prop · FW03161 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrts skrivelse nr 1973 Skr. Kungl.Maj:ts skrivelse till med redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté , given . Kungl.Maj;t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utrikesdepartementsärenden, till , överlämna redogörelse förverksamheten inom . 1 1973.1 saml. Utdrag av protokollet över utrikesdepartementsärenden,hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 5 oktober1973. Närvarande: ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, . Ministern för utrikes ärendena anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om redogörelse till riksdagenför verksamheten inom och anför. 1 resolution 319 (1966) om förbindelserna med denationella parlamenten uppmanar rådgivande församlingregeringarna all lägga fram en rapport om verksamheten i inför sina parlament. Maj:t har lämnat riksdagensådana redogörelser för åren 19671971 (skr, 1968: 23, skr. 1969: 27, skr.1970: 39, skr. 1971: 119, skr. 1972; 107). En redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté har utarbetats inomutrikesdepartementet i samråd med övriga berörda departement och torde få fogastUl statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Jag hemställer att Kungl. Maj:t delger den inomutrikesdepartementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom . Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj;t Konungen att tUlriksdagen skall avlålas skrivelse av den lydelse bilaga till detta protokollutvisar. Redogörelse för verksamheten inom under är 1972 har sammanträtt två gånger i och i , Det 50:e ministermötet i Den svenska delegationen leddes av utrikesminister . I delegationen ingick också ständiga ombud hos Europarådetambassadören , utrikesrådet , biträdandeombudet hos , departementssekreteraren samtdepartementssekreteraren , Dagordningen för mötet, som hade schweiziskeutrikesministern som ordförande, upptog bl. a. bevarandet ochupprustningen av , europeiska stipendiefonden, europeiska ungdomsfonden,samarbetet inom EG, EFTA och . Ministrarna godkände stadgarna förden europeiska ungdomsfonden. De diskuterade även de politiska aspekterna avden ekonomiska integrationen i samt östvästförbinddserna. a) Rädda Venedig-aktionen Rådgivande församlingens avgående president, ,gjorde ett uttalande i vUket han bad om kommitténs stöd för ett "räddaVenedig-projekt". uttalade sin tUlfredsstäUelse medförsamlingens aktion i nära samarbete med till förmån föi samtlämnade generalsekreteraren tillstånd alt ingå i styrelsen för den fond somskulle komma att upprättas i för detta ändamål, b) Europeiska ungdomsfonden Efter utdragna förhandlingar hade en arbetsgrupp kommitfram tUl ett utkast tUl stadgar för fonden efter behandling av ställföreträdar-kommittén,vilket godkändes av ministerkommittén. Fondens ändamål är att främja samarbetemellan unga människor till förmän för fred och djupare förståelse mellanfolken. Ursprungligen framlades förslaget om upprättandet av enungdomsfond 1969 av FörbundsrepubUken , Samtliga medlemsstater deltari fonden, vars finansiering baserar sig på obligatoriska bidrag vilka dock kanytterligare utökas med frivUliga bidrag. Fonden skall icke själv bedriva någotungdomsarbete utan finansieUt understödja det frivilliga ungdomsarbetet som bedrivs av ungdomsorganisationerna. Medlen skall fördelas av en styrelse därungdomsorganisationerna och regeringsrepresentanterna vardera har åtta platser.Ungdomsorganisationerna utser sina egna representanter. Vidare existerar enrådgivande kommitté bestående av 16 företrädare för ungdomsorganisationerna ochen mdlanstatlig kommitté som i stort är identisk med ställföreträ-darkommittén.Den mellanstatliga kommittén har som huvuduppgift att fastställa bidragen tillfonden. Ministerkommitténantog enhälligt resolution (72)17 om upprättandet av den europeiskaungdomsfonden. Beslut fattades om att fonden skulle träda i verksamhet den 1januari 1973, skulle de obligatoriska bidragen belöpa sig till3 miljoner franska francs. Man räknar emellertid med att fonden efterinbetalandet av de frivilliga bidragen kommer att förfoga , c) Rapporter um utveckUngen inom EG och EFTA Ordförandena i de Europeiska gemenskapernas ministerrådoch lämnade sedvanliga redogörelser för verksamheten inom respektiveorganisation. Ordförandeni , utrikesminister , inledde sittanförande med att framhålla att utvidgningen av marknaden givetvis skulle kommaatt medföra vissa problem för organisationens framtid. Av denna anledningskulle de sex medlemsländerna samt de ansökande länderna sammanträffa i ioktober för att dryfta dessa spörsmål. På toppmötet skulle man främstkoncentrera sig på ekonomiska frågor, regional- och socialpolitiken,institutionella spörsmål inför en politisk union saml marknadens förhållandetill stats-handelsländerna och utvecklingsländerna. Han framhöll att förhandlingarna med de sex EFTA-ländersom önskade en annan form av anknytning till marknaden gick framåt och att mankunde vänta att dessa skulle avslutas . Ministerrådethade vid sin session av kommissionens rapport kunnat försäkra sigom att framsteg hade gjorts beträffande samarbetet på de flesta områden.Valutaavtalen som hade undertecknats i hadelett till en stabUisering av situationen. Gemenskaperna kunde därför gå vidarei sitt arbete på att skapa en monetär union. Den luxemburgske utrikesministern underströk slutligen denviktiga roll gemenskaperna hade alt spela gentemot tredje land och sade att manvar inställd på att medverka till att utvecklingsländerna skulle få högrepriser för sin export. Den brittiske statssekreteraren rapporteradeom arbetet inom EFTA. Han pekade bl. a. på den ökande varuhandeln medlemsländernaemellan och att en rad nya handelshinder nu avlägsnats. Royle noterade deframsteg som gjorts vid förhandlingarna mellan gemenskaperna och medlemsskapssökandeländer och även förhandlingarna med de EFTA-länder som sökte annan anknytningtill marknaden och noterade där de framsteg som gjorts. d) Europeiska stipendiefonden Den brittiske delegaten förslog upprättandet av eneuropeisk stipendiefond. skulle under läsåret 197374 ställa 50stipendier tUl förfogande för högre studier-studenter från andra europeiskalän- tanke var att om andra länder vorevilliga att stäUa liknande stipendier till förfogande skulle ett multilateraltstipendieutbyte kunna organiseras under överinseende. Flera deltagare i ministermötel uttryckte sintillfredsställelse med förslaget. beslöt anmoda ställföreträdarkommitlénatt närmare studera förslaget och rapportera tillbaka till ministerkommitténvid ett senare tillfälle. e) mellanstatliga verksamhet inom ramen föreuropeiskt samarbete En fråga som ingående diskuterats i såvälministerkommittén som i ställföreträdarkommittén är framtid efterutvidgningen av EG. Det gäller den roll man vill alt organisationen skall spelai det europeiska samarbetet samt arbetsfördelningen mellan olika europeiskasamarbetsorganisationer. Hur skall dubbelarbete mellan de intemationeUaorganisationerna kunna undvikas och hur skall de finansiella resurserna bättrekunna utnyttjas. På det 50:e ministermötet lämnade Europarådetsgeneralsekreterare en redogörelse för organisationens mellanstatligaverksamhet. Han ansåg bl. a. all det 50:e ministermötet var ett lämpligttillfälle att göra eu värdering av 23-åriga verksamhet. Underdenna tid hade sammanlagt 72 konventioner utarbetats och ministerkommittén hadevarje år behandlat 70-talet resolutioner. Han berörde vidare det viktiga arbetesom utförs pä de mänskliga rättigheternas område samt på det rättsliga områdetför att harmonisera de olika medlemsländernas lagstiftning. Han kom också inpå det arbete som sker inom de sociala och kulturella sektorerna samt påmiljövårdens område. Speciellt vUle han framhålla socialöverenskommelsen ochkonventionen om social trygghet. Efter generalsekreterarens inlägg följde en debatt omorganisationens framtid vilken dock visade att det ännu var för tidigt attkomma med konkreta förslag. Flera av talarna menade att man borde avvaktaresultatet av EG:s utvidgning samt toppmötet i . UtrikesministerWickman sade bl. "Mot bakgrund av de nuvarande tendenserna iVästeuropa och i öst-västrelationerna är det inte lätt att preciseraEuroparådets roll i del större mönster som håller på att utvecklas. Menfarhågor att rådets betydelse kommer att minska behöver inte besannas. Ävenefter EG:s utvidgning kommer det att finnas åtskilliga samarbetsområden som ärmera lämpade för med dess vidare medlemskrets, dess kompetentasekretariat och dess förankring i medlemsstaternas parlament. För EG-staternaoch de neutrala icke-medlemmarna bör framstå som den naturliga ochmest effektiva kontaktpunkten. Det utvidgade EG kommer vid sitt toppmöte att behandlagemenskapemas straklur och framtida roll i ett vidare internationellt sammanhang förhållandet tiU Österuropa, , och till 'den tredje världen'. Detfinns skäl att tro att man i det sammanhanget också kommer att räkna med enfortsatt viktig roll för en sådan utveckling ligger både i EG:soch de neutrala staternas intresse." f) Förbindelserna mellan och europeiska icke-medlemsstater Vid den rådgivande församlingens januarisession 1972 antogförsamlingen rekommendation 662(1972) om förhåUandet meUan öst och väst ochförberedelserna till konferensen om säkerhet och samarbete i Europa.Rekommendationen som redan behandlats i ställföreträdarkommittén togs upp tUlbehandling av ministerkommittén. Flera talare i kommittén underströk att enavgörande punkt nåtts i förhållandet öst-väst. Till följd av undertecknandet avMoskva- och Warszawafördragen skulle det nu vara möjligt att underteckna fyrmaktsavtaletom . Detta i sin tur öppnade vägen för de förberedande multilaterala överläggningarnai om en konferens om säkerhet och samarbete i . Fleraministrar redogjorde för sina länders bilaterala förbindelser med deösteuropeiska länderna. 2.Det 51:a ministermötet i Densvenska delegationen leddes av utrikesminister . Delegationenbestod i övrigt av ständiga ombud hos , ambassadören ,kabinettssekreteraren , kanslirådet , biträdandeombudet hos , departementssekreteraren samtdepartementssekreteraren . Ordförandeposteninnehades vid mötet av den turkiske utrikesministern och pädagordningen hade upptagits följande frågor: a)Utvecklingen av det europeiska samarbetet utvecklingenav det europeiska samarbetet a) inom EG b) inom EFTA c) inomEuroparådet arbetsprogrammet förhållandetmeUan och europeiska icke-medlemsstater kultursamarbetet mellan östoch väst deneuropeiska ungdomsfonden, rapport av ordföranden i den mellanstatligakommittén den europeiska stipendiefonden det europeiska arkilekturminnesvärdsåret1975. Utvecklingenav det europeiska samarbetet och den roll skall spela i deltasammanhang har varit föremål för ingående diskussioner både inom församlingenoch ställföreträdarkommitlén . Den rådgivande församlingen uppdrogåt en arbetsgrupp (Reverdingruppen) att göra en utredning och komma med förslagom en arbetsfördelning mellan och övriga internationella organisationer.Det beslöts att ministermötet vid sidan av de sedvanliga dagordningspunkternaom samarbetet inom EG och EFTA skulle diskutera framtida riktlinjer förorganisationens verksamhet. Isedvanlig ordning framlades ovannämnda rapporter av representanter för deländer som innehade ordförandeskapet i respektive organisation. Rapporten om EG framladesav ständiga ombud hos , ambassadören uppehöll sig speciellt vid det avslutade stats- ochregeringschefsmötet. På mötet hade man beslutat att sätta ett datum 31december 1980 för genomförande av en monetär och ekonomisk union. Ettviktigt steg på vägen bleve upprätandet av en valutafond (European Monetary CooperationFund) . Reglema för fondens framtida verksamhethade redan faststäUts. Man hade starkt strukit under behovet av ett närmaresamarbete beträffande den ekonomiska politiken. På toppmötet hade ocksådiskuterats att man skulle försöka fä lill stånd ändringar i detinternationella penningsystemet för att uppnå större rättvisa och stabUitet. Vidarehade på mötet starkt betonats regionalpolitiken, och det rådde enighet om attmedlemsländerna skulle samordna sin politik på detta område. EG:s institutionerhade anmodats att före den 31 decembei 1973 upprätta en regional utvecklingsfond.På det sociala området hade institutionerna anmodats upprätta ettaktionsprogram före . Slutiigen omtalades att avtalen medÖsterrike, , , , och undertecknats. Utrikesminister ,, inledde sin översikt över EFTA:s verksamhet med konstaterandet attÖsterrike, , , och nu ingått frihandelsavtal medEG och att påbörjat förhandlingar om ett sådant samt att var ifärd med att inleda förhandlingar med gemenskaperna. EFTA skulle nu närmastkoncentrera sig på de problem som kunde följa på utvidgningen av EG. Idebatten om framtida inriktning uppträdde en lång rad talare. Detgenomgående temat i dessa tal var att borde tjäna som en länkmellan och de utanförstående medlemsstaterna (brittiskestatssekreteraren , statssekreteraren , , m. Den österrikiskeutrikesministern framlade förslaget att en arbetsgrupp skulletillsättas för att göra en utredning om framtida inriktning.Gruppen skulle beslå av utrikesministrar från medlemsländerna, tvårepresenterande och två de utanför EG stående. Förslaget mötteemellertid motstånd även om det stöddes av några talare. Efter en omfattandedebatt beslöts att ställföreträdarkommittén lill del 52;a ministermötet i maj1973 skulle framlägga ett förslag om det lämpligaste sättet att göra en sådanutredning. UtrikesministerWickman underströk i sitt anförande den roll, som borde spela i dennya samarbetssituationen i . Den diskussion, som pågått omEuroparådets framtida uppgifter, borde leda fram till politiska beslut underloppet av 1973. Utvidgningen av EG och avtalen med icke-medlemsstater hadeöppnat nya perspektiv. Det samarbete som inletts genom dessa avtal borde kunna ytterligareutvecklas och fördjupas. Enangelägenhet av omedelbar betydelse var att förhandlingar med EG snarastledde till ett framgångsrikt resultat. Utrikesministernframhöll att i ett läge, där EG utvidgade sitt samarbete lill nya områdenenligt de riktlinjer som angivits vid , kunde spela enviktig roll som forum för kontakt och samarbete mellan de nio medlemsstaternaoch övriga europarådsstater. Denna uppgift borde vidareutvecklas, somman fullföljde hittiUs betydelsefullaste arbete, nämligen skyddetav de mänskliga rättigheterna. Pä det senare området hade väsentiiga resultatnåtts . Man borde dock ha klart för sig att dessa rättigheterständigt hotades på nytt. Rådet måste därför vara berett at uppträda tUlförsvar av de mänskUga rättigheterna och tillse att dessa verkligenrespekterades i samtiiga medlemsstater. Utrikesministern berörde också utvecklingen mot avspänningi och betonade den kommande säkerhetskonferensens betydelse som ett uttryckför alla europeiska staters vilja lill avspänning och samarbete. Det var ännuför tidigt att avgöra i vilka former effektivast kunde bidra tilldessa strävanden, men utrikesministern erinrade om att vissa östeuropeiskastater redan nu deltar i några av aktiviteter. beslöt att låta göra eningående studie av framtida roll och därvid särskUt uppmärksammasådana frågor som de mänskliga rättigheterna, harmonisering av lagstiftningoch samarbete på utbildningens, den sociala trygghetens, hälsovårdens ochmiljövårdens områden. Arbetet skulle bedrivas i sådan takt attministerkommittén vid sitt möte kunde fatta beslut omEuroparådets framtida uppgifter. var den första internationella organisationatt uppsätta ett s}'stematiskt arbetsprogram. Detta skedde för åren 196465. Ställföreträdarkommitténöversände ett första utkast till arbetsprogram för 197374 till församlingen imaj 1972. Församlingen tillsatte en särskild kommitté för att granskaprogrammet. Med utgångspunkt frän kommitténs betänkande framförde församlingentill ministerkommittén olika förslag rörande arbetsprogrammet. Församlingenuttryckte även sin tillfredsställelse med programmet. Arbetsprogrammet upptogstill allmän debatt i ställföreträdarkommittén och lill slutligbehandling . Etl resolutionsutkasl om godkännande avarbetsprogrammet utarbetades och godkändes av ministerkommittén. Resolutionenutmynnade i att ställföreträdarkommittén skulle tillse at programmet kom lillutförande. skall generalsekreteraren för ställförelrädarkommitlénframlägga ett programutkast för 197576 samt en utgiftsberäkning. I slutet av1973 skall enligt artikel 1 i stadga generalsekreteraren framläggaen rapport om tillämpningen av arbetsprogrammet 197374. c) Förhållandet mellan och europeiska icke-medlemsstater Generalsekreteraren underströk i sitt anförande att dennafråga var politiskt känslig. Inget icke-demokratiskt land kunde bli medlem avEuroparådet men å andra sidan diskuterade organisationen med icke-medlemsländer.Sekretariatet hade ibland sänt inbjudningar tUl icke-medlemsländer att delta idet arbete som utfördes av tillfället i akt att uttrycka förhoppningen att denkommande säkerhetskonferensen skulle resultera i större avspänning i Europaoch förbättra de ekonomiska och kulturella förbindelserna mellan de europeiskastaterna. d) Kultursamarbetet mellan öst och väst Ämnet hade satts upp på dagordningen på FörbundsrepublikenTysklands önskan. Bakgranden var att de förberedande överläggningarna iHelsingfors inför säkerhetskonferensen skulle kunna resultera i förslag tillsamarbete på det kulturella området. En rekommendation från församlingen 680(1972) förelåg också i vilken CCC ( kulturstyrdse) uppmanas la ställning till möjligheterna avett kultursamarbete mellan och . e) Den europeiska ungdomsfonden Ordföranden i den mellanstatliga kommittén framlade enrapport om arbetet med fonden, vilket framskred planmässigt. Fonden avsågsstarta sin verksamhet och meningen vore alt bidrag ur fondenskulle kunna utbetalas lill ungdomsorganisationerna redan under 1973.Samarbetet melan regeringarna och ungdomsorganisationerna hade gåttbra. Berörda parter syntes tillfredsställda med de resultat som uppnätts. I denföljande debatten underströks det värdefulla i att hade tagit uppdetta nya fält för internationellt samarbete. Vissa invändningar gjordesemellertid mot att man i fördelningen av poster i fonden ej tagit tillräckligahänsyn till den politiska och geografiska balansen. f) Den europeiska stipendiefonden På närmast föregående ministermöte hade den brittiskerepresentanten meddelat att skulle ställa 50 stipendier tillförfogande för studenter från Europarådels medlemsländer. Från brittisk sidahoppades man att övriga medlemsländer även skulle lämna stipendier och att påså sätt ett stipendienät inom ramen för skulle kunna upprättas.Flertalet talare understödde förslaget, och ställföreträdarkommittén gavs iuppdrag att utarbeta ett förslag till regler för verksamheten. g) Arkitekturminnesvårdsårct 1975 Inom upprättades en kommitté för skydd avkulturminnesmärken. Kommittén har utarbetat etl omfattande handlingsprogramfram till 1975. Detta program skall mynna ut i en kampanj för skydd avkulturminnesmärken av arkitektoniskt värde. Aret 1975 har utvalts att bli ett arkitekturminnesvårdsär.I första hand skall man igångsätta ett stort informationsarbete med sikte påatt skapa förståelse för värdet i att bevara arkitektoniskt värdefullbebyggelse. Vidare skall man företa en registrering av sådana byggnader ochområden. Man hoppas senare bli i stånd att igångsätta restaureringar av sådanbebyggelse. har upprättat en organisationskommitté för attleda arbetet under ordförandeskap av förre brittiske bostadsministern . Vid ministermötel gav en orientering om hur arbetetfortskrider. Han anmodade ministrarna att tillse att de nationalkommittéer somskall omhänderha arbetet i de skilda länderna bildas. Ministerkommitténuttryckte sitt stöd för aktionen. hölls 11 möten i ställföreträdarkommittén,har som permanent representant vid ambassadören ,I princip har ministerkommittén delegerat beslutanderätten till ställföreträdarkommittén i alla de frågor som ligger inom minister- Skr,1973: 161 10 kommitténs kornpetensområde, Ställföreträdarkommitténbeslutar alltså i ministerkommitténs namn, Ställföreträdarkommitténhar följande huvuduppgifter: förbereda de ärenden som skall behandlas på ministerkommitténs möten; diskuteraoch eventuellt svara på beslut som fattats av den rådgivande församlingen,vilka föreligger antingen som rekommendationer, vilka alltid besvaras, ellerresolutioner; organiseraEuroparådets omfattande tekniska mellanstatliga samarbete; planlägga de tUlEuroparådet knutna fackministerkonferenserna; behandla administrativa ochbudgetära spörsmål. En utförlig redogörelse för arbetet i ställföreträdarkommitlénvars mötesagenda vanligtvis omfattar 3040 ärenden skulle föra för långt.Framställningen begränsas därför till ett par punkter. Den rådgivandeförsamlingen antog en rekommendation, 674 (1972), i syfte attåstadkomma en europeisk aktion för att skydda civil flygtrafik motinternationell terrorism. Rekommendationen diskuterades på slällföreträdarmöteti september och vid mötet då svar avgavs till församlingen. Ställföreträdarkommitténställde sig positiv till församlingens rekommendation och pekade på olikaåtgärder som medlemsregeringarna hade genomfört för att förhindra terroraktionerav detta slag. 1 oktoberantog församlingen rekommendation ö84 (1972). 1 rekommendationen föreslås attEuroparådet skall göra en utredning om flyg-kapning, politisk utpressning ochandra former av terrorism samt försöka samordna medlemsländernas aktioner isyfte att genomföra en gemensam europeisk aktion. Vidare föresläs att en ad hoc-kommittébestående av höga ämbetsmän skulle upprättas för att dryfta åtgärder frånmedlemsländernas sida. Ministerkommitténhar emellertid hävdat att upprättandet av en sådan kommitté knappast kan genågot konkret resultat. Man har bl. a. hänvisat till att det rör sig omvärldsomspännande problem, som bäst borde kunna lösas inom däremot har ställt sig tveksam inför vad världsorganisationen kangöra med tanke på de motstridiga synpunkter som råder mellan olikamedlemsländer och uppfattningar om vad terrorism innebär. Under behandlingenav frågan inom ställföreträdarkommittén visade det sig att flertalet länderansåg att skulle kunna uträtta något på detta område och att man ivarje fall borde upprätta en ad hoc-kommitté. Efter långvariga diskussionerbeslöt ställföreträdarkommittén att upprätta en ad hoc-kommitté med ett mandatatt utreda de rättsliga verkningarna av den internationella terrorismen. Ad hoc-kommitlénskall under sina överläggningar ta hänsyn tUl vad som på området uträttas avandra internationella organisationer och avge rapport tUl ministerkommitténefter sitt första möte, vilket avsågs äga rum . Ställföreträdarkommitténskall sedan pä grundval av ad hoc-kommitténs rapport besluta om en eventuellutvidgning av kommitténs mandat. Under den 24:esessionen antog den rådgivande församlingen en rekommendationrörande den asiatiska befolkningen i . Ställföreträdarkommitténbehandlade frågan vid sitt 215 :e möte . Det framkom attmedlemsländernas regeringar insett det omedelbara hjälpbehovet. Storbritannienhade tillåtit invandring av asiater med brittiska pass och en rad medlemsländerhade re- dan mottagit statslösa flyktingar. Från svensk sidaupplystes om att var berett all motta 500 flyktingar. ///. Konventioner m. m. (i) ratificerade med vissaförbehåll den europeiska konventionen om straff för vägtrafikbrott (jfr prop.1971: 114). Konventionen innehåller regler om lagföring för trafikbrott ochverkställighet av dom avseende sådant brott i fall då gärningsmannen har sitthemvist i annan konventionsstat än den där brottet har begåtts. (ii) har följande konventioner öppnats förundertecknande. a) Europeisk konvention om överförande av lagföring i brottmål Syftet med konventionen är att göra det möjligt förmedlemsstaterna att på effektivast möjliga sätt utnyttja sina resurser för atthindra och beivra brott.