prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Saratidigtställer d6;t volyraraässigt något minskande bostadsbyggandet lägre krav påkommunala följdinvesteringar. beslutade stimulansåtgärder sora bidragtill railjövårdsinvesteringar och fortsatta beredskapsarbeten beräknas begränsanedgången i kommunernas investeringar till . Investeringarnai bostäder sora ökade raed kan antas -2,0 -4,5 komraaatt minska något 1973. Antalet färdigställda lägenheter beräknas uppgå till 101000 och antalet påbörjade till 88 000. Denna kalkyl bygger på att, soratidigare nämnts, det privatfinansierade småhusbyggandet släpps fritt införkommande vinter. Redanunder 1972 inträffade en svängning i positiv riktning av handelnslagerinvesteringar. väntas industrins lagerinvesteringar komraa attuppvisa en motsvarande utveckling och sammantaget förutses lagerinvesteringamaår 1973 koraraa att öka raed ungefär 1 700 milj. kr. Denprivata konsumtionen väntas öka med , vilket är avsevärtsnabbare än närraast föregående år. Hushållens reala disponibla inkoraster hardärvid fömlselts stiga med . Sparkvoten har sålunda antagits stiganågot jämfört med . Konsumentpriserna väntasunder loppet av 1973 öka ungefär lika mycket som under närmast föregående år,eller med . Denoffentliga konsumtionen beräknas komraa att öka raed i volym,varvid den koraraunala konsuralionen väntas öka något snabbare än den statliga. Världshandeln bedöraskomraa att öka raed 1973. Den ökande aktiviteten ivärldsekonomin väntas resultera i att priserna på framför allt råvaror men ävenpå industrivaror stiger snabbare än . Den svenska exportenväntas nu öka i volym, vilket är mer än vadsom angavs i den preliminära nationalbudgeten. Den inledda snabbaexporttillväxten för varugmpperna massa, papper, malra särat jäm och stål fortsätter.Stegrmgen av investeringarna inora industrin i de flesta vikligaavsättningsländerna leder successivt tiU väsentligt ökad export förden svenska verkstadsindustrin. Exporten bedöms komma att tillväxa så kraftigtatt ökande marknadsandelar kan nås på vissa områden. Den gynnsammaexporlsituationen fömtses komraa att medföra väsentiiga höjningar av prisemaför fierlalet viktiga svenska exportvaror. Eftersom andelenimporterade varor, sora används i investeringsverksamheten och i produktionenav färdigvaror för export, är hög och dessa två komponenters ökningstaktjusterats upp, får även antagandet ora den svenska importen räknas upp.Iraporten kan 1973 beräknas korama att öka i volym. Importprisemaväntas i det rådande marknadsläget konuna att stiga i ungefär sarama takt soraexportpriserna. Exportenfömtses sålunda i volymterraer utvecklas något snabbare än iraporten.Handelsbalansens överskott kan vid ett i huvudsak oförändrat bytesförhållandeväntas öka raed 1 raUjard kr. Ökningenav världshandeln väntas leda till en förbättring på fraktmarknaden, vilketberäknas positivt påverka sjöfartsnettot. Detta antas öka med i runt tal 100milj. (Milj.kr.) Övrigatiänster, netto 880 Transfereringar 1 285 Korrigeringspost 800 Bytesbalans 980 1210 1510 Turistnetlotberäknas försvagas i ungefär samraa takt som de närmast föregående åren.Nettoutgiften liomraer därraed att uppgå tUl orakring 2 750 raUj. Transfereringarnaökar raed 400 mUj. kr., frärast som en följd av ökat bistånd tillutvecklingsländema samt ökade försäkrings- och räntebetalningar. Sararaantagetförutses en viss ytterligare förstärkning av bytesbalansen och överskottetberäknas tUl 1,5 raUjard kr. Deekonomiska perspektiven på De statsfinansiella perspektiven Föratt ge ett underlag för bedömningarna av budgetutvecklingen på längre siktutförs beräkningar för de fyra budgetår som följer efter det närmastframförliggande. omfattar dessa beräkningar, som sammanfattningsvisbenämns långtidsbudgeten, perioden /75' 1977/78. De detaljeraderesultaten redovisas i bilaga 2 tUl denna proposition. Långtidsbudgeten baseraspå uppgifter som lämnas av myndighetema i saraband med de årligaanslagsframställningarna, i vissa fall dock kompletterade efter det attstatsverkspropositionen framlagts. Den slutliga utformningen avlångtidsbudgeten sker inom efter sararåd med resp.fackdepartement. Beräkningarnaavser endast den över statsbudgeten finansierade verksamheten, varföraffärsverkens driftutgifter och andra utgifter för de statliga bolagen äntillskott av kapital inte ingår. Detsamma gäller en stor del avsocialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och inkomster. Ilångtidsbudgeten kartläggs de konsekvenser på utgiftssidan som följer avstatsmakternas redan fattade beslut och gjorda åtaganden. På inkomstsidan görsen framskrivning med utgångspunkt i gällande skalleregler och avgiftsnormer.Långtidsbudgeten bör således varken uppfattas som en plan för den framtidabudgetpolitiken eller som en prognos över budgetutvecklingen. Dess syfte ärbegränsat tUl att i första hand endast ange de inteckningar i det framtidaresursutryraraet sora gjorts genora de redan fattade besluten. Jagvill understryka att dessa beräkningsprinciper inte är liktydiga med enoförändrad standard eller raed oförändrade resursinsatser. I flera fall harstatsmaktema gjort preciserade utfästelser om en successivt ökad standardeller ökade utgifter. Detta gäller exempelvis standardgarantin tUl folkpensionärernaoch åtagandet om ett ökat bistånd till u-ländema. I de fall sådana utfästelsergjorts om framlida standardhöjningar har dessa medräknats i långtidsbudgetensutgiftsberäkningar. Påde områden där tidsbegränsade åtaganden eller prograra föreligger harutgiftema antagits falla bort i och raed att prograraperiodcn löper ut. I detstora flertalet fall finns eraellertid inte preciserade utfästelser ora enökad standard eller tidsbegränsningar av gjorda åtaganden. Ulgiftsbedöraningamahar då i allmänhet gjorts med utgångspunkt i att verksamheten skall fortgå ioförändrad omfattning. Vid dessa beräkningar har viss hänsyn tagits tUl enförväntad produktivitetsstegring. I denna framskrivning av verksamheten Uggerdock ingen värdering av att den skall eller bör fortsätta, utanförfaringssättet är en konsekvens av de beräkningsmetoder sora tillärapas ilångtidsbudgeten. Deförutsättningar ora sarahällsekonorains utveckling sora använts ilångtidsbudgeten ansluter sig till de resultat sora erhållits vid avstära-ningenoch fraraskrivningen av långtidsutredning och som i samraandragredovisas i det följande. Detär cn naturlig konsekvens av de beräkningsprinciper som gäller förlångtidsbudgeten alt de utgiftsökningar raan koraraer frara lill för perioden1973/741977/78 bUr lägre än de sora faktiskt realiserats för den närraastbakoraliggande feraårsperioden /681971/72. De totala utgiftema i fastapriser beräknas för denna passerade period ha stigit raed i genorasnitt 5,4 %om året. För långtidsbudgetperioden har utgiftema beräknats öka med igenomsnitt . I löpande priser har utgifterna stigit raed 11,2 %åriigen 1967/681971/72 att järaföra med beräknade under denframförliggande perioden. I utgiftsökningama för den passerade perioden mgåremellertid effekterna av den betydande reformverksamhet som bedrivits underdessa år. I konsekvens med beräkningsprincipema görs däreraot uite något försökalt beräkna effektema av de nya beslut sora kan komma att fattas under denframförliggande perioden. Itabell 6 redovisas utvecklingen av statsutgifterna i fasta priser fördelade påolika ändamålsgrupper. Statsutgifternas utveckling lor olikaändamålsgrupper (Milj.kr., fasta priser) ring 1967/68 -1971/72 Folkpensioner, sjukförsäkring m. m. Skattebidrag till kommuner m. m. -1-20,8 Hälso-, sjuk- och socialvård UtveckUngsbistånd m. m. Avtabellen framgår att utvecklingsbiståndet uppvisar den snabbaste, procentuellaökningen under peiioden. Relativt snabba ökningar fömtses också förändaraålsgruppema folkpensioner och sjukförsäkring, arbetsraarknads- ochregionalpolitik särat bostäder. Derelativt sett snabba ökningarna av folkpensioner, sjukförsäkring m. ra. och avutgifterna för arbetsmarknad och regionalpolitik är en direkt följd av demålsättningar och utfästelser sora gäller för dessa områden. Ättstödet till bostadsbyggandet ökar sararaanhänger i första handraed den skuldökning sora sker på bevUjade fastighetslån och sora följer av deberäkningsmässiga fömtsättningar sora gjorts om oförändrade paritetstal underlängtidsbudgetperioden. Enklar olikhet framträder mdlan de olika realekonomiska utgiftsty-pema.Investeringsutgifterna beräknas minska raedankonsurationsutgiftema beräknas öka något. En klar skillnad finns dock mellan debegränsade stegringarna i statens egna utgifter och de snabbare ökningarna avdriftbidragen tUl koraraunernas konsurationsutgif-ter. De kraftigasteökningarna uppvisar transfereringspostema, som bl. innehåller det snabbtstigande utvecklingsbiståndet, utbyggnaden av sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringen, folkpensionerna och skattebidragen till komraunema. Olikhetemaraellan de realekonoraiska grupperna visar således att de statliga åtagandenapå i första hand är av transfererings-dier bidragskaraktär medanstatens egen verksamhet på såväl konsumtions- sora investeringsorarådet inlepå sararaa sätt är uppbunden av tidigare åtaganden. Detär ett naturUgt utslag av beräkningstekniken i långtidsbudgeten att utgiftemaberäknas stiga snabbare i början än . angavsutgiftsökningen i fasta priser tUl i genorasnitt under hela perioden.För i perioden, /75, är ökningen beroende påutvecklingen av anslagen till utvecklingsbistånd. UtgLftema för detta ändaraålhar i långtidsbudgeten blivit föreraål för en altemativ behandling. I det enaaltemativet (A) fömtsätts anslagen för /75 öka sora hittUlsraed . För /76 har förutsatts en ökning ora , varigenoraen-procentraålet uppnås under detta år. I det andra altemativet (B) fömtsättsanslagen öka så att enprocentmålet uppnås redan under /75. Dessaaltemativ gäller sålunda utvecklingen och påverkar därför inteutgiftsbdoppet för slutåret. Gemensamt för bägge altemativen är att anslagenkomraer att utvecklas i takt med bruttonationalprodukten efter det attenprocentraålsättningen uppnåtts. Detta innebär att denna raålsättning ävenfortsättningsvis blir uppfylld. Viddet lägre altemativet blir stegringen av de totala statsutgiftema i fastapriser för /75 och i det högre . I löpande priserhar utgiftsstegringen till detla budgetår beräknats tiU resp. . Itabell 7 återges en beräkning av den effekt på saldot detta skulle få ikombmation med de gjorda antagandena ora statsinkorasler-nas utveckling fördetta år. Avtabellen framgår att statsinkomstema mellan budgetåren 1973/74 och 1974/75beräknas stiga med ca . Till en del beror detta på denföreslagna skatteläggningen av sjuk- och arbetslöshetsbidragen. TUl följd avtidigare fattade beslul och redan vid det lägre alternativet förutvecklingsbiståndet stiger emellertid statsutgiftema snabbt, eller med drygt 6miljarder kr. tUl /75.1 det högre alternativet beräknasutgiftsstegringen till ca 6,5 mUjarder kr. Saidoförbättringen skulle begränsastill ca 1,4 resp. . Delta innebär att underskottet fortfarandeskulle komma att ligga på en mycket hög nivå. Enbart ett fullföljande avtidigare gjorda åtaganden koraraer alltså att ställa betydande krav påkreditraarknaden /75. Budgetsaldots utveckling /731974/75 (Milj. kr., löpande priser) 1972/73 1973/74 1974/75 67 104 67 104 73 206 73 633 -7 386 -7 386 -5 667 -5 667 -4 304 -4 731 Inärraast föregående avsnitt liar jag redovisat de inteckningar i det fraratidasarahällsekonoraiska resursutrymmet, som gjorts genom statliga beslut ochåtaganden. Rimligheten i såväl dessa sora nytillkommande krav från denoffentliga sektom kan endast bedömas utifrån en föreställning ora deproduktionsresurser som på står till förfogande och ora dekonkurrerande anspråk som ställs från andra sektorer. Genora detbakgrundsmaterial sora fraralades långtidsutredning kunde jag redovisa hur jag utifrån de då aktuella utvecklingsperspektivensåg på awägningsprobleraen i ekonomin. I den bild av denekonomiska utvecklingen i för åren 1971 1975 som tecknades i 1970 årslångtidsutrednLng, framstod de ekonoraiska resursema som knappa i förhållandetill de ambitioner som kunde registreras inom olika sektorer c:vsarahällsekonorain. På tillgångssidan förutsågs en fortsatt rainskning avarbetskraftstillgången frärast beroende på den allmänna arbetstidsförkortningsom hade beslutats. Produktiviteten inom sarahällsekonorain beräknades kommaatt stiga trendmässigt och den totala ökningen i produktionskapacitetenberäknades uppgå till i genorasnitt . Dådet gäUde att bedöraa hur olika användnmgsoraråden kunde koraraa atttUlgodoses inora en sådan tillväxtrara var det frärast två problem som stod iförgrunden nämligen frågan ora den svenska ekonorains externa balans ochfrågan om avvägningen mellan privat och offentlig konsuration. Vadgällde balansen i de utrikes betalningarna beräknades föreligga ettunderskott i bytesbtilansen ora närraare . En förutsättning föratt realisera de centrala ekonoraisk-politiska målen var att balansen i dessabetalningar återställdes fram tUl 1975. Vid den försäraring avtransfererings- och tjänstenetto sora förutsågs beräknades handelsbalansen förvaror behöva gå från ett underskott i löpande priser på ca 1,1 raUjard kr. 1970tiU ett överskott på ca 2,9 mUjarder kr. 1975 för att total balans skulleuppnås detta år. Den ökning av industrivaruexporten som var nödvändig för attuppnå detla raål bedörades erfordra en kraftig ökning av industrinsinvesteringar. Detandra vikliga awägningsprobleraet gällde fördelningen av tillgängligtkonsumtionsutrymrae raellan offentliga och privata ändaraål. De offentligautgiflsplanema frarastod i långtidsutredningen som starkt expansiva även om enviss uppbromsning av den koraraunala konsuralionen jämfört med tidigare årförutsågs. Skulle dessa helt ut tillgodoses skulle utryraraet för privatkonsuration bli raycket begränsat. I sin huvudkalkyl upptoglångtidsutredningen en i förhållande tUl planerna något reducerad ökning avoffentlig konsuration eller första hälft. DeUaskulle medge en årlig ökning av den privata konsumtionen med 33,f! Dåjag i den reviderade finansplanen behandlade långtidsutredningensresultat framhöll jag att jag såg det sora ett ofrånkoraligt villkor för att viskall kunna genomföra våra raål för den intema ekonorain att balansen iutrikes betalningarna återställdes. Jag underströk att detta också var enfömtsättning för att vi fraragångsrikt skulle kunna hävda vår yttresjälvständighet och genomföra våra åtaganden bl. a. gentemot u-ländema. Utanen väl konsoliderad valutaslällning blir den handlingsfrihet utåt som vieftersträvar kringskuren. Utifrån denna syn framstoddet sora nödvändigt att den ekonomiska politiken under de kommande åreninriktades på att resursfördelningen försköts mot avsättning av en större andelvaror och tjänster utoralands och en lägre tillväxttakt i förbrukningen inoralandet. Kraven på ökad export fömtsatte en fortsatt stark utbyggnad avindustrins produktion och kapacitet. Ätgärder sora raöjliggjorde ochstiraulerade en sådan utbyggnad skulle ges företräde i den ekonoraiskapolitiken. Denna linje för politiken har sedan konsekvent följts under de tvågångna åren. Vad beträffar resursernasfördelning raellan inheraska användnings-oraråden har frågan ora den offentligaoch speciellt då den koraraunala konsumtionens långsiktiga tillväxt ägnats encentral uppmärksarahet vid den ekonoraiska politikens utforraning. Därvid hardelvis nya och förändrade vägar och synsätt prövats för att angripa dessaproblera. Saratidigt har konjunktumtvecldingen raedfört att förutsättningamaför dessa frågors behandling väsentiigt förändrats. Försvagningen i utländskoch inherask efterfrågan har yttrat sig i en tUlväxt avbmttonationalprodukten ora sararaanlagt för de båda åren. DärtiU har dåäven bidragit en väsentlig därapning av den offentliga konsurationens ökning.I denna utvecklingsbUd ingår även den mycket markerade förstärkning av denyttre balansen som skett dessa år. Bytesbalansen beräknas sålunda haett överskott ora 1 200 raUj. Innebär den nyssnärandautvecklingen att de awägningsproblera och utvecklmgsperspektiv sora angavs i1970 års långtidsutredning inte längre har aktualitet? Eller är det här endastfråga om konjunkturellt betingade avvikelser från de i utredningen skisseradelångsiktiga utvecklingslinjerna? Den avstämning av långtidsutredningsom genomförts har syftat tUl att söka belysa bl. a. just dessa frågor. En sammanfattningav de resultat som frarakoramit av detta arbete redovisas i bilaga 3. Endetaljerad redogörelse som dessutora orafattar specialstudier överutrikeshandel och betalningsbalans, industrins utveckling, energiförsörjningen,den offentliga sektorns utveckling särat de finansiella aspektema av den realakalkylen publiceras i SOU 1973: 21. Innan jag går in påresultaten av detma avstämning vill jag foga en mer allmän kommentar tUl detförsök som gjorts att utsträcka tidsperspektivet till att orafattaperioden frara t. o. m. manhanghar framförts önskeraål ora att långtidsplaneringen skulle göras"rullande". De hittUls gjorda studiema över utvecklingsperspektivenför en framtida. borde sålunda kompletteras genom att man underperioden följde upp prognosema och därvid successivt förde frara dessa. Ensådan uppföljning är förenad raed betydande svårigheter av metodisk ochstatistisk art. Genom den utveckling av arbetsmetoder och av raaterialinsamlingoch bearbetning sora skett i anslutning tUl en ekonoraetrisk planeringsraodellhar raöjlighelema att förnya fraratidsbedöraningama väsentiigt förbättrats. Jagfinner det värdefullt att detta utvecklingsarbete nu kunnat orasättas i ettförsök alt föra frara lidsperspektivet till alt orafatta perioden frara t. o.ra. I att det är ett försök ligger eraellertid att flera koraphceradeanalyspro-blera inte kan sägas ännu ha fått en fullt klar lösning. Här vill jagpeka på bl. a. de svårigheter sora finns vid järafördser av utvecklingssiffrörför de olika perioder sora behandlas, näraligen , 1971 t. o.m. 1975 och 1973 t. o. ra. Sora basår vid beräkning av förändringarutgår långtidsutredningen resp. 1972 varför perio-dema betecknas19701972, 19701975 och 19721977. De skiUnader i fråga omkonjunktursituationen sora präglar eller sora fömtsätts karakterisera de olikabegynnelse- och slutåren medför betydande vanskligheler vid tolkningen avframkomna resultat. Stor försiktighet och eftertanke är därför nödvändig dåman söker nå fram till bestärada slutsatser. Även om gåttS(jdan långtidsutredning lades frara har det vid den gjordarevideringen och fraraskrivningen visat sig ytterst svårt att säkrarefastställa ora och i vad mån nya bestående tendenser tUlkommit iutvecklmgsbilden. Delvis hänger detta samman med att ett säkrare statistiskt underlagsmaterialgår att få endast med en betydande tidseftersläpning finns sålundaännu bara begränsade och preliminära data för olika sektorer av ekonomin. annan och i detta samraanhang viktigare orsak är att förändringar i enut-vecklLngstrend inte kan beläggas genora observationer för något eller någraenstaka år. Dessa förhållanden gör att jag inte finner det meningsfullt ellerpraktiskt möjligt att, sora understundora förts fram, upprepa den mllandeframtidsbedömningen . Produktionskapaciteten.Sora jag erinrade ora uppskattade långtidsutredning ökningen avproduktionskapaciteten åren 1970 1975 tUl . I de reviderade kalkylemaanges nu en lägre ökningstakt eller . Enligt avstämningen hänförsig denna justering nedåt helt tUl produktivitetsutvecklingen. Dengenorasnittiiga minskningen i arbetskraftsutbudet, mätt i timmar, beräknasdäreraot bli densararaa sora förutsågs eller . Dettasararaanfattande resultat inryramer emellertid raotvägande skUjaktigheter förolika del-koraponenter. Jämfört raed de tidigare beräkningama antas nu en något större ökning av den andel kvinnor som koramer att haarbete utom hemmet. Reviderragen är dock för 19701975 inte så stor som utvecklingen1971 och 1972 kunde antyda. Den starka ökningen har nämligenansetts tUl viss dd utgöra en tidigareläggning av inträdet på arbetsmarknadentill följd av särbeskattningsreformen. En revidering i raotsatt riktning harbedömts motiverad i fråga ora speciellt raannens relativa arbetskraftstal ihögre ålder. Arbelsraarknadsparternas överenskomradse ora en successivsänkning av pensionsåldem till är det viktigaste skälet tUl denna. Denprognos sora gjorts för åren 19721977 visar en ökning av det totalaarbetskraftsutbudet ora , under fömtsättning att någon ytterligareallraän arbetstidsförkortning inte komraer att tas ut . Ser vi sedan på produktivitetsutvecklingen kan konstaterasatt den 19701972 följt det sedvanliga cykliska raönstret med en svag utvecklingunder konjunkturnedgångens första fas och därefter en snabb ökning. Igenomsnitt uppgår ökningstakten till för totala ekonomin och förenbart industrin. Dessa tal är lägre än de sora beräknades ilångtidsutredningen för 19701975, näraligen för hela ekonomin och ungefär7,för industrin. kan man med stor säkerhet utgå ifrån attproduktivitetsökningama koraraer att återta en högre takt. Allhistorisk erfarenhet tyder på detta. Men å andra sidan är det svårt att avgöraora långtidsutredningens tal , vilka i stort sett sararaanfaller medäldre trender, fullt ut kommer att uppnås. Vid av-stämningsarbelet har raan,delvis på basis av en särskild enkät som gjorts till mdustriföretagen, stannatför en serie produktivitetsantaganden för de olika branscherna somtillsararaans ger en genorasnittiig årlig produktivitetsökning av förhela ekonomin och för industrin 19701975. Bakom nedrevideringen av ökningstakten för produktivitetenligger delvis en något ändrad bedönming av möjlighetema till fortsatta produktivitetsökningargenora en snabb regional- och branschraässig struk- Export av varor och tiänster Import av varor oeh tjänster 1 Omräkning av uppgiftema i LU 70 till att avse 1968 årspriser. » Mätt från användningssidan. BNP från produklionssidanligger genomgående något högre. turomvandling.En ökad inriktning på miljöfrågor liksora en övergång till andraproduktionsprocesser skulle också åtminstone på kort sikt kunna medföra attproduktivitetsökningslakten mätt på konventionellt sätt skulle därapas. Redani den reviderade finansplanen bedörade jag det tveksamt oralångtidsutredningens produktivitetsprognos skulle kunna infrias. Jag finnerdet därför naturligt att nu ansluta mig till den markering som utredningengjort av en jämfört med tidigare bedömningar någol avsaklad ökningstakt. Detkan måhända diskuteras hur en ökad hänsyn till regionala och andramiljöraässiga faktorer kan komma att ge sig till känna i kapacitelsberäkningen.Den återverkan som troUgen uppstår behöver inte nödvändigtvis yttra sig i enlägre produktivitetsökning. Den kan även länkas ta forraen av en restriktionför möjligheterna att upprätthålla en jämn sysselsättning, vilket då skulle avspeglasi en någol högre genomsnittlig arbetslöshetskvot. De resultat som riraligen böruppnås genom de regionalpolitiska insatserna och som frärast avser utökadesysselsättniingslillfällen talar dock enligt rain mening för den nedrevideringav produktiviteten som gjorts i avstäranings-arbetet. Dehär angivna förutsättningama har givit talet för den genorasnittiigaårliga tUlväxten av den totala produklionskapacUeten i landet 19701975. Dåsararaanlagt ökningen av bruttonationalprodukten begränsatsig till skulle rent räkne-mässigt finnas ett betydandekapacitetsutrymme för en hög tillväxt under de närmast koraraande åren. Nuaktuella tendenser, sådana de fraragår av vad jag redovisat i det föregående,antyder alt en konjunkturuppgång inletts. Består dessa tendenser ökarförutsättningama för att efler hand ta i anspråk de produktivitets- ochproduktionsreserver sora f. n. finns i ekonorain. Tillsararaans med denförutsedda kapacitetstUl-växlen för åren fraraöver skulle del årligatillväxtutryraraet 19721975 kunna uppskattas öka raed . Jag finner detinte osamiolikt att de tendenser sora nu kan skönjas på efterfrågesidan undersin fortsatta utveckling kan raedföra alt detta utryrame koraraer alt fulltutnyttjas.