prop · FW0378 · 1973-12-31 00:00:00 — Flera remissinstanser anser att förslaget om utformning avövrig övningspraktik är oklart. i , SL och SFS anseratt auskullationerna fått för stort tidsutrymme på bekostnad avlärarkandidaternas egen övningsundervisning. i och SLföreslår att lärarhögskolorna ges stor frihet vid dispositionen av de sjuveckorna för fristående övningspraktik. i tillstyrker inte att didaktikseminariernagörs gemensamma för låg- och mellanstadielärarkandidater. På det sättet går detinte att åstadkomma konkretion, utan stoffet blir allmänt övergripande ochföga stimulerande. Förslaget om seminarier innebär emellertid för pedagogikleklorernaen möjlighet till aktiva insatser i samarbete med metodikleklorer ochhandledare. i anser att seminarier för stöd, planering ochdiskussion av lärarkandidaternas självstudier i pedagogik och metodik förefalleratt kunna bli en förstärkning av utbildningen. Aktivitetsformernas fördelning inom de ohka praktikledenkritiseras av lärarhögskolorna i , och samt SL och SFS,som anser att lärarkandidaternas självständiga övningar bör bli fler. Dessaremissinstanser menar att auskullationerna i förslaget fått alltför stortutrymme. 2,3.3 Praktikens utformning på ämneslärarUnje i anser det viktigt att dentidsmässiga omfördelningen mellan teori och praktik till teoridelens fördel inlefår en sådan utformning att den ger en tyngande teoretisk slagsida åt hela utbildningen,utan att den resurs som tillförs teoridelen verkligen kommer att gå »skoUivetsoch arbetsformernas problem in på livet» och att det alltså blir fråga om »ensorts allmän undervisningslära, där teorin belyses av konkreta exempel frånskolans värld», SFL anser att den inriktning hos pedagogiken och metodikensom föreslås, dvs, undervisning inom områdena socialpsykologi, elevvårdsproblemosv, är bra, eftersom den ger ytterligare anvisningar om hur den blivandeläraren kan handla i olika situationer. Förbundet anser det också vara av stortvärde att undervisning ges om hur kontakter med olika institutioner skaU tas.Det är nödvändigt att läraren då han kommer ut i arbetslivet är beredd attmöta olika tänkbara situationer i kon- taktenmed elever och föräldrar, SFL instämmer i SÖ:s konstaterande att expertis inomdessa områden inte kan förutsättas alltid finnas vid de pedagogiska ochämnesmetodiska institutionerna och att det därför i vissa fall bör varalämpligt att anlita specialister på olika områden utanför , menar däremot attundervisningen om skollivets problem bör ges av personal med ingående kännedomhärom, dvs, av lärare med lång erfarenhet från det allmänna skolväsendet. Föratt säkerställa att den lämpligaste arbetskraften utnyttjas anser att deutökade teoriresurserna ej bör tUlföras pedagogiken utan finnas som ett bokföringsmässigtfristående anslag på . Beträffandeövningspraktiken föreslår lärarhögskolorna i och samt LSÄ att detvå treveckorsperioderna slås samman för att ge lärarkandidaterna störremöjligheter att stanna inom samma klasser och ha samma handledare. Det skulledessutom underlätta för kandidaterna att få praktik i alla sina ämnen. SFLstöder däremot förslaget att uppdela övningspraktiken i två perioder. Förlärarkandidater med ämnesteoretisk behörighet för gymnasieskolan skulle enaperioden kunna ägnas gymnasieskolan och den andra högstadium. Praktikanttjänstgöringenskall enligt SÖ:s förslag förläggas till den andra utbildningsterminen. Tilldenna skall också fyra veckors teoristudier förläggas, Remissinstansema ärsplittrade beträffande teoridelens förläggning till mitten eller slutet avterminen. Lärarhögskolorna i och samt LSÄ förordarmittalternativet, medan SFL och SFS förordar att teoridelen läggs i slutet avterminen. i en försöksverksamhet med en sammanhållen period under utbUdningsåretssista del, samt resterande tid (ca ) så fördelad, attlärarkandidaterna vid två ä tre tillfällen samlas på förredogörelse för och diskussion kring de problem, som aktualiserats undernärmast föregående del av praktikanttjänstgöringen. Enligt behöver maninte införa en sammanhängande teoriperiod , menar attdet finns ett alternativ som skapar bättre förutsättningar för teoretiskuppföljning av erfarenheterna under praktikanttjänstgöringen. Man kan lägga inett ökat antal seminarier för att tUlgodose behovet avteoriundervisning som stöd för praktiken, SFHL anser att SÖ:sförslag på flera väsentliga punkter radikalt skiljer sig från folkhögskolansverklighet. SFHL hävdar därför att praktikorganisationen för folkhögskollärargrenenav ämneslärarlinjen vid i måste förutsättningslöst ochskyndsamt utredas, Förslagetom praktikcentra tillstyrks av flera remissinstanser, t, ex. lärarhögskolani , LSÄ, SL, SFL och SFS. i anser att man äveninom lärarhögskoleorter bör söka få principer för ett sammanförande avpraktiklärare till praktikcentra. hänvisar till deerfarenheter som försöks- och demonstrationsskolorna gett rörande effekternaav koncentration i stor skala av praktisk lärarutbildning till vissa skolenlieteroch orter. Det har därvid visat sig att det relativt intensiva arbetstempot vidolika former av undervisningsövningar medför stora påfrestningar på elever ochskolpersonal. Även anspråken på läromedel ökar. anser attrisker föreligger att negativa effekter kommer att visa sig på de orter därpraktikcentra förläggs, såvida man inte vidtar förebyggande åtgärder. Dettakan emellertid medföra vissa kostnader. Även menar attförslaget om praktikcentra kommer att medföra kostnader, eftersom de aktuellaskolorna måste utmstas på speciellt sätt. Det måste finnas egna arbetsplatserför handledare, lärarkandidater och besökande lärarhögskolepersonal, samtkonferenslokaler för seminarier o. d. Dessutom måste lärarkandidaternaersättas för de merkostnader som föranleds av att praktiken förläggs tillpraktikcentra i stället för tUl lärarhögskoleort där andra lärarkandidaterfullgör sin praktik. SLtUlstyrker den av SÖ föreslagna lokaliseringen, men framhåller attcentraliseringen inte bör drivas så långt att tidigare engagerade förtjäntahandledare på andra orter än planerade praktikcentra utesluts från möjlighetenatt fortsätta sin medverkan i lärarutbildningen. Vidare bör man tiUse att handledarunderlagetinom praktUfräjongen är så stort, att handledarbehovet kan täckas på frivilligväg. Man får inte heller bortse från värdet av erfarenhet av praktik iglesbygdsskolor och skolor av B-typ. 2.3.5Handledarnas arbetsuppgifter och utbUdning Allaremissinstanserna understryker starkt behovet av en adekvathandledarutbildning. Lärarhögskolorna i , och samtSL, SFL och SFS anser att en intensifierad handledarutbildning måste påbörjasomgående, för att så många lärare som möjligt skall få utbildning innan dennya praktikorganisationen börjar till-lämpas, och SL menar att förslagetställer ökade krav på handledarna och att det därför är nödvändigt attutbildningen förbättras. Även SFS hävdar att anspråken på handledarenspsykologiska handlag och omdöme kommer att ökas och att det därför är ettabsolut krav att en obligatorisk handledarutbildning, motsvarande minst entermin, inrättas. Lärarhögskolani föreslår att den varje termin återkommande veckan efter hand i alltstörre utsträckning utnyttjas för seminarier med handledarna om försöks- ochutvecklingsarbete, pedagogisk och metodiskforskning etc. På så sätt kan praktikskolorna på ett värdefullt sätt fungerasom en länk i det ständiga förnyelsearbetet i skolan, vilket bör vara av storbetydelse även för kvaliteten i lärarkandidaternas utbildning. Lärarhögskolornai och framhåller att handledar-tjänsterna måste görasattraktiva. Detta kan åstadkommas dels genom att arvodena blir mer generösa,dels genom att handledarna får mer tid för sin handledning. iKristianstad förordar, för att elevema i praktikskolorna inte skall utsättasför påfrestningar, att högst två av leden i den praktiska utbildningen fårhänvisas till samma handledare. säger att det är svårt att göra några säkra bedömningar av deekonomiska följdverkningarna för kommunerna. Den erfarenhet som vunnits vidskolor som redan nu fungerar som praktikskolor tyder på att vissa extrainsatser från kommunerna kommer att bli ofrånkomUga, Sådana merkostnader börenligt förbundet staten bestrida, Lärarhögskolani samt SL och SFL anser det angeläget att den nya praktikorganisationeninförs så tidigt som det är praktiskt möjligt, menar att den förändradeutformningen av praktiken kan införas först sedan det konstaterats att den intestrider mot förslagen års utbildningsutredning (U 68) och , SACOanför vidare att en annan faktor som påverkar införandet är att studerande, somavser alt bli lärare, bör informeras om lärarutbildningens ändradeuppläggning, SFSpåpekar att frågan om ersättning till lärarkandidaterna liksom bostadsfråganovillkorligen måste vara löst innan den nya praktikorganisationen kangenomföras. 3 Vidareutbildning av lågstadielärare till mellanstadielärareoch av mellanstadielärare till lågstadielärare 3.L1Vidareutbildning av lågstadielärare tiU mellanstadielärare Genomavvecklingen av den fyraåriga folkskolläramtbildningen försvinnermöjligheterna för småskollärare att kunna vidareutbilda sig tillfolkskollärare. Denna utbildning som f, n, pågår vid i Karlstadkommer att upphöra i och med utgången av /73, SÖ föreslår attvidareutbildning av lågstadielärare lill mellanstadielärare anordnas enligtföljande. Utbildningenbör omfatta två terminer i följd och förläggas till lärarhögskola, Praklikdelenbör vara . Timplanen för hela utbildningen bör omfatta 640770timmar beroende på vilka förkunskaper de sökande småskollärarna kommer att hai sin grundutbildning, SmåskoUärare som avlagt examen enligt stadgor somgällde saknar utbildning i de s, k, lillvalsämnena. För dennagrupp bör därför den föreslagna vidareutbUdningen kompletteras med motsvarande moment. Förde småskollärare som avlagt examen enligt stadgan (1968:318) förlärarhögskolorna (omtryckt 1971: 463, ändrad 1972: 92) bör ämnes-utbildningenenligt SÖ omfatta a) samthga ämnen som på lågstadielärarlinjen ingår itillvalskurs 1 utom det tillvalsämne som redan studerats i grundutbildningenb) två av de ämnen som ingår i mellanstadielärarlinjens tillvalskurser c) enkurs i ett av ämnena gymnastik eller musik samt en utbildning om60 timmar i ämnet bild- och formarbete. Metodikutbildningeni vidareutbildning av lågsladielärare lill meUan-stadielärare föreslås omfattadels fördelade på ämnena svenska, engelska, matematik och orienteringsämnen,dels fördelade på de två tillvalsämnena. bör förläggas till termin 1 och deåterstående till termin 2, Med praktik avses praktik-perioder medövningsundervisning. Vidareutbildningenför de småskollärare som avlagt examen enligt stadgor som gällde före 1968föreslås omfatta a) samtliga ämnen som ingår i tillvalskurs 1 pålågstadielärarlinjen, b) två av de ämnen som ingår i mellanstadielärarlinjenstillvalskurs c) en kurs i ett av ämnena gymnastik eller musik samten utbildning i ämnet bild- och formarbele. Föratt kunna tas in i vidareutbildningen bör den sökande efter avlagd småskollärarexamen(lågstadielärarexamen) ha tjänstgjort på det egna stadiet. Förintagning bör vidare krävas bl, a, att den sökande är behörig att undervisa iengelska på lågstadiet och i årskurs 4 av . Antaletsmåskollärare som vidareutbildas till rnellansladielärare föreslås blimaximerat till 24 per läsår, 3.1.2Vidareutbildning av mellanstadielärare till lågstadielärare Förtjänst som lärare 1 (för klass på lågstadiet) krävs f. n. enligt bil. 1, punkt1,1,1 skolstadgan (1971: 235, ändrad : 9) examen på lågstadielärarlinjenenligt stadgan för lärarhögskolorna eller småskollärarexamen eller folkskoUärarexamenenligt äldre bestämmelser. nyamellanstadielärarlinjen ger inte de kunskaper, den metodik och praktik somfordras för bl, a, den förberedande undervisningen i svenska och den kännedomom olika läsmetoder som lågstadieläraren får under sin utbildning. Vidareutbildningen avmellanstadielärare lill lågstadielärare föreslås omfatta en termin. Den bör innehåUamoment som anses absolut er forderliga för tjänstgöring på lågstadiet, t, ex.förberedande undervisning i svenska och läsmetoder, auskultationer i förskolaoch årskurs 1, Dessutom bör övningsundervisning på lågstadium ochmetodik ingå. För var och en bör en individuell studieplan utformas. Antaletmellanstadielärare som vidareutbildas till lågstadielärare bör fastställastill sexåtta per läsår. Deremissinstanser som yttrat sig över förslaget är i stort sett positiva, LänsskolnämndernaI , och har ingen erinran motförslaget, i län tiUstyrker i princip men anseratt för lärare som tjänstgjort på det stadium i grundskolansom vidareutbildningen avser bör vidareulbildningstiden möjligen kunnaförkortas. i StockholmtiUstyrker SÖ:s förslag med vissa mindre förändringar, I vidareutbildningen avlågstadielärare bör för bild- och formarbete anses vara tillräckligtmedan ytterUgare 40 limmar bör tUlföras metodiken i orienteringsämnena, Ividareutbildningen av mellanstadielärare tUl lågstadielärare bör timtalet förhandskrivning och gymnastik resp, musik utökas något. Även iGöteborg anser att timtalet för handskrivning bör utökas. anser dessutomall vidareutbildningen av mellanstadielärare till lågsladielärare bör omfattatvå terminer. i att det är mycket angeläget att vidareutbUdning uppmuntras förlågstadielärare till mellanstadielärare samt för meUanstadielärare tilllågstadielärare. Det torde vara många lärare som genom val av utbildningslinjei unga år senare stannar kvar i viss tjänst på grund av praktiska svårigheteratt få utbildning. Beträffande vidareutbildningen av lågstadielärare tillmellanstadielärare tillstyrker utbildningens omfattning ochfördelning på olika ämnen men föreslår en utvidgning av praktiken och krav påpraktiktjänstgöring minst en termin innan vidareutbildning kan starta. Vidareutbildningenav mellanstadielärare tUl lågstadielärare tillstyrks i sin helhet. Även härbör dock praktiken utvidgas och praktiktjänstgöring minst en termin pålågstadiet krävas. Särskilt intressant är att frågan om individueU studieplanför den studerande tagils upp. I förslaget till vidareutbildning avlågstadielärare till' mellanstadielärare borde samma fråga prövas. SLhar inga större invändningar mot SÖ:s förslag till vidareutbildning avlågstadielärare till meUanstadielärare men ifrågasätter om inte metodikutbildningenblivit något överdimensionerad. SL ifrågasätter vidare bestämmelsen att densökande skall ha behörighet att undervisa i engelska på lågstadiet och iårskurs 4 av , då deltagande i utbildningen i engelska i dentidigare småskollärar- och folkskollärarut-bildningen liksom i den särskildafortbildningen av lågstadielärare i engelska varit helt friviUigt. Förbundetansluter sig till SÖ:s förslag om vidareutbildning av meUanstadielärare tilllågstadielärare. 4.1 Praktikens utformning på lågstadie-, mellanstadie- och ämnes-lärarlinje Ar1967 fattade statsmakterna beslut om reformerad lärarutbildning (prop. 1967: 4,SU 1967: 51, rskr 1967: 143), Den nya organisationen började tillämpas den 1 juU1968, Efter uppdrag av Kungl, Maj:t har ()inkommit med förslag om utformning av praktiken för vissastuderande vid lärarhögskola, I den nuvarande utbUdningenpå lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje ingår en praktiktermin, undervilken lärarkandidaten tjänstgör med nedsatt undervisningsskyldighet.Lärarkandidaterna måste placeras där det finns vakanta tjänster. Eftersomantalet vakanta tjänster tenderar att minska, har de (jrganisatoriskaproblemen särskilt varit stora. Lärarkandidaterna kan intealltid placeras där det finns intresserade handledare. Praktiken måste oftaförläggas på långt avstånd från och spridas på många orter, vilketbl, a, leder tiU att en alltför stor del av metodiklektorernas lid används förresor, SÖ:s förslag innebär attde studerande i stället under praktiken får arbeta i lärarlag tillsammans meden behörig lärare. Studiemedel skall kunna utgå också . Bl,a, på grund av de organisatoriska svårigheterna i den nuvarandelärarutbildningen är remissinstanserna allmänt eniga om att det nya systemetinnebär en förbättring, även om man ibland också framhåller risken för att denstuderande får en aUlför passiv roU om han inle längre uppehåller en egentjänst . Jag anser liksom remissinstanserna att deorganisatoriska skälen talar starkt för att förslaget genomförs. Jämförtmed nuvarande utbildning innebär SÖ:s förslag' i enlighet medKungl, Maj:ts uppdrag också att teori och praktik integreras bättre, I ställetför att en stor del av praktiken förläggs till en sammanhängande terminföreslår SÖ att den delas upp på flera , att en ganskaomfattande praktik bl, a, ur motivationssynpunkt förläggs tidigt i utbildningenoch att den längsta och avslutande praktikperioden skall kunna följas upp medundervisning vid innan utbUdningen avslutas. Även delta anserjag vara en förbättring jämfört med nuvarande system. BådeSÖ:s förslag och en skrivelse från () angående översynav nuvarande lärarutbildning aktualiserar frågan om den nuvarandelärarutbildningen i tillräckligt stor utsträckning betonar den elevvårdandelärarrollen, lärarens sätt att fungera i förhållande till elevgruppen och hansberedskap att möta psykologiska och sociala problem, SÖ framhåller i sambandmed sitt förslag angående ämneslärar-Unjen att det finns ett klart behov av merundervisning om t, ex, socialpsykologiska problem, tonårspsykologi,elevvårdsproblem, specialundervisning och invandrarfrågor liksom om hur mantar kontakt med hemmen, med myndigheter och ungdomsvårdande organ utanförskolan, SL framhåller i sin skrivelse bl. a, att utbildningen bör göras merelev-inriktad än vad som är fallet. Läraren bör dessutom ges speciell beredskapatt möta och hjälpa elever med skolsvårigheler, SL anser att grundutbildningenför alla lärare bör innehålla grundläggande moment avseendespecialundervisning, I yttranden över SÖ:s förslag tiU nytt praktiksystem harvissa remissinstanser framfört liknande synpunkter. Jagär medveten om alt många problem i skolan är sådana att de inte kan angripasenbart med reformer inom skolans ram utan måste kombineras med åtgärder påandra områden, t, ex, problem som hänger samman med de stora skiUnaderna ielevernas uppväxtmiljö, som i sin tur går tiUbaka till skillnader mellan ohkagrupper i samhället, t, ex, i fråga om bostadsförhållanden, arbetsmiljö,inkomster, sociala kontakter och inflytande. Men skolan måste också i så storutsträckning som möjligt ingripa med kompensatoriska åtgärder och genom sittarbete försöka påverka samhället utanför skolan för att motverka desvårigheter som eleverna har eller kommer att möta efter skolan.Lärarutbildningen bör ses i detta perspektiv. Jag vill i detta sammanhang ocksåerinra om att utredningen om skolans inre arbete () bl, a, har till uppgiftatt utforma ett programförslag med avseende på de pedagogiska förändringar ochkompensatoriska åtgärder som är nödvändiga för att de elever som intefinner tillräcklig stimulans i skolarbetet skall uppleva undervisningen sommeningsfull, Ilikhet med SÖ anser jag att undervisning om elevvårdsproblem, tonårspsykologi,socialpsykologi, specialundervisning, invandrarfrågor m, m. liksom kontaktermed samhället utanför skolan som kan bidra till förståelse för elevens bakgrundär värdefulla inslag som bör betonas starkare i lärarutbildningen. För att förstärka dessainslag bör expertis utifrån anlitas och pedagogik och metodikundervisningintegreras i större utsträckning än f, n, både inom praktiken och övrigutbildning, I mål och riktlinjer för utbildning vid lärarhögskola, somfastställts genom beslut av Kungl, Maj:l , betonas bl, a, attde studerande skall förvärva sådana insikter i psykologi, särskilt personlighets-och utvecklingspsykologi, som bidrar till att skapa förståelse och intresse föreleverna och deras förutsättningar för skolarbetet. Vidare framhåUs att destuderande skall lära sig att förstå hur olika förhållanden i hemmen, skolanoch samhället i övrigt påverkar elevernas situation. De studerande mäste ocksåinhämta kunskaper om hur individer i grupp påverkar varandra. Enligt mål ochriktlinjer skall vidare alla slag av grundläggande lärarutbildning behandlafrågor som sammanhänger med undervisning av olika grupper av svagpresterandeelever. Specialundervisningens allmänna organisation och innehåll bör vara såbekant för varje studerande, att han som lärare i samverkan med speciallärarekan hjälpa handikappade elever. Nuvarande mål för lärarutbildningen innebär alltså bl, a,att lärarutbildningen bör vara elevinriktad och göra de studerande medvetna omsambandet skola-samhälle. Arbete med att på olika sätt förbättra den nuvarandelärarutbildningen pågår f, n, SÖ utvidgar bl, a, fortbildningen avlärarutbildare och arbetar med att framställa ett planeringsunderlag för hurfrågor av övergripande karaktär, t, ex, invandrarfrågor, könsrollsfrågor, internationellafrågor, skall föras in i olika ämnen i lärarutbildningen, SÖ har också tillsalten arbetsgrupp som bl, a, behandlar behovet av betyg i lärarutbildningen, betygsätlningensfunktioner, formerna för betygsätlning samt effekterna på utbildningen, I detpedagogiska utvecklingsarbetet uppmärksammas lärarutbildningen, I projektetKvalitativ utvärdering av lärarutbildningen studerar man bl, a, i vilken mån defastställda målen kan realiseras i nuvarande lärarutbildning. Projektet syftarbl, a, tul att skapa underlag för bedömningar av på vilka punkterutbildningssystemet kan förbättras. Även lärarkandidaternas erfarenheter innan de börjarlärarutbildningen har betydelse för utbildningens sätt att fungera. Jag villerinra om att jag bl, a, i prop, 1972: 1 (bil, 10 s, 396) framhållit attutvecklingen bör gå i riktning mot att erfarenhet av förvärvsarbete liksomverksamhet bland barn och ungdomar tillmäts meritvärde vid intagning till alllärarutbildning. Efter förslag från SÖ har Kungl, Maj:t genom beslut den 9februari 1973 förordnat att hänsyn till arbetslivserfarenhet skall tas vidmeritvärdering för intagning till lärarhögskolas ämneslärarlinje fr, o, m,intagningen , Mot denna bakgrund finner jag i likhet med och att det inte är lämpUgt att nugöra en allmän översyn av lärarutbildningen. Detta skulle förutsätta flera års utredningsarbete.Det arbete som pågår med uppföljning av lärarutbUdningsreform böravslutas innan man överväger någon ny och genomgripande förändring. Jag villvidare erinra om att utredningsarbete pågår om revidering av vissa delar avlärarutbildningsorganisationen, bl, a, inom barnstugeutredningen. lärarutbildningskommitlé() har avlämnat betänkandena (SOU 1972: 92) Fortsatt reformering avlärarutbildningen och (SOU 1972: 93) Förslag till studieplaner, vilka nu harremitterats. Eftersom SIA:s arbete kan få betydelse för lärarutbildningensutformning, skall de sakkunniga enligt direktiven anmäla till Kungl. Maj:t omde anser att motiv finns att ta upp även lärarutbildningsfrågorna tillprövning. Jaghar i det föregående betonat vikten av en elevinriktad och sam-häUsorienteradlärarutbildning. Jag anser att det nya systemet bör kunna ge större möjligheteratt ta upp elevvårdsfrågor i lärarutbildningen och ge lärarkandidaterna flerkontakter med samhället utanför skolan. Vid min bedömning av SÖ:s förslagkommer jag i det följande att lägga särskild vikt vid dessa aspekter. 4.1.2Praktikens utformning på låg- och mellanstadielärarUnje SÖhar föreslagit att den totala praktiktiden i låg- och mellanstadie-lärarutbUdningenbör utökas med utöver nuvarande 30, Fyra veckors s, k,introduktionspraktik bör enligt SÖ förläggas tidigt i utbildningen imotivationssyfte och sju veckors s, k, övningspraktik i slutet av den tredjeterminen. Den återstående delen av övningspraktiken bör i huvudsak förläggastill i övrigt praktikfria terminer.