prop · FW03130 · 1973-12-31 00:00:00 — anser att möjligheten att låta förelagsnämndträda i stället för skyddskommitté bör anges i lag, TCO godtar utredningensuttalande men betonar att bedömningen av frågan kan komma att påverkas bl, a,av de diskussioner som pågår om företagsnämnderna och deras verksamhet isamband med den förelagsdemokratiska UtveckUngen i stort, HAO anser, alt detbör vara tillåtet med överenskommelser som går ut på förelagsanpassning avskyddsarbetet också på annat sätl än genom alt företagsnämnd fullgör skyddskommitténsuppgifter. uppgifter, befogenheter ochsammansättning Utredningens uppfattning all skyddskommittén skall ha encentral position i det lokala skyddsarbetet och all den skall planera ochövervaka hela skyddsarbetet inbegripet företagshälsovården tillstyrks iallmänhet vid remissbehandUngen, De förslag som utredningen lagt fram i detlasyfte har fått ett myckel kraftigt stöd vid arbetsplatsremissen. LO godtar vad utredningen föreslagit i denna del. Därvidframhåller LO att informations- och utbildningsfrågorna tillhör de viktigasteuppgifterna för skyddskommittén och att detta bör komma till direkt uttryck ilagbestämmelsen, I samband med sin tillstyrkan anför LO alt utredningsförslagetom skyddskommitténs befogenheter inte i och för sig tillgodoser arbetstagarnaskrav på inflytande i företaget. Om inle demo-kratifrågorna löses på grundval avförslag från arbetsrättskommiltén förutsätter LO att skyddskommittén iframtiden tillförs beslutsbefogenheter i ökad utsträckning genom förslag frånutredningen. Liknande synpunkter har framförts vid arbetsplatsremissen, TCOinstämmer i utredningens grundsyn på skyddskommitténs uppgifter ochhandläggningsordningen i kommittén. Enligt TCO måste man dock för framlideninrikta sig på att ge de anställda längre gående garantier för en medarbetsgivaren jämställd position, SAF anser del uppenbart alt skyddskommittén iegenskap av främsta samarbetsorgan . inom ett företag skall delta i planeringenoch övervakningen av skyddsarbetet i företagel. Samrådet i skyddskommittén böralltid utgöra ell viktigt underlag för arbetsgivarens beslul. Skyddskommitténsverksamhet måste anpassas till föreliggande avtal om andra samrådsformerbeträffande rationalisering, företagshälsovård etc. Av stor vikt är då attandra samrådsorgans arbete med frågor som har betydelse för skyddsarbetet i företagel redovisas i skyddskommittén. Frågor om förelagshälsovårdens ställning diskuteras inågra remissyttranden. LO konstaterar att de principer som utredningen läggerfast beträffande företagshälsovården står i överensstämmelse med de grund-Unjersom LO hävdar. LO syftar här bl. a, på att företagshälsovården skall vara enfunktion inbyggd i förelagets organisation och förankrad i skyddskommittén, LOfinner alt samtliga frågor om företagshälsovårdens funktion inom denförebyggande delen är av sådan art att de vid oenighet kan hänskjutas tillyrkesinspektionen. Frågor om etablering av företagshälsovård ligger dockutanför yrkesinspektionens kompetens. Här finns ett område därarbetslagarinflytandel inle läcks in av utredningsförslaget, LO anser att detär av vital betydelse att nå fram tiU en lösning också i del hänseendet, LOmenar all del bör finnas möjligheter all komma till rätta med denna fråga på andravägar men utesluter inle att del kan bli aktuellt all la upp frågan underutredningens fortsalla arbete, anser sig inle kunna biträda förslaget omskyddskommitténs befattning med förelagshälsovården. Förslaget sägs innebära enpresumtiv möjlighet att hävda praktiskt huvudmannaskap för såväl tekniska sommedicinska specialistfunklioner inom företagshälsovården. Företagshälsovårdenbör enligt mening tillförsäkras en fri och obunden ställning som gerobjektivitet i arbetet för de anställdas och företagels gemensamma bästa.Svenska läkaresällskapet anför Uknande synpunkter, SR betonar attföretagshälsovårdens befattningshavare bör ha en fri och obunden ställningoavsett hur inflylandesystemel byggs upp i övrigt. pekar på vissa komplikationer förkommuner med flera skyddskommittéer och förelagsnämnder med skydds-funktion.Del skuUe vara praktiskt att låta central skyddskommitté eller annatsamrådsorgan kunna behandla företagshälsovårdsfrågor. Förbundet har ingenerinran mot de av utredningen föreslagna bestämmelserna om skyddskommitténsbefogenheter, men påpekar alt utredningens tanke rörande praktiskt utövande avbeslutanderätt för skyddskommitté inte är direkt tillämpbar i kommunalförvaltning med hänsyn till kommunallagens nuvarande regler. Förbundetförutsätter emellertid alt detta förhållande inle skall behöva på någotpraktiskt betydelsefullt sätt försvåra skyddskommittéarbelet. anser att företagshälsovård bör sessom ell övergripande begrepp som inkluderar en medicinsk, en teknisk och ensocial del och vari bl, a, arbetarskyddet ingår, I linje härmed anser förbundetatt skyddskommittéernas kompetensområde bör begränsas till frågor som reglerasav arbetarskyddslagstiftningen. har i övrigt liknandesynpunkter som anlagt beträffande behovet av all kunna låtacentral skyddskommitté eller annat sam arbetsorgan överta uppgifter från lokalaskyddskommittéer. Beträffande ordningen för skyddsfrågornas handläggning iskyddskommittén anser SAF att rätten för enskild ledamot i skyddskommitté atthänskjuta fråga lill yrkesinspektionens prövning inle får leda till att frågorav mindre betydelse kommer att belasta yrkesinspektionen. krav på omdöme och kunskaper bör ställas på dem som skallingå i skyddskommitté, TCO anser för sin del alt en bestämmelse behövs somhindrar arbetsgivare att vidta åtgärder i strid mot arbetstagarnas uppfattningnär fråga hänskjutits till yrkesinspektionen. Remissinstanserna godtar utredningens förslag liUreglering av frågan om skyddskommitténs sammansättning, SAFframhåller behovet av att sammansättningen anpassas tiU branschens ochförelagels förhållanden. KF anserdet viktigt all skyddskommittén behåller sin förankring i skyddsombudskåren.Huvudskyddsombud bör tillförsäkras plats i kommittén. Utredningens förslag om rätt för skyddsombud att ta del avarbetsgivarens handlingar och upplysningar av betydelse för uppdraget harkombinerats med ell förslag om lagfäst tystnadsplikt i vissa avseenden förskyddsombud och ledamöter av skyddskommittéer. En sådan tystnadsplikt anserremissinstanserna allmänt som ett behövligt komplement lill de vidgadeuppgifterna och befogenheterna för skyddsombud och skyddskommittéer. Även underarbetsplatsremissen har en klar majoritet tillstyrkt utredningens förslag omdenna tystnadsplikt. Som redan.framhållits i föregående avsnitt har vidarbetsplatsremissen dock betonats att tystnadspliktens utformning inte fårlägga hinder i vägen för angelägen facklig debatt i t, ex.fackföreningsslyrelser eller klubbstyrelser. LO strykerockså under att tystnadsplikten inle får begränsa möjligheten för skyddsombudeller ledamot av skyddskommitté all rådgöra i arbelsmiljöfrågor med styrelsenför facklig organisation som utsett honom. Enligt LO bör ett tUlägg göras tillden föreslagna bestämmelsen som underlättar bedömningen av vad som omfattas avtystnadsplikten. Arbetarskyddsstyrelsenfinner att begreppet obehörigen i den föreslagna lagregeln bör tolkas så attfackligt ombud i skyddskommittén har möjlighet att diskutera uppkommandeproblem med sina huvudmän. Vidare anser styrelsen att tystnadsplikten bör gällaäven beträffande enskilds förhållanden som inle bör komma lill allmän kännedom.Socialstyrelsen och anser att tystnadsplikten även böromfatta enskildas personliga angelägenheter. SAF anser all tystnadspliktenmåste göras mer omfattande än utredningen föreslagit. Enligt SAF:s mening börförslaget kompletteras så att skydd ges mot utlämnande av varje uppgift somkan vara ägnad alt skada arbetsgivaren. 4 Förhandsprövning av arbetslokaler m. m. Föreskrifier som gäller byggnaders utförande ochbeskaffenhet finns väsentligen samlade i byggnadsförfatlningarna, Detla gälleräven bestämmelser om byggnader som inrymmer arbetslokaler, I fråga omarbetslokalers anordnande och beskaffenhet upptar arbetarskyddslagen därförendast - utöver de allmänna föreskrifterna i 7 § - en hänvisning till vad somkan vara särskilt föreskrivet (8 §), Med den ordning som sålunda gäller måstearbetarskyddslagstiftningens fåtaliga bestämmelser om förhandsgranskning avarbetslokaler och därtill hörande anordningar ses mot bakgrunden av de reglerom byggnadslovsplikt och byggnadsnämnds prövning av ansökan om byggnadslov somfinns i byggnadsstadgan (1959:612). 4.1.1 Bestämmelserna om byggnadslov i byggnadsstadgan Byggnadslov är ett medgivande all uppföra viss byggnad ochmeddelas av kommunens byggnadsnämnd. Bestämmelserna om byggnadslov avser iförsta hand nybyggnad (54 § byggnadsstadgan). Skyldigheten att söka byggnadslovär emellertid vidsträckt och föreligger även vid till- eller påbyggnad avbefintlig byggnad, vid ombyggnad och vid inredande helt eller delvisför väsentligen annat ändamål än det vartill byggnaden förut använts (75 §),Byggnadslov krävs också vid ianspråktagande av byggnad eller del därav förväsentligen annat ändamål än det, vartill byggnaden förut varit använd ellersom finns angivet på godkänd ritning (54 § 1 mom,). Bestämmelserna om byggnadslov gällde tidigare i principendast inom område med fastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan ochinom område med utomplansbestämmelser. Genom ändring 1971har byggnadslovspliklen vidgats till all omfatta hela landet. Undantag gällerendast i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmedjämförlig näring när byggnaderna ligger utanför område med fastställdgeneralplan, stadsplan eller byggnadsplan (35 §), Statens och landstings byggnader omfattas dock inte avbestämmelserna om byggnadslov (54 § 2 mom,). Anmälan skall i stället i god tidgöras hos innan byggnad påbörjas för statens eller landstingsräkning (66 §), kan därefter begära att frågan underställsKungl, Maj:ts prövning. Beträffande primärkommunala byggnader gäller däremotvanliga regler om byggnadslov. Befrielse från skyldighet att söka byggnadslov kan medgesav beträffande industriområde som ligger avskilt från annan bebyggelseoch är i en ägares hand, om del kan anses uppenbart att området ändock kommeratt bebyggas på tillfredsställande sätt och medgivandet tillstyrkts av (54 § 3 mom,). Medgivandetkan när som helst återkallas. Befrielsen har inte någon inverkan påskyldigheten att inge ritningar och andra handlingar eller i fråga ombyggnadsnämnds besiktningar. Gällande bestämmelser skall även i övrigt följasvid byggandet. Den egentliga innebörden av bestämmelsen är att den byggandeinte behöver avvakta beslut utan kan påbörja byggnadsföretagetså snart ritningar och övriga handlingar ingettslill nämnden. Vid prövning av ansökan om byggnadslov skaUbyggnadsnämnden se till att del tillämnade företaget inte strider molbyggnadslagen (1947: 385), väglagarna, naturvårdslagen (1964:822),miljöskyddslagen (1969: 387), byggnadsstadgan eller med stöd av dessaförfattningar meddelade föreskrifter (56 §), I byggnadsstadgan finns grundläggandebestämmelser om hur byggnader och anordningar därtill skall vara utförda.Bestämmelserna i byggnadsstadgan omfattar även arbetslokaler, för vilka istadgan används beteckningen arbetsrum. Enligt 46 § byggnadsstadgan gäller all byggnad för stadigvarandebruk, vari inryms arbetsrum, skall anordnas och inredas så att byggnadenbereder möjlighet till trevnad och god hygien. Den skall innehålla erforderligaförvaringsutrymmen och vara försedd med behövlig sanitär utrustning. Särskiltskall beaktas att byggnaden skall bereda erforderiig värme- och ljudisoleringsamt tillfredsställande skydd mot fukt, alt byggnaden skall kunna uppvärmas ochventileras på tillfredsställande sätt samt alt arbetsrum och därtill hörandepersonalrum skaU ha tillräckligt luftutrymme och kunna tillfredsställandebelysas. Dagerbelysning bör anordnas om förhållandena medger sådan.Byggnadsnämnden får medge undantag från de anförda bestämmelserna om arbetsrumom detla påkallas med hänsyn till arten av den verksamhet för vUken lokalen äravsedd. Enligt 48 § byggnadsstadgan skall byggnad för särskiltändamål, såsom industribyggnad, byggnad för undervisning, vårdanstalt, hotell,pensionat, samlingslokal samt lokal för hantverk eller handel, dessutom fyllade särskilda krav som med hänsyn till verksamhetens art skäligen bör uppställaspå hygien, skydd mol ohälsa, olycksfall och brandfara samt på trevnad ochbekvämlighet för dem som skall vistas i byggnaden. Särskilt skall iakttas, attväggar, tak och golv utförs i sådant material och får sådan utformning att deulan svårighet kan rengöras i behövlig omfattning, att erforderligaanordningar vidtas för att avlägsna och oskadliggöra fast eller flytande avfalloch orenlighet samt damm, rök, gas eUer. ånga, som uppkommer i verksamheten,saml att tillräckliga utrymmen avses till personalrum. Närmare föreskrifter, rådochanvisningarförbyggnadsväsendelmeddelas av statens planverk (76 §), Föreskrifier, som rör annan myndighetsverksamhetsområde, meddelar planverket efter samråd med den myndigheten.Föreskrift som är av icke oväsentlig ekonomisk betydelse skaU fastställas avKungl. Detsamma gäller om föreskrift av annan orsak är av större vikt.Planverkets föreskrifter, råd och anvisningar utges i planverketspublikationsserie som Svensk Byggnorm 67, De innehåUer även vissa bestämmelser om arbetslokaler. Med avseende på byggnad som tillhör staien gäller enligt66 § byggnadsstadgan den undantagsregeln alt den myndighet som har alt prövaritningarna tUl byggnaden kan medge avvikelser från stadgan och med stöd däravmeddelade bestämmelser. Enligt 64 § skall byggnadsnämnd öva tillsyn överbyggnadsföretag, för vilka byggnadslov erfordras. Nämnden äger verkställaerforderliga besiktningar. Föreskrifterna om besiktningar har inle gjorts likaför alla typer av bebyggelseområden. Endast beträffande områden under stadsplanhar nämndens skyldigheter reglerats mera i detalj genom föreskrift all nämndenskall verkställa åtminstone fyra besiktningar, däribland slutbesiktning,såvida inte särskilda skäl föranleder annat. har rätt men är ejskyldig att verkställa besiktning av byggnadsföretag vartill byggnadslov inteerfordras. Genom slutbesiktning klarläggs om byggnadsföretagetutförts i enlighet med byggnadslovet eller om fastställda ritningar eller avbyggnadsnämnden meddelade föreskrifter ej följts, I de senare fallen kanpåföljder i form av straff resp, vitesföreläggande eller tvångsutförande enligt69 och 70 §§ byggnadsstadgan bli aktuella, I 1 § byggnadsstadgan finns en allmän bestämmelse, somålägger all i erforderlig utsträckning samarbeta med övriga,myndigheter vilkas verksamhet berör nämndens arbetsområden eller vilkasbedömanden är av betydelse för nämndens verksamhet. Formerna för samrådsförfarandethar inte reglerats i stadgan. Frågan om byggnadsnämnds samarbete med andramyndigheter omnämns i företalet lill Svensk Byggnorm 67, Det sägs där attbyggnadsnämnd vid tillämpning av de givna föreskrifterna, råden ochanvisningarna har att i erforderlig omfattning samråda med övriga berördamyndigheter, såsom arbetarskydds-, brand-, civilförsvars- ochhälsovårdsmyndigheter. Byggnadslagstiftningen är föremål föröversyn av bygglagutredningen, 4.1.2 Arbetarskyddslagstiftningens regler omförhandsgranskning Bestämmelse om frivillig förhandsgranskning av arbetslokalfinns i 6 § arbelarskyddskungörelsen. Arbetsgivare kan enligt denna paragrafunderställa förslag till ny-, om- eller tillbyggnad av arbetslokal ellerpersonal-mm yrkesinspektörs granskning. Granskningen sker kostnadsfritt. Yrkesinspektörenskall möjligt avge skriftligt yttrande över ingivna förslag.Motsvarande möjlighet till granskning finns även i fråga om ny eller ändradanordning för arbetets bedrivande och mera väsentlig omläggning avarbetsmetoden. Har yrkesinspektör från byggnadsnämnd eller arbetsgivaremottagit förslag för granskning, äger yrkesinspektören enligt 7 §arbetarskyddskungörelsen från arbetsgivaren infordra de ytterligare ritningaroch uppgifter som erfordras för förslagets granskning fränarbetarskyddssynpunkl. En bestämmelse om anmälningsskyldighet beträffandearbetslokal finns i 9 § kungörelsen. Erfordras ej byggnadslov i samband med alllokal, som tidigare använts för annat ändamål, tas i bruk för stadigvarandeanvändning som arbetslokal för industriell verksamhet, skall arbetsgivarengöra anmälan till yrkesinspektören innan han börjar använda lokalen. Medstadigvarande användning avses i bestämmelsen regelmässig användning underlängre tid än i följd eller under säsongarbete. Försummelse altiaktta den angivna skyldigheten medför straff enligt 72 § kungörelsen. Anmälan behöver dock ej ske omyrkesinspektören granskal förslag till om- eller tillbyggnad för den ändrade användningen. Det åligger yrkesinspektören att ofördröjligen meddela de särskilda föreskrifter för lokalens användande eller för arbetets bedrivande som behövs med hänsyn till den nya verksamheten. Särskiltmedgivande av arbetarskyddsstyrelsen krävs enligt 8 § arbetarskyddskungörelsenför alt inrätta bergverkstäder och jämförliga helt under jord förlagdaarbetslokaler. Bestämmelsen gäller dock inle arbetslokal under jord i gruvaeller stenbrott och inle heller från försvarssyn-, punkt betydelsefull statUganläggning, beträffande vUken Kungl, Maj:l förordnat att anläggningen skallvara förlagd i berg eller under jord, I 73 § arbetarskyddskungörelsen finns en straffbestämmelsesom ansluter till kungörelsens 8 §. Bland gällande bestämmelser i arbetarskyddslagstiftningenom förhandsgranskning av förslag lill anordningar för arbetets bedrivande kanvidare framhållas 45 § Iredje stycket arbelarskyddslagen om obligatoriskttypgodkännande. Regleringen innebär att arbetarskyddsslyrelsen kan föreskrivaatt särskilt farliga maskiner och redskap skall vara godkända av styrelseninnan de levereras eller utställs. Beträffande vissa slag av anordningar såsomtryckkärl och lyftanordningar m, m, finns dessutom i arbelarskyddskungörelsenoch med slöd därav meddelade föreskrifier utförliga bestämmelser om besiktningoch provning innan anordningen tas i bruk, 4.2.1 Brister och reformbehov Utredningen framhåller att det är av stor och oftaavgörande betydelse för möjligheterna att fä lill stånd goda arbetsmiljöer atten prövning från arbelsmiljösynpunkl kommer lill stånd på ett tidigt stadium aven verksamhets tillblivelse. Härigenom kan man nå tillfredsställande lösningarredan från början och kostnadskrävande ändringsarbeten undviks. Del kan i etttidigt skede också finnas långl bättre möjligheter att beakta inte bara renaskyddssynpunkter utan även frågor som sammanhänger med hela arbetsmiljön iövrigt. Utredningen anför att det enligt den reglering somföreligger gäller en vidsträckt skyldighet för den som ämnar inrättaarbetslokaler all låta myndigheter förhandsgranska förslag över lokalerna. synpunkter kommer in vid denna granskning. Man hardessutom regler enligt vilka vissa arbetslokaler skall besiktigas av arbetarskyddsmyndighetenpå ell tidigt stadium. Motsvarande gäller i viss utsträckning anordningar förarbetets bedrivande. Enligt utredningen fungerar emellertid den gällandeordningen inte tillfredsställande. Detta anser utredningen bero på flera olikafaktorer. Utredningen nämner följande, I vissafall får arbetarskyddsmyndighelen inle tillfälle all framföra sina synpunkter ibyggnadslovsärendel. Detta gäller särskilt i mindre kommuner. Undantaget frånbyggnadslovsplikten för statliga och landslingskommunala byggnader är i vissmån ägnat att sätta yrkesinspektionens granskning ur spel. Byggnadsstadgansbestämmelse om byggnadslovs-skyldighet när byggnad tas i anspråk förväsentligen annat ändamål än det, vartill den förut använts eller som finnsangivet på godkänd ritning, har knappast vunnit någon större efterföljd. Vidareär handlingarna i byggnadslovsärendet ofta inle tUlräckligt fullständiga föratt en bedömning skall kunna ske från arbetsmUjösynpunkt, Detla kan bero påall byggnaden uppförts för uthyrning av arbetslokaler och all hyresgäst ännuinte är bestämd vid byggnadslovsärendets avgörande. En annan orsak kan vara attvederbörande arbetsgivare ännu inle närmare planerat den verksamhet som hanskall bedriva i lokalerna. Rent allmänt gäUer även att underlag ofta saknas förgranskning av anordningar för arbetets bedrivande och arbetsmetoder, trots altuppgifter härom kan vara en förutsättning för all arbetslokalernas lämplighetskall kunna prövas. Någon reglerad ordning finns inte för kontroll av att devillkor, som yrkesinspektionen föreskriver vid sin granskning, följs avsökanden i byggnadslovsärendel. deltar också endast iundantagsfall vid slutbesiktning. Bestämmelsen iarbetarskyddskungörelsen om anmälningsskyldighet när lokal las i bruk utanföregående byggnadslovsprövning har i praktiken knappast tillämpats. Dennabestämmelse syftar f, ö, endast på industriell verksamhet. Dengällande regleringen innehåller inte någon bestämmelse som ger grund förarbetstagarnas deltagande i planeringsarbetet. Ett visst samarbete har likvälutvecklats mellan arbetsgivare och arbetstagare i planeringsfrågor. Frånvaronav bestämmelser om delta i lagstiftningen kan dock antas ha hämmat en medverkanfrän arbetstagarnas sida och medfört all deras synpunkter på arbetslokalernasutformning inle alltid beaktats i den utsträckning som eljest kunnat ske.Motsvarande gäller förslag till nya eller ändrade anordningar ocharbetsmetoder. Enförprövning av arbetslokaler och lill dessa hörande anordningar måste enligtutredningen i princip bygga på all granskning sker frånarbetarskyddsmyndighetens sida innan byggnadsföretaget påbörjas och innanlokalerna tas i bruk. Om förprövningen skall ge ett bra resultat urarbelsmiljösynpunkl är del nödvändigt att bedömningen kan ske på grundval avett material som återspeglar även den närmare utformningen av de tilltänktaarbetsplatserna. Vidare är det av största vikt att få fram ett system somtillförsäkrar även arbetstagarparten möjlighet alt medverka påplaneringsstadiet och tillföra prövningen sina erfarenheter och synpunkter. Den angivna inriktningen av prövningen bör enligtutredningen avse inte bara planerade nyanläggningar och väsentliga ändringar påbefintliga arbetsplatser. Ocksä befintliga arbetslokaler bör granskas avtillsynsmyndighet innan de tas i bruk. Del måsle dock eftersträvasalt en förprövning sker på ett enkelt och smidigt sätl och inte leder tillonödig tidsspillan vid inrättande av nya arbetsplatser och nya anordningar ocharbetsmetoder. Man måste vidare se till att yrkesinspektionen inle belastas medförprövningar av lägre angelägenhelsgrad än vad som är rimligt med hänsyn tillinspektionens uppgifter i övrigt. För att få lill stånd en förprövning enligt nu angivnariktlinjer krävs efter vad utredningen funnit ändringar iarbetarskyddslagstiftningen och byggnadsstadgan, 4.2.2 Arbetsmiljöprövning i byggnadslovsärenden Utredningen framhåller all byggnadslovspliklen är avvidsträckt omfattning. Att i byggnadsärenden vid sidan av prövningen ibyggnadslovsärendet införa ytterligare ett förfarande med skyldighet förbyggherre eller arbetsgivare att inhämta arbelarskyddsmyndighetens godkännandeskulle enligt utredningen gå stick i stäv mot strävandena att förenkla ochsamordna prövningen i sådana ärenden. Del finns så mycket mindre anledning allvidta en sådan åtgärd som förfarandet med frivUlig förhandsgranskning anlitas istor och ökande utsträckning. För arbetsgivarna och andra byggare slår del i allmänhetklart att de genom all vända sig till yrkesinspektionen på ett tidigt stadiumoch i byggnadslovsärendet åberopa yrkesinspektionens utlåtande kan undvikatidsödande och kostsamma omdisponeringar i det rilningsmalerial som lämnas intill , I stället för ätt införa en dubbel förhand.sprövning avbyggnadsprojekt anser utredningen att man bör eftersträva en ordning, varigenomarbels-miljösynpunktema förs in i byggnadslovsärendet i ökad utsträckning. Detgäller såväl alt vidga prövningen i byggnadslovsärendet som att skapa garantierför att arbetstagarna får tillfälle att yttra sig över projektet.