prop · FW0375 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Maj:ts proposition angående vissa organisations-och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret; given den 16februari 1973. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagdautdrag av protokollet över försvarsärenden, föreslå att bifalla deförslag, om vars aviåtande till föredragande departementschefen hemställt. I propositionen föreslås vissa organisationsförändringarbeträffande arméns och marinens myndigheter på lägre regional och lokal nivå.Förslagen innebär beträffande armén bl. a, att försvarsområdesstaberna inom tioförsvarsområden integreras med vardera ett fredsförband inom försvarsorarådetsaml att mobUiseringsverksamheten och lednings- och samordningsansvaret förförvaltningstjänsten inom försvarsområdet i samband därmed förs över till densammanslagna myndigheten. Beträffande marinen innebär förslaget attörlogsbasernas organisation i huvudsak blir oförändrad och attkustartilleriförsvaren får en delvis ny struktur, bl, a, genom att tyg-,fartygs- och intendenturförvaltningarna slås samman till en ny malerielenhel, I propositionen anmäls också vissa frågor rörandehandräckningstjänst inom försvaret, I samband därmed föreslås atthandräckningsvärnpliktiga inom ramen för nuvarande organisation och kostnaderför utbUdning m, m, tilldelas mera kvalificerade uppgifter. I propositionen redovisas vidare en planeradsammanslagning av nuvarande personalkårer för tyg- och intendenturförvaltningtill en gemensam kår, kallad försvarets inlendentkår. Slutliga förslag läggs också fram beträffande de anslagsom har tagits upp med beräknade belopp i prop, 1973:1 (bU, 6). Sammanlagtbegärs anslag om 2 . 1 samband med anslagsfrågorna föreslås attmUilärapoteket upphör som mUitärl organ. Vidare föreslås vissa organisationsförändringarvid fortifikationsförvaltningen, bl, a. att en enhet för central planeringinrättas. Slutligen föreslås att skjutfältet i Kusträsk utvidgas, Utdrag av protokoUet över försvarsärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på , Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, , Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissaorganisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret och anför. Krigsmaktens organisation i lägre regional instans m.m. Maj:t ål överbefälhavaren att isamråd med försvarels fredsorganisationsulredning och under medverkan avförsvarsgrenscheferna, försvarets centrala förvaltningsmyndigheter ochförsvarels rationaliseringsinstitut samordna pågående och planerade utredningarom krigsmaktens organisation m. m. i lägre regional instans. Maj:t vidare åtöverbefälhavaren att i samråd med lämnaförslag tih och vidla de åtgärder som behövs för att under perioden1972/731976/77 minska antalet anstäUda inom krigsmakten. I uppdragetförutsattes all personalminskningarna skuUe ske bl, a, genom attorganisationen i lägre regional och lokal instans ändrades, redovisade överbefälhavaren bl, a,resultaten av dittills gjorda försök och överväganden med anledning avuppdraget rörande organisationen m. m. i lägre regional instans.Överbefälhavaren föreslog vidare principer för inriktningen av del fortsattaarbetet och tidsplan för detta arbete. Som bakgrund för sina principiella överväganden ochförslag anförde överbefälhavaren att nuvarande former för lägre regionalledning inte i och för sig motiverade några genomgripande förändringar. För attunderlätta samverkan med civUa myndigheter i regional instans borde dockytterligare samordning av geografiska ansvarsområden m, m, eftersträvas. Medhänsyn till bristen på aktivt befäl i krigsorganisationens stridande förbandborde vidare personal fördelas om från staber till dessa förband. Beträffandefredsverksamheten borde ökad rationalitet och minskade kostnader eftersträvas.I fredsorganisationen borde dessutom personal fördelas om lill förmån förutbildningsverksamheten. regional nivå som i fredsorganisationen innehåller del avkrigsorganisationen borde därför så långt möjligt organisatoriskt samordnasraed fredsförband. Överbefälhavarenföreslog vidare bl. a. att studie- och försöksverksamheten med avseende påarméns fredsorganisation skulle bedrivas så att underlag förelåg för att i tvåetapper med början samordna vissa försvarsorarådesstaber ochregementen, varvid 11 eller 12 fristående fredsadministrationer skulle kunnaavvecklas med åtföljande personalminskning, I en Iredje etapp med början senastden 1 juh 1975 borde organisationsförändringar kunna ske inom återståendeförsvarsomr råden. Beträffande marinen fömtsatte överbefälhavaren attpågående översyn av stabs- och förvaltningsorganisationen vid örlogsbaser m,m,som en första etapp skulle ge underlag för organisationsförändringar med börjanden 1 juh 1973, Ytterligare förändringar kunde aktualiseras bl, a, av denfortsatta studieverksamheten som enligt överbefälhavaren främst borde avseutbildningsorganisationen och möjlighetema att föra samman vissa funktioner vidmarinens myndigheter. De väntade organisationsförändringarna på lägre regionaloch lokal nivå beräknades medföra att antalet anstäUda skulle kunna minskas medca 700 /731976/77. Dessutom beräknades inom armén ca 200militära tjänstemän kunna föras över från mobiliserings-ochförvaltningsorganisationen tUl främst utbildningsverksamhet. För attrationaliseringsvinsten skulle kunna uppnås måste dock enligt överbefälhavarenmedel ställas till förfogande för att bygga ut förråd m, m.Detla investeringsbehov specificerades närmare i samband med attöverbefälhavaren i febmari 1972 redovisade de åtgärder som krävs för att uppnåde personalminskningar som förutsattes i Kungl, Maj:ts tidigare nämnda beslut idecember 1971. Vidanmälan av prop. 1972:45 lämnade jag en redogörelse för de riktlinjer som harmeddelats för det fortsatta utredningsarbetet rörande krigsmaklens organisationi lägre regional instans. Jag anförde därvid bl, a, att jag allt efiersomresultaten av pågående och planerad studieverksamhet redovisas avsåg attföreslå Kungl, Maj:t att förelägga förslag beträffande erforderligaorganisationsförändringar. hade inte något att erinra häremot (FöU1972:15, rskr 1972:184), Överbefälhavarenhar överlämnat förslag rörande organisation av staber ochförband i lägre regional och lokal instans. Förslagen har utarbetats av chefenför armén och chefen för marinen efter direktiv av överbefälhavaren. FörsvaretsralionaUseringsinslitut har svarat för översynen av örlogsbaserna ochkustartilleriförsvaren på uppdrag av chefen för marinen och under medverkan , fortifikationsförvaltningen, försvarelssjukvårdsstyrelse och försvarets civilförvaltning. Som bakgrund för sina principiella överväganden ochförslag anför överbefälhavaren all den organisation som gäller i lägreregional och lokal instans inom armén och marinen i huvudsak är ändamålsenligoch Prop, 1973:75 4 Rationaliseringar skulle dock under allaomständigheter ha genomförts för att göra organisationen effektivare. Denekonomiska utvecklingen medför dessutom att rationaliseringar måste görastidigt och att ambitionssänkningar främst i fråga om mobiliseringsberedskapenbhr nödvändiga. Kravet på minskningar av personalen har ytterligare skärptsgenom försvarsbeslut. Föreliggande förslag uppfyller enligtöverbefälhavaren den målsättning sora Kungl. Maj:t har föreskrivit i december1971 angående minskning av antalet anstäUda i lägre regional och lokal instans.Beslut om de föreslagna organisationsförändringarna måste fattas snabbt ocherforderliga resurser för investeringar stäUas lill förfogande, om avseddabesparingar skall kunna uppnås. Organisationen bör bU provisorisk ochförsvarsgrenscheferna bör med anledning härav inom ramen för- den nyaorganisationen få föreslå de personalförändringar som anses vara nödvändiga. Föreliggande förslag måste slutligen enligtöverbefälhavaren samordnas med de ändringar av fredsorganisationen har föreslagit. Överbefälhavaren har i sina förslag tillämpat vissaorganisatoriska principer som skall gälla i fred saml angett alt mål förorg'anisationsarbe-tet skaU vara att åstadkomma avsevärda kostnadsminskningar ifredsorganisationen och att därvid om möjligt begränsa minskningen i krigsorganisationensomfattning och effekt. Vidare skall den grundläggande ansvarsfördelningenmellan mihtärbefälhavare och lägre regionala och lokala chefer alltjämt beslå.I den mån chefer med staber i den lägre regionala nivån skall vara organiseradei fred, bör de av ekonomiska skäl vara organisatoriskt samordnade medfredsförband om detta är praktiskt möjligt. Överbefälhavaren anser att de av chefen för armén ochchefen för marinen ingivna förslagen bygger på lämpliga organisatoriskaprinciper och att de följer angivna riktlinjer. har yttrat sig överförslagen. är i militärterritorielll hänseende indelati26försvarsom-råden vars gränser i princip sammanfaller med länsgränsema, Ifred har vissa försvarsområden gemensam chef och stab. Tre försvarsorarådesstaberär integrerade med och har gemensam chef med kustarlUleriförsvar. Undervederbörande mUitärbefälhavare skall försvarsområdesbefälhavare planlägga ochleda samordningen av markbevakning och markförsvar samt annan operalivverksamhet inom försvarsområdet, planlägga och genomföra mobilisering av dekrigsförband för vilka han är mobilise-ringsmyndighel och i övrigt samordnamobiliseringsverksamheten inom försvarsområdet samt förbereda och genomförarepelitionsutbUdning med de krigsförband främst lokalförsvarsförband som ikrig avses understäUas honom för uppgifter inom försvarsområdet. Detåhgger vidare försvarsområdesbefälhavaren att bl, a. samordna krigsmaktensverksamhet inora försvarsområdet, att samordna denna verksamhet med den sombedrivs av övriga rayndigheter och institutioner inom totalförsvaret, attplanlägga och genomföra verksamhet rörande taktik, organisation, utrustningoch personal som hänger samman med mobiliseringsverksamhet och utbUdning somhan leder samt att leda hemvärnet och den friviUiga försvarsverksamheten inomförsvarsområdet. För att lösa dessa uppgifter harförsvarsomrädesbefälhavaren till sitt förfogande en försvarsområdesstab(fo-stab) samt resurser för den förvaltning som hänger samman medmobihseringsansvaret. Stabemas organisation varierar någol med hänsyn till delokala och operativa förutsättningarna för försvarsområdet. Vid de flesta staberfinns 4060 anstäUda, varav ett tjugotal mUitära och civilmiUlära tjänstemän.Försvarsområdes-stabemas principieUa fredsorganisation framgår av ensammanstäUning som torde få fogas till statsrådsprotokollet i detla ärende sombilaga 1. Den lokala ledningsnivån utgörs i fredstid inom armén avchefer för fredsförband (regementen, kårer) och utbildningsanstalter. Chefenför ett fredsförband har som primära uppgifter att producera krigsförband,dvs, grundutbilda värnpliktiga, samt att planlägga och genomföra mobiliseringav de krigsförband, främst brigad- och fördelningsförband, för vilka han ärmobiUseringsmyndighel, samt att förbereda och genomföra repelitionsutbildningav dessa förband. Med hänsyn härtill är ett norraalförband organiserat medstab, grundutbildningsbataljon(er), repe-titionsutbildningsförband (del avåret) samt en förvaltningsorganisation som är dimensionerad för att understödjasåväl utbildning som mobiliseringsverksamhet. Beroende på utbildningsomfångoch mobiliseringsansvar m. m. varierar förbandens detaljorganisationsinsemellan. Antalet tjänster vid ett genomsnitlsförband kan uppgå tiU ca 200miUtära och ca 100 civila. Av de militära tjänsterna ingår ett 30-tal i stabs-och förvaltningsorganisationen. för ett regementeframgår av en sammanstäUning som torde få fogas lill statsrådsprotokollet idelta ärende som bilaga 2. Överbefälhavarens förslag, som bygger bl. a, påerfarenheter från organisationsförsök vid försvarsområdesstab ochHälsinge regemente samt vid och Skånskadragonregementet, omfattar organisationsförändringar från den 1 juh 1973 inomSträngnäs (fo 43), (fo 49), (fo 52), Falu (fo 53) saml (fo61) försvarsområden och från den 1 juh 1974 inom samt (fo 18/16),(fo 22), (fo 23), (fo 35) och samtVästerås (fo 47/48) försvarsområden. Inom vart och ett av dessa försvarsområdenskall i enlighet med Kungl, Maj:ts direktiv de chefer med staber i den lägreregionala nivån som skall vara organiserade i fred organisatoriskt samordnasmed fredsförband, I samband härmed bör Prop, 1973:75 6 enligt överbefälhavaren ansvaret för all planlägga ochgenomföra mobUi-sering inom försvarsområdet i såväl territoriellt somfackmässigt avseende saml därmed sammanhängande förvaltning föras över tillchefen för deh sammanslagna myndigheten, av överbefälhavaren kallad typA-förband, Även fömödenhetsförvaltning och övriga stödfunktioner bör enligt överbefälhavarenså långl det är praktiskt möjligt samordnas inom försvarsområdet genom attvissa chefer understödjer andra chefer. Medtillämpning av dessa och tidigare redovisade principer föreslåröverbefälhavaren att staberna för fo 43, 49, 52, 53 och 61 från den 1 juh 1973integreras med resp. (P 10), (I 14),Värralands regemente (I 2), Dalregementet (113) och (I20). Som en följd av all mobiliseringsverk-saraheten koncentreras föreslår överbefälhavarendessutom att Bergslagens artilleriregemente (A 9) organiseras om till ettulbUdningsförband utan mobUiseringsansvar, av överbefälhavaren kallat typB-förband, dragoner (K 4) som redan f, n, förvaltningsmässigtreplierar på I 20 föreslås nu med bibehållet namn och oförändrade traditionerbli inordnat i den sammanslagna myndigheten I 20/fo 61 som enutbUdningsbalaljon (typ C-förband), I etapp 2med början den föreslår överbefälhavaren vidare att staberna för fo18/16, 22, 23, 35 och 47/48 integreras med resp, (I 11),Jämtiands fältjägarregemente (I 5), regeraente (I 21),regeraenle (P 4) och (S 1), Förslagetinnebär härvidlag att ledningen av fo 18/16, som f.n, utövas från ,koramer alt bedrivas från inom regementes organisation samlatt det nuvarande fo 18/16 med hänsyn till det stora antaletmobiliseringsrayndigheter inom detta försvarsområde delas så att ett hyttfredsförsvarsområde, fo 17, inrättas, Fo 17 som avses omfatta länbör enligt överbefälhavaren ledas från (1 12) iEksjö, vars organisation anpassas méd hänsyn härtill. Förslaget innebär vidareatt arbetsuppgifterna för den nuvarande staben för fo 23 i kommer attutövas frän . I övrigt är de försvarsomrädesstaber och förband somföreslås bU integrerade belägna i samma orter. Överbefälhavarenföreslår vidare alt livgarde (P 1) i , (A 4) i , artiUerirege-menle (A 6) i , Sundsvallsluflvärnskår (Lv 5), ingenjör-regemente (2) i , Götasignalregemente (S 2) i , trängregemenle (T 2) i ochNorrlands trängregemente (T 3) i i saraband med koncentrationen avmobUiseringsverksamheten organiseras om till typ B-förband samt attLivregementets husarer (K 3) i , som f, n, förvaltningsmässigt repherarpå P 4, med bibehållet namn och oförändrade traditioner inordnas i myndighetenP 4/fo 53 som en UtbUdningsbalaljon. Beträffande K 3 anser chefen för armén försin del dock att förbandet även i fortsättningen förvaltningsmässigt bör varaanslutet till myndigheten P 4/fo 53 och leva kvar som frislående Utbildningsförbandmed egen chef (typ C-förband). Prop, 1973:75 7 aktueUa organisationsförändringar innebär enligtöverbefälhavaren att i den första etappen 56 och i den andra etappen 110militära tjänster kan frigöras från stabs- och förvaltningstjänst, varvid personalenkan komma utbildningsorganisationen tillgodo, samt att 127 resp, 280 civilatjänster kan dras in. Minskningen av personal i stabs- och förvaltningstjänstberor främst på att mobiliseringsverksamheten centraliseras och attmyndighetemas organ för tyg- och intendenturförvaltning slås samman lillintegrerade förvaltningsenheter. Ytterligare personalminskningar kan enligtöverbefälhavaren inte göras utan ytterligare ambitionssänkningar elleruppgiftsmmskningar. Den föreslagna principiella organisationen vid de olikaförbandslyperna (A, B och C) framgår av en sammanstäUning som torde få fogaslill statsrådsprotokollet i delta ärende som bilaga 3. Organisationen för myndigheter av t y p A har utformatsför att lösa uppgifter som i fred ankommer på såväl nuvarandeförsvarsområdesstaber som regementen. Därvid har enligt överbefälhavarensträvan varit att dels om möjligt förbättra utbUdningsbelingelserna vidförbandet, dels tillgodose kravet på en effektiv tolalförsvarssamverkan och engod ledningsberedskap i fred. Organisationen skall vidare tillgodose kravet påkontinuitet i ledningen vid övergång från freds- lill krigsförhållanden.Största möjliga överensstämmelse mellan krigs- och fredsorganisationen hardärför eftersträvats. För att tUlgodose dessa senare krav bör myndighetenenligt överbefälhavaren i princip ledas av den chef som i krig skaU varabefälhavare för försvarsområdet och myndighetens stabsfunktioner så långtmöjligt utformas med den krigsorganiserade försvarsområdessla-bens indelningoch personaluppsättning som grund. Vidare bör planering, budgetering,genomförande och uppföljning av utbUdningsverksamheten under myndighelschefenåvUa en ulbildningschef, som är ställföreträdande myndighetschef. Organisationen för myndigheter av t y p B är hell avpassadför utbildningsverksamheten eftersom den mobiliseringsverksamhet, som dagensförband har ansvaret för, föresläs bli överförd lill myndigheter av typ A.Enligt överbefälhavaren kan detta innebära att den värdefuUa nära kontaktenmellan mobilisering och utbildning går förlorad. Överbefälhavaren anser dockatt förändringen är nödvändig för att uppnå den förutsatta personalminskningenoch ge möjlighet lill ytterligare rationaliseringar. För att ge myndighelschefen vid typ B-förband möjlighetatt personligen engagera sig i utbUdningsverksamheten föreslåröverbefälhavaren att en befattning som stabschef inrättas vid dessa förband.Stabs- och förvaltningsorganisationen vid B-förbanden bör dimensioneras förutbildningsverksamhetens behov. De förvaltningsenheter som krävs för attgenomföra utbildningen måste enligt överbefälhavaren lokaliseras vidmyndigheten. Organisationenför förband som ansluts till annan myndighet (t y p C-f ö r b a n d) kan enligtöverbefälhavaren utformas hell med hänsyn liU de lokala förutsättningarna. Därlokaliseringen så medger och utbildnings- inriktningen gör det lämpligt kan anslutningen göras såatt förbandet ingår som en grundutbildningsbataljon i moderförbandet. Kravet päfackkunnande kan då tillgodoses genom representation i moderförbandetsstabsorgan för utbildning och personaltjänst. Om så krävs kan det anslutnaförbandet lUldelas även begränsade administrativa eller tekniska resurser. Församtliga förbandstyper föreslås dessutom att enheterna för tyg- ochintendenturförvaltning slås ihop till integrerade förvaltningsenheter. som yttrat sig överöverbefälhavarens förslag instämmer i överbefälhavarens uppfattning attinvesteringar behövs för att åstadkomma föreslagna personalminskningar.Institutet säger sig i allt väsentligt kunna biträda överbefälhavarens förslagtill ny organisation inom aktuella försvarsområden men anmäler i vissa frågoravvikande mening. Sålunda hävdar institutet alt mobUiserings- ochförvaltningsansvar har stark bindning till varandra och att förvaltningsansvardärför bör tUldelas endast mobiliseringsansvariga myndigheter, dvs, typA-myndigheter. Förbandstyp B bör utgå och berörda förband organiseras som typC-myndigheter. Genom ett på så sätt saralat förvaltningsansvar ökar enligtinstitutets uppfattning möjlighetema tiU gemensam fastighetsförvaltning m. m.och att flexibelt utnyttja förvaltningspersonal i samband med t. ex. störreförändringar inom krigsorganisationen och repetitionsutbildningsverksamheten. I finns i fred f, n, tre örlogsbaser, nämligenOstkustens med stab i (ÖriBO), Sydkustens i Kariskrona (ÖriBS) och Västkustensi (ÖrlBV), Dessutom finns i Norrlands kustartilleriförsvar enörlogsbasavdelning med i princip örlogsbasstabs uppgifter. Örlogsbaserna harf, n. ca 2 700 anställda. Örlogsbasernas organisation i fred faststäUdes av Kungl,Maj:t efter förslag i prop, 1966:110, Organisationen föreslogs varadelvis provisorisk. hade inte något att erinra häremot (SU 1966:89,rskr 1966:248), Örlogsbasernas nuvarande organisation framgår av ensammanstäUning som torde få fogas till statsrådsprotokollet som bilaga 4. Örlogsbaschef är underställd mUitärbefälhavare men lyderdirekt under chefen för marinen ifråga om grund- och repelitionsutbUdning (utomoperativ utbildning) och därmed sammanhängande taktik, organisation, utrustningoch personal, Örlogsbaschef leder därutöver vapen-, skeppteknisk- ochverkstadsförvaltning direkt under , I örlogsbaschefensarbetsuppgifter ingår bl. a. att enligt militärbefälhava- rens bestämmande planlägga och leda sjöstridskrafternasbasering och underhåll samt annan operativ verksamhet. Örlogsbaschefen skallvidare svara för planläggning och genomförande av mobUisering av de krigsförbandför vilka han är mobUiseringsmyndighet, Det ingår också i örlogsbaschefensuppgifter alt leda grundutbildningen vid de delar av marinen som ärunderställda honom utom i vad avser centralt organiserad UtbUdning vidörlogsskola och helikopterdivision. Repetitionsutbildning med krigsförband somtiUhör flottan skall förberedas och genomföras av örlogsbaschef. Kustflottan,helikopterdivisionen och örlogsskolor m, m, som saknar egna förvaltningarunderstöds i delta avseende av örlogsbasernas förvaltningar. Det åliggerslutligen örlogsbaschef att leda den frivilliga försvarsverksamheten inom sittverksamhetsområde samt att biträda mililärbefälhavaren vid övervakning avmUitäromrädet, Uppgifter och organisation varierar mellan de olikakustartilleriförsva-ren. Detta beror främst på att varje organisation äruppbyggd för att motsvara kraven på krigsplanläggning, mobilisering, utbildningoch beredskap inom sinsemellan olikartade kustområden som omfattar ett tilltvå militärområden. Den för kustartiUeriförsvaren gällande organisationen Kungl, Maj:t , Kustarlilleriförsvaren utgörs av Blekingekustartilleriförsvar med (BK med KA 2),Stockholms kustartilleri-försvar med (SK med KA1), Göteborgs kustarlUleriförsvar med (GbK medKA 4), Gotlands kustarlUleriförsvar med Gotlands kustartillerikår (GK med KA 3)och kuslartUleriförsvar med Härnösands kustartillerikår (NK med KA5), Kustartilleriförsvaren har f. n. ca I 260 anstäUda inomden del som berörs av översynen. Nuvarande organisation förkustartilleriförsvaren framgår av en sammanställning som torde få fogas tillstatsrådsprotokollet som bilaga 5. Kuslarlilleriförsvarschef är underställd vederbörandemilitärbefälhavare utom chefen för kustartilleriförsvar som ärunderställd chefen för militärkommando (MKG). Kuslarlilleriförsvarschef lyder i fråga om grund- ochrepetitionsutbUd-ning (utom operativ utbildning) och därmed sammanhörandetaktik, organisation, utrustning och personal direkt under chefen för marinen. Kuslarlilleriförsvarschef leder vidare tyg-,skeppsteknisk- och verkstads-förvaltning direkt under , Kuslarlilleriförsvarschef leder krigsplanläggning,beredskap, mobilisering, grundutbUdning och repelitionsutbildning för dekustarlilleriför-band som i krig ingår i kustarlilleriförsvarel. KustarlUleriförsvarschef leder därutöver grundutbildningoch är mobiliseringsmyndighet samt utbildande myndighet underrepetitionsövningar även för kuslartilleriförband i övrigt inom vederbörandemilitärområde. Chefen för /KA 5 svarar härvid för två militärområden och delav ett Iredje och chefen för /KA 3 har motsvarande ansvar inomMKG. Cheferna för /KA 5 och GK/KA 3 svarar också förkrigsplanläggning, mobilisering och repelitionsutbildning av flottans förbandinom sina resp. områden. Tre kustartUleriförsvarschefer är ävenförsvarsområdesbefälhavare och i denna egenskap territoriella chefer, cheferna för (fo 46), BK (fo 15), och GbK (fo 32/31), Somförsvarsområdesbefälhavare har kustartiUeriförsvarschef samma ansvar ochlydnadsförhållanden som försvarsområdesbefälhavare ur armén. Stab ochförvaltning är gemensamma för kuslartUleriförsvar och försvarsområde,