstudiebidrag, dels i form av olika tillägg. Studiebidraget utgör sedan den 1januari , , CSN har föreslagit en höjning avinackorderingstillägg, inkomst-och behovsprövat tillägg samt införande av etthemresetillägg. tidigarefrarahållit bör inackorderingstillägget höjas. Detta tillägg utgör nu , iraånaden och bör sora CSN föreslagit höjas tiU . Maximibeloppet i bidrag och tillägg koraraer därigenora alt kunnauppgå tiU . Jag är i övrigt inte beredd att nu tillstyrkaCSN:s förslag. Detinkorastprövade tillägget utgår för studerande sora inle har syskon under 17 årraed raaxiraibeloppet . per raånad t, o, ra. en taxerad inkorast förföräldrarna ora . Överstiger den taxerade inkomsten detta beloppreduceras tilläggets storlek. Fr. o, ra, bör beloppet förtaxerad inkorast sättas till . Detta föranleder raotsvarandeförändringar för studerande raed ett eller flera syskon under . Förhöstterrainen 1973 bör raan vid beviljningen av tillägget utgå från inkomstenenligt taxering och för enligt taxering.Gränserna för behovsprövat tillägg och återbetalningspliktiga studieraedel fördessa yngre elever bör förskjutas i raotsvarande raån, Inkorastprövningenför det inkorastprövade tillägget grundas på föräldrarnas till statliginkorastskatt taxerade inkomst järate i vissa fall förraögenhet. StatsrådetOdhnoff har efter Kungl. Maj:ts bemyndigande tiUkallatsakkunniga för att pröva frågan om det fraratida underlaget förinkorastprövning av bostadstilläggen. F. n. tillärapas geraensararaa regler närdet gäUer inkorastprövningen för bostadstillägg och inkorastprövat tillägginora studiehjälpen. De sakkunnigas förslag kan därför även få betydelse förinkorastprövningen vad gäUer de inkorastprövade tilläggen, I enlighet raedförslag i prop, 1973: 29 sora bl, a. behandlar inkoraslprövningsreglerna förbostadstillägg förordar jag att för genoraförs en begränsningav möjligheterna att utnyttja underskottsavdragen vid taxeringen även för detinkomstprövade tillägget. En sådan regel bör utformas så att den taxeradeinkomsten vid inkomstprövningen av inkomstprövat till-lägg skall räknas uppraed belopp motsvarande sådant avdrag för underskott i förvärvskälla vidtaxeringen som överstiger . Räntanför studielån som tillförts inkorasthuvudtiteln under anslagetAllraänna studielånefonden bör fr, o, m, /74 tUlföras anslagetStudieraedelsfonden på inkorasthuvudtiteln, CSNanser det angeläget att författningsbestäraraelser-n a ora studiestöd saralas idels en studiestödslag, dels en studiestödskungörelse. Detta skulle enligt CSNvara lill fördel inle bara för de studiesociala rayndigheterna ulan också förandra rayndigheter särat för den allraänhet som har behov och intresse av attta del av de studiesociala författningsbestäramelserna. CSN har ävenföreslagit en rent forraell ändring av 9 kap. 3 a § . Jagdelar CSN:s uppfattning att det är angeläget att föra sararaanförfattningsbesläraraelserna till en lag och en kungörelse och föreslår därför att detta sker. Till den närraare utforraningen avde erforderliga författningsbesläraraelserna i lagen återkoraraer jag ispecialmotiveringen. Bestämraelserna i 9 kap, 3 a § bör ändras på sätt CSN har föreslagit. I enlighet raed det anförda harinom upprättals förslag till 2, lag ora ändringi . Det under 2 avgivna förslaget harupprättats i samråd raed statsrådet ,