prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Jagräknar under detta anslag inte med andra förändringar än sådana som hänför sigtill inträffade löne- och prisökningar. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår räknas upp med . Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag till i för /74 anvisa ett anslagav . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 430 E58, Bidrag tiU mot cancer 1971/72Utgift 3 000 000 Reservation 1972/73Anslag 3 000 000 1973/74Förslag 3 000000 Detta anslag är avsett som bidrag tillverksamheten inom mot cancer för forskning såväl i gränsområdetmeUan grundläggande biologisk forskning och cancerforskning som för direkttill-lämpad klinisk forskning rörande tumörsjukdomarnas diagnostik ochbehandUng (prop. 1971: 1 bil. 10 s. 355. UbU 1971: 3, rskr 1971: 84). Som vUlkor förstatsbidraget gäller bl. a. att och statens medicinska forskningsråd utser vardera enledamot i mot cancer forskningsnämnd samt att föreningensbeslut om beviljande av anslag som överstiger . hemställer att anslagetförs upp med oförändrat belopp. Jagförordar att anslaget för nästa budgetår förs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att Kungl. att tiU Bidrag till motcancer för /74 anvisa ettreservationsanslag av . För innevarande budgetår utgår överriksstaten medel från skilda anslag till centrala,institutionella och internationella verksamhet. Medelsanvisningarna uppgårtill sammanlagt . utredning rörandeVetenskapsakademiens institutioner har lagt frambetänkandet (Ds U 1972: 13) institutioner med förslag ominstitutionernas framtida StäUning m. m. Beredningen av hithörande frågor ärännu inte avslutad. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t att lägga fram en särskild proposition i dessa frågor. I avvaktan härpå börför Ifrågavarande ändamål i riksstatförslaget tas upp ett preliminärt beloppav . Jaghemställer att Kungl. att, i avvaktan på särskUd proposition iämnet, till Bidrag till för /74 beräkna ettförslagsanslag av . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 431 f) inredning och utrustning Inredning och utrastning av lokaler vid universiteten m. m. I riksstaten för innevarande budgetårfinns uppfört ett reservationsanslag av 72 milj. kr. till inredning ochutrustning av lokaler vid universiteten m. m. Förnästa budgetår föreligger anslagsframställningar från ,öch högskolor samt tekniska högskolans iStockholm byggnadskommitté om sammanlagt 78,5 milj. kr. Beredningen avhithörande frågor är ännu inte avslutad. Jag avser att senare föreslå Kungl.Maj:t att riksdag lägga fram en särskild proposition i ämnet. Iriksstatförslaget bör tas upp ett preliminärt belopp av 73 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. /74 beräkna ett reservationsanslag av . 1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 432 F LÄRARUTBILDNING Vissa gemensanuna frågor Med skrivelse harskolöverstyrelsen (SÖ) redovisat sia syn på intagningskapacitetentiU vissa lärarutbildningar under budgetåren 1973/78. SÖ och statistiskacentralbyråns prognosinstitut har var för sig utarbetat ett underlag förbedömning av framtida tillgång på och behov av lärare. SÖ har sökt täcka in såmånga lärarkategorier som möjligt medan prognosinstitutet koncentrerat sig pålärare för låg- och mellanstadiet och på ämneslärare. En viktig utgångspunkt för SÖ har varitatt inte göra några nya bedömningar av utbildningspolitisk natur.Prognosresultaten kommer därmed att gmndas på en relativt statisk bild avskolväsendet. Förändringar i behovet av lärare som redovisas för tiden efter år1976 speglar t. ex. helt och hållet de gjorda antagandena ombefolkningsutvecklingen. Med utgångspunkt i den framlagdalärarprognosen har SÖ bedömt hur vissa faktorer kan komma att inverka på detframtida behovet av intagningsplatser vid läramtbUdningsanstalterna. SÖ anseratt det är angeläget att ta hänsyn till att många studerande planerat nu pågåendestudier med sikte på att genomgå fullständig lärarutbildning. Även organisatoriskaaspekter har beaktats. SÖ framhåller vidare att pågående utredningsarbete kankomma att påverka den av SÖ förordade kapaciteten. SÖ:s bedömning av intagningskapacitetentill vissa lärarutbildningar framgår av följande tabell. Intagningskapacitetentill vissa slag av lärarutbildning under budgetåren 1973/78 Vidareutbildning i teknik. matematik m. m. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 433 Vid behandhngen av detta ärende inom SÖ:sstyrelse har ledamöterna uttalat att beträffande ämnes-och klasslärare innebär de redovisade alternativen en överskattning avlärarbehovet. I samband med överläggningar iutbildningsdepartementet har företrädare för . och uttalat betänkligheter mot den avSÖ föreslagna kapaciteten beträffande utbildning av lärare för låg- ochmellanstadiet och ämneslärare. Förbunden har i särskilda skrivelser utvecklatdessa synpunkter. De har dock ej preciserat något förslag till dimensionering. Föreningen förpraktisk pedagogisk utbildning har i skrivelse till framhållit att SÖi sin lärarprognos inte tagit hänsyn tiU den aktuella tiUgången på behörigasökande till ämneslärarlinjen. Föreningen föreslår en ökning av antaletintagningsplatser till ämneslärarlinjen med 500, så att den totala intagningskapacitetenpå ämneslärarUnjen för /74 uppgår tiU 2 600 intagningsplatser. SÖ h£ir, med undantag för utbUdningen avlärare för handel och kontor, i sin anslagsframställning för nästa budgetårfört fram sina förslag från den särskilda skrivelsen. För handels- ochkontorsområdet föreslås nämligen en temporär intagning till en kurs om 15veckor med 48 deltagare. Vidare förordar SÖ en ökning av intagningen tillförskollärarutbildning med 300 platser till 2 550, av intagningen till speciallärarut-bUdning med 72 platser tUl 944 och av intagningentiU flyginstruktörs-utbUdningen med 12 platser till 24. För utbildningenav studie- och yrkesvägledare räknas med oförändrat 180 platser. SÖ har med skrivelse den 6 oktober 1971överlämnat förslag till u t-bildningav lärare i vissa yrkesinriktadeämnen. Vid riksdag fattades beslut om dels ett organisatoriskt inordnandeav de yrkespedagogiska instituten i lärarhögskolorna, dels en omläggning avvårdyrkeslärarutbUdningen, dels inrättande av vissa nya typer av lärarkurser påvårdområdet (prop. 1972: 1 bil. 10 s. 394, 401, 417 och 422, UbU 1972: 7, rskr1972: 96). StäUning har däremot inte tagits till SÖ:s förslag om en omläggningav läramtbildningen för industri och hantverk. Förslaget i denna del innebär ikorthet följande. har väsentligaförändringar av det frivUliga skolväsendet ägt rum. Det är därför enligt SÖnödvändigt att lärarutbildningen anpassas tUl förändringarna inom skolan. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 434 sompå olika sätt präglat reformerna på skolans område ligger också bakom förslagenrörande lärarutbildningen. SÖ:s planering beträffande lärarnastjänstgöring utgår från principen att fackundervisningen för tvååriga medutbildning i yrken inom industri och hantverk skall bestridas av lärare som harförutsättningar att meddela ämnesintegrerad undervisning i den meningen attarbets-teknik och fackteori pedagogiskt samordnas tiU en helhet. Undervisningenskall enligt planerna organiseras så att i princip en lärare skall svara förall fackundervisning inom en studieväg. Under en övergångstid kommer särskildalärare att i vissa fall svara för undervisning i fack-teori. Behörighet tiUlärartjänst omfattande ämne på yrkesinriktad linje måste av praktiska skäl hahuvudsaklig inriktning på viss gren. Varje lärare skaU dock oavsett sinspecifika yrkesinriktning, kunna klara den totala undervisningen inom linjensbasblock. SÖ framlägger förslag till delsämnesutbildning, dels praktisk-pedagogisk utbildning av yrkeslärare inomindustri och hantverk. Medtanke på att det tidigare inte fanns några uttalade krav på teoretiskämnesutbildning för dessa lärare måste kraven i fråga omämnesutbildning för motsvarande lärare i gymnasieskolan skärpas väsentligt. Nyautbildningsresurser måste skapas eftersom det för flertalet blivande lärareinom sektorn industri och hantverk saknas möjlighet till adekvatämnesutbildning. YrkesutbUdningsberedningens förslag om yrkesteknisk högskoleutbUdning kan enligt SÖ innebära en långsiktig lösningpå detta problem. I avvaktan på slutgiltiga stäUningstaganden tUl den högreyrkestekniska utbUdningens framtida organisation och innehåll har SÖ föreslagitinrättande av högre specialkurser inom gymnasieskolan. Dessa kurser, som enligtförslaget skuUe vara ettåriga, kan också bli en form av försöksverksamhet medhögre yrkesteknisk utbildning. En förutsättning för att högrespecialkurser med krav på viss yrkeserfarenhet för inträde skall kunna få godrekrytering är enligt SÖ att tillfredsställande ekonomiskt studiestöd kanerbjudas de studerande. Frågan om studiesocialt stöd för vuxna studerandeutreds. Även om högre specialkurser kan inrättas på relativt kort sikt, måsteman räkna med svårigheter att rekrytera dessa med kvalificeradeyrkesspecialister om man inte kan erbjuda bättre ekonomiska förmåner änstudiemedel under den teoretiska delen av ämnesutbildningen. För att , innanlämpUga utbildningar står till buds, rekrytera personer med i första hand godyrkeserfarenhet och yrkeskunskap till lärarutbildning, föreslår SÖ att ensärskUd ämnesutbildning anordnas inom de fyra yrkesområden som motsvarar bygg-och anläggningsteknisk, fordonsteknisk, träteknisk och verkstadsteknisk linje.Inom dessa yrkesområden saknas enligt SÖ:s uppfattning möjUgheter att erhållaadekvat fackteoretisk utbildning. Tanken är att SÖ 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 435 viduttagning av deltagare tUl den praktisk-pedagogiska utbildningen skall ta StäUning till vilka som är i direktbehov av den särskUda ämnesutbildningen och hänvisa dessa till attgenomgå ämnesutbildningen före den egentliga lärarutbildningen. Sådana sökande som tidigare inhämtatkunskaper motsvarande ämnes-utbUdningen på annat sätt t. ex. i tekniskskola, fackskola, högre specialkurs etc. skaU antas direkt till denpraktisk-pedagogiska UtbUdningen. Det innebär att endast en del av de antagnaskaU hänvisas till ämnesutbildning. Denavgörande motiveringen för denna utbildning är att man under enövergångsperiod, innan lämpliga utbUdningar står till buds, till lärarutbildningönskar rekrytera personer med i första hand god yrkeserfarenhet ochyrkeskunskap. För att få sökande som uppfyller de yrkesmässiga kraven är detenligt Sö:s mening nödvändigt att samma ekonomiska villkor får gälla fördeltagande i ämnesutbildningen som under den praktisk-pedagogiska utbildningen. Enligtförslaget skall den särskilda ämnesutbildningen omfatta . Den skallindelas i en allmän del som genomgås av samtUga deltagare och en fackteoretiskdel som är särskilt utformad för varje i kursen ingående yrkesgrupp. Ikursplanen för den allmänna delen ingår svenska, matematik, fysik, eliära,teknologi och samhällskunskap. Denpraktisk-pedagogiska utbildningen av lärare i yrkesbetonade ämnen skall kommasom ett avslutande år vid lärarhögskola sedan ämnesstudierna avslutats. SÖföreslår att utbildningen förlängs till ett läsår , i stället förnuvarande , för att dels erbjuda lärarkandidaterna studievänligarearbetsförhållanden, dels inrymma nya viktiga moment, dels få förutsättningarför samundervisning med andra lärarkategorier. Lärare i yrkesbetonade ämnenkommer huvudsakligen att få anstäUning vid gymnasieskolan. Vid lärarhögskolornautbildas flertalet övriga lärare för denna skolform vid ämneslärarlinjen, därutbildningstiden omfattar ett läsår . SÖ anser attlärarutbildningar som är inriktade mot samma stadium i skolväsendet skalltilldelas samma utbildningstid och föreslår därför en förlängning avutbildningen för lärare i yrkesbetonade ämnen. Förstaterminen skall enligt förslaget omfatta teoretisk utbildning, andra praktisk.Timplanen skall innehålla pedagogik, metodik, praktik och timmar tiUförfogande. Under pedagogik tillkommer administration och författningskunskap.Metodikämnet indelas i ämnesmetodik, tekniska läromedel,undervisningsplanering, muntlig framstäUning samt röst- och talvård. Vidareföreslås arbetslivsorientering, arbetsplanering Och metodutveckhng ingå itimplanen. Under den andra terminen skall lärarkandidaterna tjänstgöra somassistentlärare under handledning på samma villkor som i den förutvarandeutbildningen vid de yrkespedagogiska instituten. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 436 Bakgmnden till de förslag tillbestämmelser om villkor för antagning till praktisk-pedagogisk utbildning somSÖ ställer är följande. De s. k. basblocken i årskurs 1 inom de yrkesinriktadeUnjema på gymnasieskolan leder till krav på yrkeskunnande inom ett bredareyrkesområde än vad som gällt på motsvarande stadium i yrkesskolan. Samtidigtbör strävandena mot en integrerad undervisning i arbetsteknik och fackteorileda tiU att ökade krav ställs på den blivande lärarens fackteoretiskaänmesutbildning jämfört med de nu föreskrivna. En omläggning av lärarnaskompetens kan emellertid inte ske . Det måste ta tid för presumtivasökande till den egentliga läramtbildningen att anpassa sin utbildning tiU nyakrav. Innan mer slutgiltiga krav kan utformas måste adekvat ämnesutbildningfinnas att tillgå. Behörig att antas som studerande vidlärarhögskola, »yrkesteknisk Unje» området för industri och hantverk, är enligtförslaget den som uppfyller följande behörighetsvillkor: 1. att vara fri frånsjukdom eller handikapp som medför olämplighet för sådan tjänst somutbildningen syftar tiU, 2. att ha avgångsbetygfrån tvåårig utbildning med slutförd lärokurs vid sådan studieväg igymnasieskolan, som i sin timplan har samma eller motsvarande ämne eller ämnensom det eller de som läramtbildningen syftar till eller att ha på annat sättstyrkt sig äga i huvudsak motsvarande kunskaper och färdigheter, 3. att äga väl vitsordadyrkesskicklighet, förvärvad genom allsidig yrkesverksamhetinriktad mot ämne eUer ämnen som ingår i den lärartjänst, för vilkenutbUdningen är avsedd, 4. att ha ytterligareyrkesteknisk utbUdning i enlighet med vad SÖ för varje ämne eller grupp avämnen föreskriver. SÖ har i skrivelse den 17 juni 1970förordat att vissa grupper av s. k. ämneslärare på vissa tvååriga linjer igymnasieskolan (företrädesvis gymnasieingenjörer)skall få genomgå en särskUd vidareutbUdning. Kostnadema för dettaprogram har av SÖ beräknats vara av storleksordningen 3040 milj. kr. Remissyttranden över SÖ:s förslag haravgetts av (), i ,lärarutbildningskommittén () samt av lärarhögskolorna i , Göteborgoch . Vidare har yttranden avgetts av i (LO), akademikers centralorganisation (),() samt av (). Tekniska fakultetens utbildningsnämnd viduniversitetet i samt vänder sig mot förslaget till ämnesintegreradundervisning med motivering att den föreslagna utbildningen inte ger lärarnakompetens att ombesörja undervisningen i yrkestekniska ämnen. 1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 437 uppfattninginnebär den provisoriska utbUdningen av lärare i yrkesteknik en så Utenhöjning av yrkeslärarnas kunskaper att nuvarande system med samverkande läraremåste fortsätta. föreslår att även i fortsättningenåtminstone en viss del av den tekniska undervisningen handhas av speciaUstermed jämförelsevis hög kompetens. Förslaget om inrättande av högrespecialkurser för de fordonstekniska samt bygg- och anläggningstekniskayrkesområdena tillstyrks av TCO och av i . SAF anser attdessa kurser är så lUca den yrkestekniskahögskoleutbUdning som planeras av utbildningsutredning (U 68),att man bör överväga vilka konsekvenser som skUlnader i förkunskapskrav,varierande krav på yrkeserfarenhet etc. kan få i senare sammanhang. Förslaget om anordnande av en särskUdämnesutbildning inom fyra yrkesområden tillstyrks av AMS, iGöteborg och TCO. AMS framhåller att utbildningen bör ses som ett provisorium,tUl dess att andra utbildnmgsformer, t. ex. yrkesteknisk högskola, tillskapats.Även SAF tiUstyrker denna utbildning, men organisationen ifrågasätter samtidigtom man inte, med tanke på de påfrestningar som dessa lärare kommer att möta närde konfronteras med den nya skolan, borde ställa krav på en obligatoriskfortbildning för dessa lärarkandidater. Beträffande den praktisk-pedagogiska utbUdningen avlärare vid yrkesteknisklinje vid lärarhögskola instämmer i i Sö:s bedömning attpedagogiktimmarna på den yrkestekniska linjen bör överstiga det nuvarandeantalet för ämneslärarlinjen. i anser att skillnademai fråga om antalet lärarledda timmar i ämnet pedagogik för olikalärarkandidatkategorier är ointressant, om man inte känner vederbörandesförutsättningar och behov. föreslår att för alla blivande lärareskall krävas sammanlagt åtta veckors lärarlnriktad yrkesförberedelse förtillträde till lärarhögskoleåret. Om SÖ:s förslag beträffande krav påyrkesverksamhet inom berörda områden vinner gehör kommer blivande lärare i yrkesteknikvisserUgen att ha god erfarenhet av yrkeslivet. anser emellertid att det ärviktigt att också de blivande lärarna i yrkesteknik lär känna något omskolmiljön och skolan som arbetsplats före inträdet i lärarhögskola. TCO vänder sig mot att kompetenskravenför alla linjer som har anknytning tUl industri och hantverk sammanförts tiUen enhet. EnUgt TCO:s mening bör kompetenskraven i stäUet samordnas linjevis,för att manifestera sambandet meUan linjens olika yrkesutbildnmgar. Därigenomuppstår också en viss anknytning till indelning i branscher inom arbetsUvet.TCO anser också att den arbetstekniska ämneskompetens som uppnås genomkvaltficerad yrkespraktUc bör betraktas som ämnesutbildning och mte somförutbildning. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 438 I samband med behörighetsbestämmelsernaföreslår SÖ att Kungl. Maj:t bemyndigar SÖ att utfärda bestämmelser angåendeyrkesverksamhetens innehåll och fördelning. SAF föreslår en komplettering avdenna punkt med innebörd att bestämmelserna utfärdas efter samråd med denärmast berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna inom resp.yrkesområde. Med skrivelse harSÖ:s pedagogiska nämnd lagt fram förslag om regionaltsamarbete mellan utbildningsforskning och alla slag av lärarutbildning inom en region. Genom beslut på grundval av prop.1971: 38 (UbU 1971: 12, rskr 1971: 169) fick SÖ i uppdrag att pröva de lämpligaformerna för ett sådant samarbete. Enligt SÖ är det naturligt att tiU en visslärarhögskole-/universitetsort knyta samarbete med lärarutbildningsanstalterinom de sex fortbildningsregionerna. Fortbildningsavdelningar finns inrättadevid lärarhögskolorna i , , , , ochUmeå. Ivarje region bör ett s. k. regionskollegium finnas. Dessa koUegier har redaninrättats av SÖ men skulle nu få vissa preciserade uppgifter i fråga omsamverkan med utbildningsforskningen. KoUegierna skall initiera, samordna ochge råd i fråga om samarbete mellan de pedagogiska forskningsinstitutionernaoch lärarutbUdning. Som konkreta exempel på sådan samverkan nämns bl. a.initiering av forskning, deltagande i referensgrupper för forskningsprojekt,medverkan i fältförsök och resultatspridning. SÖ framhåller vidare att manräknar med att i samråd med universitetskanslersämbetet vid kommande översynerav studieplanerna i pedagogik för alla slag av lärarutbildning kunna uppnåsådana ömsesidiga anpassningar av dessa studieplaner och normalstudieplaner ipedagogik vid filosofisk fakultet att all lärarutbildning kan utgöra bas förfortsatt utbildning vid sådan fakultet. Regionskollegiets kanslifunktion börenligt SÖ omhänderhas av fortbildningsavdelningarna, vilka bör tilldelassärskUda medel att användas i första hand för probleminventering och initieringav forskning inom de utbildningssektorer som berörda lärarutbildningsanstalter(utanför lärarhögskole-/universitetsort) svarar för. 1960-talets skolreformer ställde krav påett ökat antal lärare. Under många årfanns en besvärande brist på behöriga lärare trots att utbildningskapacitetenhöjdes kraftigt. har en klar förbättring inträtt i frågaom skolans försörjning med lärare och det har därför varit möjligt att minskaintagningskapaciteten för utbildning av lärare för klass på låg- ochmellanstadierna i samt av ämneslärare. () ochstatistiska centralbyrån har var för sig redovisat prognoser om tUlgång påoch behov av bl. a. dessa lärarkategorier. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 439 Frågan om omfattningen avlärarutbildningen behandlades i prop. 1967: 4 (SU 1967: 51, rskr 1967: 143).Dåvarande chefen för framhöll därvid bl. a. attlärarutbildningen inte kan dimensioneras så snävt att den bara svarar motskolväsendets behov. Frågan om dimensioneringen av läramtbildningen måste ses isamband med dimensioneringen av högskoleutbildningen i dess helhet. 1968 årsutbildningsutredning (U 68), som har att utreda bl. a. sistnämnda fråga, väntasliksom lärarutbildningskommittén lägga fram sina förslag. På gmndvalav de båda nänmda utredningarnas förslag bör det bli möjligt att ta ställningtill dimensioneringen av lärarutbildningen på . För nästa budgetårbör intagningsplatserna fördela sig i huvudsak enligt SÖ:s förslag (seföljande sammanställning). Med hänsyn till bl. a. det beslut omvidareutbildning av mellanstadielärare som riksdag (prop. 1972: 26,UbU 1972: 20, rskr 1972: 153) fattat räknar jag dock med ett lägre antalplatser för ämneslärare än vad SÖ:s förslag innebär. Jag vill också framhålladet ansvar samhället har gentemot de obehöriga lärare som gjortskolväsendet goda tjänster. Senast under innevarande budgetår har en särskildutbildning för oexaminerade lärare på låg- och mellanstadiet påbörjats. Änmeslärare 1800 Lärare förklass på meUanstadiet 1440 Lärare förklass på lågstadiet 1080 Lärare förspecialundervisning i och speciallärare i spe cialskola 944 Studie- ochyrkesvägledare 180 Förskollärare 2400 Gymnastik-och idrottslärare 250 Lärare ibarnavård 36 Lärare ihemkunskap 96 Lärare itextilslöjd 108 Lärare iträ- och metallslöjd 96 Lärare förindustri och hantverk 144 Lärare förhandel och kontor 48 Lärare ivårdyrken 320" Lärare iadministrativ eller teknisk databehandling 30 Lärare imusik '* Lärare iteckning 72' Flyginstruktörer 12 ' I detta antal ingår även deltagare ifortbildningskurser om minst en termin. Treterminskurser och 19-veckorskurser vidstatens utbild ning av sjuksköterskor. ' ' Utbildning av dessa lärare bekostas ej frånanslag under litt. F (bortsett från särskild utbildning av lärare i musik). * I detta antal ingår även deltagare i särskildutbildning imusik. De förändringar avläramtbildningskapaciteten jag i det följande kommer att förorda aktualiserarfrågan om lokaliseringen avlärarutbildningen. För skolväsendets försörjning med lärare är det sär- 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 440 skUtangeläget med en decentraliserad utbUdning av lärare för låg- och meUanstadiet.Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t hur intagningsplatserna för dessabåda utbildningar bör fördelas mellan olika lärarhögskolor nästa budgetår. I enlighet med var jag framhöU i prop. 1972:1 (bil. 10 s. 412) räknar jag dock med att det inte längre finnsunderlag för lärarutbildning inom det husliga området på fyra orter i landet.För att minska awecklingsproblemen vid seminariet för huslig utbUdning i Stockholmbör dock viss intagning ske vid detta seminarium även /74. Vidlärarhögskolorna i och bör förskollärarutbildning anordnas fr.o. m. nästa läsår. 1968: 140(SU 1968: 195, rskr 1968: 404) framhöU förutvarande chefen för bl.a. att reformeringen av yrkesutbildningenaktualiserade en översyn av mål och innehåU i yrkeslärarutbildningen(s. 151). I betänkandet (SOU 1970:4) Re-fomierad lärarutbUdning ladeyrkesutbildningsberedningen fram vissa förslag. SÖ har i skrivelse den 6oktober 1971 aktualiserat bl. a. en ny utformning av lärarutbildningen förindustri och hantverk. Enligt det framlagda förslaget skall en lärare svara förall undervisning i gymnasieskolans yrkestekniska ämnen, dvs. både i fackteorioch arbetsteknik. Jag delar grundsynen i förslaget men anser att genomförandetbör ske successivt genom en omläggning av grundutbUdningen för lärare förindustri och hantverk.