prop · FW03100 · 1973-12-31 00:00:00 — raeddelades,kan länsrätten vägra verkställighet, om det av hänsyn till barnets bästa ärpåkallat att fråga om ändring beträffande vårdnad eller umgängesrält prövas avallmän domstol. Sådan fråga upptages av allmän domstol på ansökan av den somvarit part i ärendet hos länsrätten eller av bamavårdsnärand. Denna lag träder i kraft den Vad i lag eller annanförfattning är stadgat angående bamavårdsman skall gälla bamavårdsnämnd. Genom lagen upphäveskungörelsen (1950: 146) om barnavårdsmans verksamhet och tillsynen därå. Lagom ändring i lagen (1969: 618) om fastställande av faderskapet till bam utomäktenskap Härigenoraförordnas i fräga om lagen (1969: 618) om fastställande av faderskapet till bamutom äktenskap delsalt i rabriken till 2 § och i 3, 4 och 6 §§ samt i övergångsbestämmelsernaordet "barnavårdsman" i olika böjningsformer skall bytas ul mot"" i motsvarande form, dels att 1, 2, 5, 7, 10och 11 §§ skaU ha nedan angivna lyddse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Denna lag gäller förfarandetvid fastställande av faderskapet tUl barn utora äktenskap, för vilketbarnavårdsman är förordnad. Denna lag gällerförfarandet vid fastställande enligt 3 kap. 4 § av faderskapettUl barn utom äktenskap. Barnavårdsmannen skallförsöka utreda vera som är fader till barnet. För delta ändamål skaU haninhämta upplysningar från modern och andra personer som kan lämna uppgifter avbetydelse för utredningen. 7 1973.1 saml. skallförsöka utreda vem som är fader tiU barnet. För detta ändaraål skall nämndeninhärata upplysningar från modern och andra personer som kan lämna uppgifter avbetydelse för utredningen. i annan kommun skall på begäran av barnavårdsmannenbiträda denne. Med barnavårdsnämndens medgivande får barnavårdsmannenlägga ned påbörjad utredning angående faderskapet, om det 1. visar sig--------------------- Barnavårdsnämndenfår lägga ned påbörjad utredning angående faderskapet, om det Talan omfastställande av faderskapet föres av barnavårdsmannen. Även den som har vårdnadenora barnet eller särskilt förordnad förrayndare för barnet får föra sädantalan. Har modern vårdnaden ora barnet, fär hon föra talan, även om hon ejuppnått myndig ålder. Barnavårdsmannenskall föra talan mot den man eller de män som enligt hans utredning eller vadsom framkorarait under målets handläggning skäligen kan koraraa i fråga somfader till bamet. Talan omfastställande av faderskapet föres av barnavårdsnämnden. Även den sora harvårdnaden ora barnet eller särskilt förordnad förrayndare för bamet får förasädan talan. Har modem vårdnaden om barnet, får hon föra talan, även om hon ejuppnått rayndig ålder. Barnavårdsnämndenskall föra talan raot den man eller de män som enligt nämndens utredning ellervad sora frarakorarait under raälets handläggning skäligen kan korama i frågasom fader till barnet. Talanväckes vid rätlen i den ort där den finns sora har tillsyn överbarnavårdsmannens verksamhet. Rällen kan förordna alt målet skall flyttas övertill annan dorastol, ora det skuUe avsevärt underlätta handläggningen avraålet. Talanväckes vid rätten i den ort där den barnavärdsnärand finns som har att tillseatt barnets börd faststäUs. Rätten kan förordna att raålet skall flyttas övertill annan dorastol, ora det skulle avsevärt underlätta handläggningen avraålet. Är mål-------------------------------- det målet. Talan får------------------------------- barnetsfödelse. I sambandmed att barnavårdsmannen väcker talan skall protokollet över hans utrediungges in till rätten. Väckes talan av annan, skall rätten förelägga barnavårdsmannenatt ge in protokollet. I sarabandraed alt barnavårdsnämnden väcker talan skall protokollet överbarnavårdsnämndens utredning ges in till rätten. Väckes talan av annan, skallrätten förelägga barnavårdsnämnden att ge in protokollet. (Nuvarandelydelse) Svarande skall (Föreslagen lydelse) ------ raed stämningen. Rätten kan förelägga barnavårdsmannenatt fullständiga utredningen om faderskapet. Rätten kan förelägga barnavårdsnämndenatt fullständiga utredningen ora faderskapet. Dennalag träder i kraft den--- . Lag om ändring i lagen(1964:143) om bidragsförskott Härigenom förordnas att 6,9, 11 och 12 §| bidragsförskott skall ha nedan angivna lydelse. lagen (1964: 143) om (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Den som önskar erhåUa bidragsförskott eller vill komma i åtnjutande av högre förskott skall göra ansökan därora. Ansökan göres av vårdnadshavaren, särskilt förordnad förmyndare eller barnavårdsman för barnet. Den som önskar erhålla bidragsförskott eUer vUl komma i åtnjutande avhögre förskott skall göra ansökan därom. Ansökan göres av vårdnadshavareneller särskilt förordnad förrayndare för barnet. Är barnet omhändertaget församhäUsvård äger nämnden ulan ansökan utbetala bidragsförskott. Ansökan skall------------- förbarnavårdsnäranden. Finnes någon, till vUkenbidragsförskott enligt första stycket skall utbetalas, icke vara skickad atthandhava förskottet, må barnavårdsnämnden förordna, att förskottet i ställetskall utbetalas till barnavårdsman fÖr barnet eller annan lämplig person.Nämnden må ock, då synnerliga skäl äro därtiU, själv omhändertagabidragsförskottet för att användas för bamets bästa. Finnes någon, till vilkenbidragsförskott enligt första stycket skall utbetalas, icke vara skickad atthandhava förskottet, må barnavårdsnämnden förordna, att förskottet i ställetskall utbetalas till lämplig person. Nämnden må ock, då synnerliga skäl ärodärtUl, själv omhändertaga bidragsförskottet för att användas för barnetsbästa. Åtnjuterbarn------------- mot värdkostnaden. Detbidragsförskottsbelopp -.------- av myndigheten. (Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) Detåligger------------- föranleda därtill. Orabamet------------- indraga förskottet. Beslutom indragning eller ned- Beslut om indragning eUer ned sättning av bidragsförskott skall sättning av bidragsförskott skall skriftligen delgivas vårdnadshava- skriftligen delgivas vårdnadshava ren, särskUt förordnad förmynda- ren, särskilt förordnad förmynda re och barnavårdsman för barnet re för barnet och den underhålls- samt den underhällsskyldige. Vårdnadshavaren, särskilt för- Vårdnadshavaren och särskilt ordnad förmyndare och barna- förordnad förmyndare för bamet vårdsmanför barnet äro skyldiga äro skyldiga att ofördröjligen till attofördröj Ugen tUl den bama- den , som utgi- vårdsnärand,som utgiver bidrags- ver bidragsförskottet, anmäla förskottet, anmäla a)om barnet-------------- än barnavårdsnämnden. Dennalag träder i kraft den- Lagom ändring i barnavårdslagen (1960: 97) Härigenomförordnas i fråga om barnavårdslagen (1960: 97) dels att 3, 11 och 12 §§ skallha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a §,av nedan angivna lydelse. 3 § har------------ egna sammanslutningar, attlämna allmänheten råd och upplysningar i frågor som äga samband med nämndensverksamhet attförvalta------------- och verkställighet. 3 a§ har att lämna råd och upplysningar i frågorsom äga samband med nämndens verksamhetsområde. Nämnden bör därvid särskilt uppmärksamma ensamstående vårdnadshavares behov av slöd och hjälp. ----------- 51 § samt Beslutsom------------- nästa sammanträde. Avserbeslutet----------- ordförandens beslut. OmkomraunfuUmäktige----------- eller 51 §, 4. fullgöravad som ankommer 4. fullgöra vad som ankommer på näranden enligt , på nämnden enligt enligt 4 § andra stycket eller 5 § i andra avseenden än som avses i lagen om allmänna bambidrag el- '3 kap. 2 och 4 §§, 7 kap. 2 och ler enligt 9, 11 eller 18 § lagen 7 §§, om avtalet ej innefattar åla- om bidragsförskott eller gande att utge engångsbelopp, samti 20 kap. 11 §, enligt 4 § andra stycket eller 5 § lagen om allraännabarnbidrag eUer enligt 9, 11 eUer 18 § lagen ora bidragsförskott eller 5. göraframställning----------- tUl koraraunfullraäktige. Beslutsom------------- nästa sammanträde. Dennalag träder i kraft den-- Sammanställningav remissyttranden över bamavårdsmannautredningens betänkande (SOU 1972: 65)Barnavårdsmannafrågan Yttrandenhar efter remiss avgetts av hovrätten för Nedre , ,länsstyrelserna i , , , och samtNorrbottens län, , barnstugeutredningen,familjelagssakkunniga, socialutredningen, fosterbarnsutredningen. i (LO), , akademikers centralorganisation(), (), ,Föreningen , , , , , . Föreningen koramunal- och landstings-anställdafamiljerådgivare, i Stockholra, Nämnden försocionomutbildning, . kvinnoförbund.Moderata samlingspartiets kvinnoförbund, . Remissinstansemahar i ätskilliga fall bifogat yttranden frän underställda rayndigheter. Utredningensförslag att bamavårdsraannainstitutionen skall upphöra och att flertalet av deuppgifter som ankommer på de personligt förordnade barnavårdsmännen skallföras över på barnavårdsnämnden tillstyrks eller lämnas utan erinran avsamtliga reraissinstanser raed undantag av i . anser att utredningens betänkandeinle bör göras till underlag för en ny lagstiftning. Föreningen föreslår attbarnavårdsraannainstitutionen behälls för raera begränsade uppgifter än f. n,,näraligen för tillsyn särat för stödjande och rådgivande verksarahet för iförsta hand barn som inte lever tillsammans med båda föräldrarna. Socialstyrelsenframhåller att bamavärdsmannainstitutionen har fyllt en raycket viktig uppgiftunder det drygt halva sekel den existerat. När därför utredningen föreslår dessavskaffande är detta ett resultat av att säväl lagstiftning sora sociala förmånernuraera utformats sä, att särlagstiftning rörande barn utom äktenskap kananses obehövlig. Ocksä i framhåller att denensamslående värdnadshavarens situation ter sig helt annorlunda än dengjorde vid tiden för barnavårdsmannainstitutionens tUlkomst. De stora ochgenomgripande sociala förändringar som ägt rum har skapatstörre trygghet och givit bättre möjligheter för ensamstående vårdnadshavareatt klara uppgiften som ensamförälder. i pekar påatt sarahället numera har ett brett register av åtgärder för stöd och hjälp till alla vårdnadshavare. Skillnaden mellanensamstående och gifta mödrar har med tiden jämnats ut i fråga om behovet avrådgivning och stöd. anser därför att tiden är mogen att se överbarnavårdsmannainstitutionen som huvudsakligen har varit inriktad på mödrarmed barn utora äktenskap. Även från effektivitets- och rationaliseringssynpunktkrävs enligt en översyn. Uppfattningen att de utoraäktenskapliga barnens situationinte är sådan att en obligatorisk tillsyn av särskUt denna grupp kan ansespåkallad koramer till uttryck i flera andra remissvar. Sålunda framhåller bl.a. , kvinnoförbund.Socialdemokratiska kvinnoförbundet. Hem och samhälle och att det numera inle är motiveratatt behandla utomäktenskapliga barn annorlunda än de bam som föds inomäktenskapet eller att försätta de ogifta mödrarna i en särställning.Socialtjänstemannaförbundet framhåller att den ogifta modern harraer välordnade förhållanden än andra vårdnadshavare. anser det uppenbart alt de obligatoriskafortlöpande barnavårdsraannaskapen av många upplevs som en diskriraineruig avde ogifta raödrarna. Flera remissinstanser, bl. a. Socialtjänstemannaförbundetoch , framhåller alt föräldrar i ökad utsträckning sararaanbor ulan attingå äktenskap. i konstaterar att en allraänattitydförändring och olika former av sarahällsåtgärder har utjäranat klyftanmellan olika familjetyper. anser att detinte finns något slöd för uppfattningen alt barn sora växer upp i familjer därföräldrarna inte är gifta med varandra skulle vara utsatta för större risker änandra barn. Samhället måste, framhåller förbundet, ge alla barn som behöver dettillsyn och stöd oavsett vilken familjeform de växer upp i. Ocksä SACOunderstryker alt behov av samhällets stöd- och hjälpålgärder kan föreligga inleendast i fräga om de ogifta mödrarna utan även beträffande andra kategorier avvårdnadshavare, såsom frånskilda, änkor och änklingar. erinrar om att de senaste decenniernasreforra-slrävanden inom familjepoliliken genomgående har syftat bl. a. tiU altutjämna skillnaderna mdlan olika kategorier av barnfamiljer. Ett av de senasteexemplen på detta är det avgivna betänkandet (SOU 1972: 34)Familjestöd, där en betydande utbyggnad föresläs av det ekonomiska stödet tillbarnfamiljerna. Trots att de utoraäktenskapliga barnens särställning alltsånuraera kan sägas vara i stort sett eliminerad, anser förbundet att dennakategori ännu i viss män måste betraktas som en utsatt grupp. Detla framgår bl.a. av den återigen aktualiserade barnmisshandelsproblematiken. Förbundet anserdet därför fortfarande motiverat alt vissa åtgärder vidtas frän samhäUets sidaför att erbjuda dessa barn och deras föräldrar stöd och hjälp. Förbundet finnereraellertid inle att systemet med personligt förordnade barnavårdsraan börkvarstå för dessa uppgifter utan tillstyrker att uppgifterna förs över tillbamavårdsnämnden. framhåller att även om en särlagstiftningrörande bara utora äktenskap kan anses obehövlig ett betydande antalvårdnadshavare dock alltjämt är i behov av de kurativa arbetsuppgifter som f.n. åvilar barnavårdsmannen. Enligt styrelsen sammanfaller emellertid dessa grupperi dag inle alllid med de grapper som enligt nuvarande lagstiftning har rätt altfå barnavårdsraan. Som exempel nämner styrelsen att åt- skiUigautiändska barn invandrat tillsammans med släktingar. Sannolikt ärflera av dessa födda utora äktenskap, men de kan trots detta inte fåbarnavårdsman i , eftersom vårdnadshavaren är bosatt utomlands och intesvensk medborgare. Utredningensuppfattning alt systeraet med personliga barnavärds-mannaförordnanden blivitallt mer otidsenligt och sväradministrerat berörs i flera remissyttranden. iGöteborg anför att i ett socialvärdsarbete som bedrivs enligt helt andragrundprinciper än tidigare bl. a. enligt den s. k. helhetssynen harbarnavårdsmannainstitutionen kommit alt framstå som alltmer otidsenlig och utannågra större fördelar från värd-och behandlingssynpunkt. Det personligaförordnandet härrör från då flertalet barnavårdsmän inte var tjänstemänhos barnavärdsmyn-digheter och innebär för socialförvaltningen enomfattande ad-niinistrativ belastning. Liknande synpunkter framförs av bl. a.sociala centralnämnden i . , , särat Föreningen kommunal- och landstings-anställdafamiljerådgivare betonar ocksä att systeraet raed personliga förordnanden äradrainistrativt tungrott. iStockholm framhåller att de lätt preci-serbara uppgifterna i barnavärdsmannensarbete fastställande av faderskap och underhällsbidrag sannolikt kan lösaspä ett administrativt enklare sätt än genom att i varje enskilt fall förordnabarnavårds-man. i framhåller att del enbartkan vara till fördel att avskaffa de personliga förordnandena av bamavårdsmanoch överföra ansvaret för barnen direkt på barnavårdsnämnderna, då huvudpartenav landets komrauner har möjlighet att knyta tjänstemän till barnavårdsnämndenefter koramunreforraens genoraförande. Enligt Kommunförbundetöverenssläramer utredningens förslag i allt väsentligt med vad som hareftersträvats frän kommunförbundshåll. Förbundet tillstyrker därför i principutredningens förslag. I sitt remisssvar berör förbundet utredningensiakttagelse att dagens jämförelsevis hårda belastning av socialvärden i sambandmed en raer allmän övergång till helhetssynen i behandlingsarbetet leder tillnödlvungna försummelser vid skötseln av barnavårdsraannaskapen. Förbundetsäger sig inte vara berett att anse att dessa iakttagelser kan gälla generelltför barnavårdsmannaarbetet i landet. Det bör också kunna sägas alt man f. n.har ett större tryck på socialhjälpssidan än tidigare, vilket förhoppningsvisär av tillfällig natur, dä det vid oraläggningen av behandlingsarbetet knappastär raöjligt att undvika inilialsvärigheter. Enligt förbundet har dagslägetendast kommit alt skarpare belysa barnavårdsmannainstitutionens svagheter. Attupphäva lagstiftningen härom är enligt förbundets mening nödvändigt även omsvårigheterna i nuvarande exceptionella situation skulle kunna överbr)'ggas. Socialstyrelsenunderstryker alt organisatoriska och andra brister inle bör vara avgörande förfrågan om barnavårdsmannainstitutionens fortsatta existens. Det avgörande börenligt styrelsen vara om det fortfarande finns grupper i samhället som harbehov av de särskilda tjänster och den särskilda tillsyn som avses i 8 kap. 6 §FB och om i sä fall en reviderad barnavårdsmannainstitution erbjuder bästaformen för tillgodoseende av dessa behov eller om andra anordningar är attföredra frän rättssäkerhets- och effektivitetssynpunkt. Efler att från dennautgångs- punkt ha Övervägt utredningens förslag i fräga om de femolika huvuduppgifter som i enlighet med den av utredningen gjorda uppdelningenåvilar barnvårdsmannen, tillstyrker styrelsen raed de reservationer som framgårav den följande redogörelsen (26) förslaget att bamavärdsmannainstitutionenskall upphöra. i anför att den av utrednmgenföretagna undersökningen om inställningen tUl bamavärdsraannen bland vårdnadshavareger ett anraärkningsvärt för att inle säga närmast sensationellt resultat motbakgrund av den kritik som i den allmänna debatten har framförts rörande bamavärdsraannensora en överflödig och rent av diskrirainerande institution. Undersökningensresultat torde enligt mening dock inte böra tolkas som ett stödför bibehållande av barnavårdsraannainstitutionen sora sådan. Däreraot anserlänsstyrelsen det berättigat att dra den slutsatsen att vårdnadshavarna självasom regel önskar ha en bestämd person att vända sig till när de söker råd ochstöd. Detta önskemål bör så långt möjligt tiUgodoses även vid en ändradorganisation. anser att utredningensprincipförslag väl tillgodoser de krav och behov som sarahällets utvecklinglett frara till och som bl. a. inneburit järaställdhet raellan barn födda i ochutom äktenskap. accepterande av utredningens principförslag innebär enligtnämnden ett ytterligare steg i denna riktning. anför att barnavärdsmannautredningensförslag utgör en av de viktiga bitarna i det raönster för en total farailjepoliliskservice för barn och föräldrar som samhället försöker bygga upp. Förslagetansluter väl tUl den familjeservice som barnsiugeutredningen har skisserat isitt betänkande (SOU 1972: 26 och 27) Förskolan. Barnstugeutredningenunderstryker vikten av alt bamavårdsmannautredningens förslag i den fortsattabehandlingen nära kopplas med barnslugeulredningens och familjepolitiska koraraitténsförslag, då förutsättningen för ett verkligt stöd ät särskilt enföräldrarna ochderas bam är alt alla fa-raUjepoliliska resurser i samhället samordnas.Utbyggnaden av förskolan samt saraarbetet raellan eller socialcentralnämnd och den medicinskt-psykiska mödra- och barnhälsovården iöverensstämmelse med vad barnslugeulredningen föreslagit är hell avgörande förde barns framtid det här gäller. Barnslugeulredningen ansluter sig helt lUl bamavårdsmannautredningensförslag, förutsatt att föreslagna åtgärder kan förverkligas i nära anslutningtill förslaget om förskolan och dess funktion i samhäUets samladefamiljeservice. , sora tillstyrker förslaget ivad det avser att barnavårdsnäranden skall överta bamavårdsmannens uppgifteratt medverka när faderskap och underhållsbidrag fastställs samt att tillse altunderhållsbidrag betalas, ställer sig tveksam till förslaget att det inle skallfinnas en barnavårdsman för uppgifterna alt se till att barnen vårdas på ettriktigt sätt samt att utöva en stödjande och rådgivande verksamhet. På skäl soranärmare redovisas i det följande (5) anser sig föreningen inle kunnatillstyrka förslaget i dessa delar utan föreslår att barnavårdsraannainstitutionenbehålls för tUlsyn särat för stödjande och rådgivande verksamhet avseende iförsta hand barn som inle lever tillsammans med båda föräldrama. Länsstyrdsen i finner det svårt attöverblicka konsekvenserna av förslaget då lagar inom angränsande oraråden saratidigtföreslås ändrade och då omorganisation av berörd verksamhet pågår. Enligtlänsstyrelsen mäste hänsyn las till bl. a. de lagförslag som framlagtseller som är under utarbetande av familjepolitiska komraittén, familjelagssakkunniga,barnstugeutredningen samt socialulredningen. pekar vidare på alt kommunsararaanslagningaräger rum fram till är 1974 samt att omorganisation av socialvärdens verksamhetpågår eller har avslutats i många korarauner, varvid raan har gått inför behandlingsarbete enligt den s. k. helhetssynen. Alla dessa förändringargör det svårt att fä en rättvisande bild av hur olika delar av verksamhetenverkligen fungerar eller kan fungera. Enligt finns detotvivelaktigt ett stort förtroendekapital i barnavårdsmannainstitutionen soradet vore olyckligt att förlora. Institutionen som sådan är fast förankrad idet allmänna medvetandet och har fortfarande en stor funktion att fylla. Omlagförslaget går igenom försvinner den värdefulla uppsökande verksamhet som barnavårdsmannenbedriver. Vidare blir det inte längre lika självklart för ogifta mödrar ochandra ensamstående föräldrar vem de skall vända sig till. föreslåratt betänkandet inte görs till underlag för ny lagstiftning på detta områdeulan att i stället möjligheterna till förbättring inom den nuvarandelagstiftningens rara undersöks. Utredningensförslag att barnavårdsnäranden skall överta de uppgifter rörande fastställandeav faderskap till barn utom äktenskap som åvilar barnavårdsmännen och attnämnden därvid skall kunna delegera beslutanderätten på tjänsteman hos koraraunentillstyrks eller läranas utan erinran av praktiskt taget alla remissinstanser.Länsstyrelsen i , som är kritisk mot utredningsförslaget i desshelhet, invänder mot vad utredningen har anfört i denna del alt det fränpraktisk synpunkt kanske inte betyder så raycket ora ansvaret ligger på barnavårdsnämndensresp. sociala centralnämndens ordförande, på en tjänsteman vid nämnden ellerpå en personligt förordnad barnavårdsman. Det borde enligt varamöjligt att t. ex. chefstjänsteman eller annan särskilt utsedd tjänsteman forraelltstår sora barnavårdsman men biträds av andra tjänsteraän i verksaraheten. Socialstyrelsenförklarar sig tillstyrka utredningens förslag på de motiv som utredningen haranfört. Härvid pekar styrelsen bl.a. pä all utredningen har övervägtlämpligheten av eller rättshjälpens medverkan i fråga omfaderskapsutredningar men funnit att behovet av social kunskap talar för attuppgiften knyts direkt till barnavårdsnämnden. barnavårdsnämnderinrar också om nämnda överväganden och framhåller att utredningens bedöraningatt faderskaps-utrednmgar bör ske genora barnavårdsnärands försorg liksora atten viss tjänsteman hos nämnden bör handlägga sädana ärenden synes riklig medhänsyn lill det slag av utredningar det här gäller samt den speciella kunskapoch erfarenhet de kräver. anser att det är lämpligt att särskUdatjänsteraän enligt utredningens förslag handhar förevarande arbetsuppgifter pånärandens vägnar då denna insats i regel är tidsmässigt begränsad och i övrigtav speciell art. Länsstyrelseni understryker utredningens påpekande att det från bådeeffektivitets- och rättssäkerhetssynpunkt är av vikt att en viss tjänsteman fårägna sig åt faderskapsutredningar. Denna uppgift har bl. a. pä grund av denändrade lagstiftningen om fastställande av fa- derskapblivit alltmer komplicerad. Samma uppfattning komraer till uttryck i ätskilligaremissvar, bl. a. i svaren från , , , Bamavårdsmannaföreningeni , Moderata samlingspartiels kvinnoförbund, TCO och . Länsstyrelseni framhåller alt det mäste anses vara av utomordentligbetydelse att alla ansträngningar görs för att fä bördsfrågan utredd ochavgjord, bl. a. med hänsyn till att de utomäktenskapliga barnen numeratillförsäkrats rätt till arv efler fadem. Detta anser kunna skebäst genom att speciella tjänstemän vid barnavårdsnämnderna tUldelas dessaarbetsuppgifter. Det processudla förfarandet vid faderskapsfastställande ärstundtals av komplicerad natur. Av betänkandet framgår attfaderskapsutredningarna i många komrauner har blivit eftersatta och att dethar hänt att bristande kunskaper hos barnavårdsmannen medfört att faderskapinte kunnat fastställas med erforderlig grad av säkerhet.