prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Som utförligt redovisas i bilaga 1 har dessa matriser iprincip prognoserats genom en förlängning av historiska utvecklingstrender.Det är uppenbart att i sådana fall där kraftiga strukturförändringar ägt rum ensådan prognosraetod är mindre lämplig. Modellresultaten för de olikaproduk-tionsseklorema förefaller i vissa fall att vara påverkade härav och storförsiktighet måste därför iakttas vid tolkningen av de sektorvisa resultaten. Detotala bruttoinvesteringama (exkl. lager) förutsattes i LU 70 öka raed 3,5 %per år 19701975. Industriinvesteringarna angavs stiga raed och deoffentliga investeringarna med . För bostadsinvesteringarnaräknade LU 70 däremot med en minskning på (tabell 6). I fråga orabostäder och privata investeringar föreligger vissa definitionsolikheter ochandra skillnader av statistisk natur genteraot LU 70. Att de förändringstalsora anges i tabell 6 för 19701975 (LU oraräknat) kraftigt avviker från derasora publicerades i huvudrapporten i LU 70 beror på sädana olikheter och intepå den I föregående avsnitt nämnda omräkningen. Under 19701972 ökade detotala investeringarna . Denna låga ökningstakt kan till stordel hänföras tiU minskningen i de koraraunala investeringarna. Ocksåbostadsinvesteringarna rainskade, och detta i en något snabbare takt än vadsora föratsattes i LU 70 beträffande den genomsnittliga årliga nedgången19701975. De statliga investeringarna kora däreraot genorakonjunklurstiraulerande åtgärder alt öka i en snabb takt. Industrinsinvesteringar bedörades i LU 70 behöva öka med 19701975. Denfaktiska uppgången 19701972 stannade vid . i förhåUande tUldet under dessa år rådande konjunkturläget måste emellertid denna ökningbetecknas som ovanligt stark. Att dessa investeringar kunde hållas uppe på enså pass hög nivå sammanhänger raed de konjunklurstiraulerande åtgärder somvidtogs. Dessa avsåg dock till inte ringa del miljövårdsinvesteringar, vUkainte väntas ge samma omedelbara tillskott till produktionskapaciteten somandra investeringar. Sarahällsekonoraiskt och på ocksåföretagsekonomiskt raedför emellertid dessa inve- -0,5 -1,4 -1,0 -0,7 -0,3 -4,2 steringarbetydande fördelar, även i den IntemationeUa konkurrensen. I den nya kalkylenför 19701975 har de totala bruttoinvesteringarnas ökningslakt reviderats nedtUl . Den mest påtagliga nedrevideringen i prognosen gällerkommunernas investeringar vilka nu endast väntas öka mot 3,3 %per år enligt LU 70. Denna kraftiga förändring av prognosen har sin förklaringi de finansiella svårigheter sora koraraunerna raött under början av 70-lalet.Dessa väntas inte heller förbättras så påtagligt attLU 70:s prognos kan infrias. Det kan också näranas alt den låga ökningstaktenför kommunala investeringar som framgår av avsnitt 2.2 till stor delsammanhänger med den höga investeringsnivån under . De privatainvesteringarna beräknas , liksom i LU 70, stiga 19701975.Induslrnnvesteringarna har dock reviderats ned från till ca 4 %per år. Skälen till detta diskuteras närraare i avsnitt 2.1 och i kapitel 4. Deantaganden sora görs ora lagerinvesteringarnas fraratida storlek blir av storbetydelse för beräkningen av övriga koraponenter. Dels beror detta på lagrenshöga iraporlinnehåll, dels pä de kraftiga svängningar sora kännetecknarlagerbUdningen (se t. ex. diagrara 4: 1 sid. 71). Olyckligtvis är också den statistiskabUden av lagerförändringen och lagerslockarnas utveckling över tiden raindregod. Detta kan illustreras raed att den första prognos för lagemppbyggnaden1970 sora gjordes (i deceraber 1969) angav densararaa till ca 1 900 mUj. kr i1969 års priser. Det faktiska utfallet beräknades senare till ca 4 570 railj.kr. Det är i detta perspektiv sora LU:s underskattning av utgångsläget 1970raed ca 1 raUjard kr raåste ses. Genoraraoddlens konstmktion vUken här i betydande grad täcker dt reellt sakförhållande påverkas det framtida utrymraet för övriga koraponenter mycket av vilketantagande sora görs beträffande lagemppbyggnaden ett visst år, dvs. frärast avvilket antagande man 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 19 gör om lagercykelns fas för det aktuella året. LU:sberäkningar är trendprognoser, ej konjunkturprognoser. Av hänsyn tilljäraförbarhe-ten med LU 70 och till att en stor del av perioden 19701975 redanförflutit har dock för det senare året ett avsteg från denna princip måstgöras. Lagercykeln antas därför koraraa att befinna sig i samraa läge 1975 som1970. De lagerförändringar som beräknas anges i nedanstående tablå(miljarder kr priser). LU 70 omräkn. Ny kalkyl 4,2 0,6 4,2 I LU 70 föratsattes den totala offentliga konsumtionen ökaraed 4 1/19701975. I förhållande tiO de planer sora insaralats frånstatliga och koraraunala huvudraan innebar detta en nedskärning av den åriigaökningstakten med ca 1/. I kalkylen förutsattes vidare attökningslakten skulle vara något snabbare ochalt den sedan skulle avta. Utvecklingen av statlig och komraunal konsuration sedan1965 anges i nedanstående tablå (förändring i volyra, % ). 1965 1970 1970 1970 1970 1975 1972 1975 LU70 Utfall Ny kalkyl Stadig konsumtion " 1,9 3,5 3,0 3,2 konsumtion 8,6 5,2 2,7 4,2 Total offentlig konsumtion 5,7 4,5 2,8 3,8 Det bör observeras att ökningstalen för statlig ochkoraraunal konsumtion 19651970 är påverkade av vissa förändringar ihuvudraannaskap. (Det bör också påpekas alt de här presenterade uppgiftemaavser LU 70:s kalkyl ulan tidigare närand oraräkning eftersom huvuddelen av denoffentliga konsumtionen ej ingår i modellen.) Som fraragår av tablån ökade fraraför allt den koraraunalakonsurationen avsevärt långsararaare 19701972 än vad sora föratsattes i LU70. För utvecklingen inora olika ändamålsoraråden av den offentligakonsurationen och för de nya kalkylerna avseende 19701975 redogörs närraare iavsnitt 2.2. EnUgt där presenterade kalkyler beräknas den offentligakonsurationens ökning 19701975 tUl I genorasnitt . Nedrevideringeni förhållande tiU kalkylen i LU 70 beror till en del på den svaga utvecklingen19701972, tUl stor del betingad av ' Enligt de senaste beräkningarna i den revideradenationalbudgeten har lagerförändringen 1972 uppskattats till -0,2miljarder kr. Men också för de återstående åren av kalkylperiodenförutses ökningstakten bli lägre än enligt LU 70. Nedrevideringen som gjortsi belysning av nytt planraaterial är mest påtaglig i fråga om högre utbUdningsärat hälso- och sjukvård. För1970 registrerades ett underskott i bytesbalansen om ca 1 750 milj. kr. Till endel berodde detla på det högt uppdrivna efterfrågeläget inom landet, men enlångsiktig förskjutning mot underskott i bytesbalansen hade förmärkls underslutet av 60-talet. En fortgående försvagning av tjänstebalansen främstgenom turismens utveckling utgjorde sålunda ett tydligt inslag iulvecklingsbUden. Denna tendens bedömdes bli bestående 19701975. Den planeradeökningen av u-landsbiståndet kunde också beräknas ställa ökade krav påbetalningsbalansen. De kalkyler som gjordes av hur transfereringsnettot tillföljd av bl. a. det förutsedda u-landsbiståndet skulle bli 1975, visade på betydandeunderskott. För alt möta detla underskott skulle handeln med varor och tjänsterbehöva vändas från ett underskott 1970 ora 1 100 raUj. kr räknat i löpandepriser tUl ett plussaldo 1975 om 2 400 milj. kr. Genom försvagningen påtjänsteområdet måste en ännu större omsvängning ske för handeln med varor. Närkonjunkturen vände nedåt 1971 förbättrades handelsbalansen mycket väsentligt.1972 registrerades ett överskott i handeln med varor och tjänster om ca 2 500raUj. kr i löpande priser. Ett gott överskott förelåg dämied i bytesbalansen,då underskottet i transfereringsnettot inkl. ulvecklingskrediter sararaa åruppgick till ca 1 500 milj. kr. Denna förbättring var uppenbarligen påverkad avkonjunkturomslaget. Beräkningar har gjorts över hur läget skulle kunna antasha varit om man förutsätter en trendmässig efterfrågeutveckling under deaktuella åren. I dessa kalkyler har ingått att den outnyttjadekapacitetsreserven i ekonomin 1972 var . Olika fördelningar av en sådantänkt högre produktion på varierande användningsområden (lagerinvesleringar,privat konsumtion etc.) ger givetvis olika resultat i fråga om den uppräkningav importen som därvid skulle ske. Då sedan dessa resultat samraanslälls medlikaledes konjunkturjusterade exporlökningstal erhålls jämförelsetal som liggerförhållandevis nära ett balansläge. En viss övervikt mot underskoll ibytesbalansen kan dock sägas finnas i beräkningarna. Förutvecklingen framöver har genoraförts förnyade analyser. Dessa redovisas ibilaga 2: Utrikeshandel och betalningsbalans 19701977.i De överväganden somdär görs innebär att underskottet i transfereringsnettot 1975 troligen blirstörre än som beräknats I LU 70 och att en uppräkning med ca 600 milj. kr tiU 3000 milj. kr I löpande priser synes motiverad. Det är främst i fråga omposterna faktorbetalningar >Se Svensk ekonomi fram tiU 1977, SOU 1973: 21, bilaga 2. Bil.3 Avstämning och framskrivning av LU 70 21 1970 1971 1972 1975 Löpande priser -800 -2 400 Löpandepriser -800 -1000 1500 -3 000 1968ärs priser -700 - 900 -1300 -2 300 (löner,kapitalavkastning etc.) och försäkringar sora justeringar bedörals varapåkallade utifrån den utveckling sora skett . I tabell 7 harsararaanställts tidigare och reviderade beräkningar av de krav på bytesbalansensora ställs genora utvecklingen av underskottet i trans-fereringsnetlot, varvidbeaktats den faktiska utvecklingen frara till . Somnämnts tidigare bestäms genom den ekonometriska modeUen den export sora behövsför att, raed beaktande av t. ex. iraportbehov, valutor för alt fullföljau-landsbistånd etc, yttre och inre balans i ekonomin skall uppnås. Detexportkrav 19701975 sora därvid framkoraraer innebär alt exporten beräknasbehöva stiga raed (eller för enbart varuexporten). LU 70räknade (resp. ). Några yttre hinder för en sådan ökningbedöms inte föreligga. Inora konjunklurinstilutet har utarbetats en prognosför avsättningsraöjligheterna på våra exportraarknader. Med beaktande avkapacitetsrestriktioner inora vissa exportnäringar har man där funnit attmarknadsraässiga förutsättningar skulle finnas för en exportökning 19701975ora för varuexporten Vid beräkningen av exportutryraraet har imöjligaste raån beaktats de effekter som kan följa av handelsavtalet med deeuropeiska gemenskaperna. Importenberäknades i LU 70 stiga . Denna prognos nedrevideras nu tUl5,, huvudsakligen sora en följd av den lägre utveckling för BNP somväntas enhgt de fömyade beräkningama. Idetia sararaanhang bör näranas att en speciell faktor sora kan påverkakalkylerna för utrikeshandeln inte kunnat beaktas. Genom det ovannämnda avtaletraed de europeiska geraenskaperna kommer efter hand en tullsänkning attgenomföras. Den sänkning av priser på varor från de berörda länderna sora däravtorde följa kan raedföra en höjd iraportbenägenhet i vår ekonorai. Här har ensådan eventueU effekt inle kunnat besläraraas. Men det bör frarahållas attimportbehoven kan bli högre än som anges i våra beräkningar och att då ocksåkraven på exportökningar därmed stiger. Denprivata konsumtionens ökningstakt frarakoraraer som närants ur LU:sekonoraelriska raodeU. Beräkningen avser det utryrarae sora finns för privatkonsuration under de föratsättningar ora övriga användnings-komponentersutveckling för vUka redogjorts i de föregående ddav-snitten. Huruvida detlautryrame helt koramer att tas i anspråk för privat konsumtion eller också förandra ändamål raåste bedöraas separat. Förperioden 19701975 beräknades den privata konsurationen enligt LU 70 stigaraed eller i sarama takt som 19651970. Under perioden 19701972steg den privata konsumtionen med . Detta berodde delvis påen ökad sparbenägenhet hos konsumenterna. Under periodens tre återstående årberäknas den privata konsumtionen emellertid expandera snabbt så att den förhda perioden 19701975 skulle stiga med i genomsnht . En diskussionav de faktorer sora är bestäraraande för konsumtions-utvecklingen(sparbenägenhet, transferermgar, förskjutningar i befolkningen etc.) återfinnsi bilaga 6: Finansiella aspekter på den ekonomiska utvecklingen 19701977.iDär görs dt försök att utifrån den förutsedda utvecklingen av de faktorer somär bestämmande för konsumtionen (hushållens samraansättning, inkomster etc.)beräkna konsumtionens långsikliga förändringar. Man har därvid angivit ettintervall för det länkbara ökningslalet. Våra beräkningar förkonsurationsulryraraets tillväxt ligger inom detta intervall. 1.2.3Kalkyler för utvecklingen 19721977 Vidberäkningar av utvecklingen för den nämnda perioden tillkoraraer enkorapUkation genora det underutnyttjande av tillgängliga resurser som fanns1972. I föreliggande samraanhang har den tekniken använts att vi på bästaraöjUga sätt (se de olika sektors- och orarådes-avsnitlen) fastställtprognosvärden . Utvecklingen har därefter raätts från del faktiskautgångsläget , såvitt detta varit känt. Härigenora koraraer givetvisvariationer i utnyttjandegraden att påverka de förändringstakter soraanges. I bUaga 1, avsnitt 6, redogörs dock för de försök sora även gjorts att"konjunkturjustera" vissa va riabler, främst lagren.- Detotala investeringarna beräknas komma alt öka i ungefär samraa takt19721977 sora 19701975. skullemarginellt avta något i det längre perspektivet beroende på de antagandensom gjorts om konsumtionens och bostadskapitalstockens 1Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga 6. SeSvensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga 1, avsnitt 6. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 23 utveckling (se avsnitt 2.3 nedan). Skillnaden uppgår dockendast till ca 1/. De offentliga investeringarnas ökningslaktberäknas accelerera något i det längre perspektivet, beroende på en förväntaduppgång i komraunernas investeringar efter 1972. För näringslivets ochspeciellt industrins investeringar fömtses sararaa eller raöjligen en obetydligtlägre tUlväxt järafört raed 19701975. Dessa beräkningar är sora fraragår avavsnitt 2.1 nedan försedda raed betydande osäkerhet. Ökningstakten 19721977blir i viss mån beroende av de anlaganden som gjorts beträffande petroleum-,verkstadsindustrins och varvens investeringar vilka båda förutses öka snabbare19701975 än 19721977. De principiella problem sora gäller prognosen överlagerförändringarnas storlek redovisades i raotsvarande avsnitt rörande 19701975 ovan. antas, i motsats lill vad som var fallet rörande 1975,lagerstockama ha antagit ett i förhällande tUl produktionsvolyraen långsiktigtnormalt värde. Eftersom motsvarande utfallsvärde var i hög gradundernormalt innebär detta att en ökande dd av totala resursutryraraet koraraeratt upptas av lagerinvesteringar 19721977. Något annat anlagande syneseraellertid knappast vara möjligt. Det enda tänkbara alternativet skulle varaatt anta ett i förhållande till den långsiktiga trenden lika onormaltlågt läge sora 1972.1 Ett värde för lagerförändringen 1977 om -t- 2,1railjarder kr har därför införts, lärafört raed 1972 innebär detta enorakastning i lagerinvesteringarna med ca , dvs. (Det försök tUl konjunkturjustering av lagren 1972 soragjorts och som redovisas i bilaga 1 ger som resultat en omkastning motsvarandeendast 0,2 %.2 Men det tillgängliga resursutryraraet produktionskapaciteten får i ett sådant norraalfall också en motsvarande långsararaare utveckling.) Den offentliga konsumtionen beräknas öka något snabbare1972 1977 än 19701975. Den statUga konsurationen förutses näraligen öka med3,19721977 mot 19701975 raedan motsvarande tal förden kommunala konsumtionen är raot . För den totala offentiigakonsurationen innebär detta en ökning mot förperioden 19701975. Denna kalkyl ulgår från uppgifter ora de offentligarayndigheternas långtidsplanering 1 För att möjliggöra alla jämförelser har som bivarianleräven beräknats ett läge där lagren 1975 ligger på den långsiktiga trenden samtett där lagren 1972 också ligger pä denna trend. Resultaten av dessaberäkningsvariationer redovisas i Svensk ekonomi fram lill 1977, SOU 1973: 21,bilaga 1, avsnitt 6. " Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21,bilaga 1. underbeaktande av redan beslutade åtgärder och kända reforraer. Den offentligakonsurationens ökningstakt ulgör emellertid en viktig handlingsparameter förden ekonomiska politiken. Den framtida utvecklingen blir i sista hand beroendepå den avvägning och de politiska prioriteringar som blir aktuella under de framförliggandeåren. Något försök all förutse dessa kan inle göras här. Idet föregående har underskottet i transfereringsnettot 1975 uppskattats till 3000 railj. kr i löpande priser. Under de återstående åren frara tUl 1977beräknas underskottet växa till 3 900 milj. kr. priser motsvarardetta 2 300 milj. kr resp 2 900 milj. kr. Beträffande u-landsbiståndet, soraulgör den tyngst vägande posten, har förutsatts att det sedan enprocentsraåletuppnåtts stiger i takt raed BNP. Importensberäknade ökningstakt 19721977 blir relativt stark. Den uppgår då till 7,3 %per år mot 19701975. Detla är tUl stor del en följd av attlagemppbyggnaden enligt de förutsättningar som valts för beräkningarna ärbetydligt större än 1972, medan den är ungefär lika stor som 1970. Enannan faktor av betydelse är den högre stegringstakt i BNP sora väntas underperioden 19721977 järafört med 19701975. Vid denna iraporlökning och vid detuppställda bytesbalanskravet raåste exporten stiga raed raot 6,7 %per år 19701975 för alt yttre och inre balans skall råda. Exporten skullealltså kunna öka i långsararaare takt 19721977 än importen ulan attbytesbalanskravet äventyras. Delta är emellertid helt betingat av den speciellasituationen för beräkningarnas utgångsår och av antagandena om lagersituationen1977. Om raan justerar för de konjunkturraässiga inflytelserna visar kalkylemaatt exporten raåste stiga i snabbare takt än iraporten. Soraframgår av konjunkturinslilutets beräkningar skulle den utländska efterfråganpå svenska exportvaror utvecklas i en takt sora välöverstiger det här beräknade exporlkravel. Underperioden 19701975 beräknades den privata konsurationen kunna stiga med endast2,(mot enligt LU 70). För perioden 19721977 är bilden enannan; den privata konsumtionen beräknas från den låga nivån 1972 kunna stigamed . Detta utryrarae har frarakorarait efter en bedöraning avutvecklingen för investeringar, offentiig konsuration och lager. Att ulryrametför ökning av den privata konsumtionen blivit så stort sammanhänger raed alt degjorda bedöraningarna har gett relativt låga ökningslal för såväl bruttoinvesteringarsora offentiig konsuration. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 25 hög grad på bostadsbyggandets utveckling. Sora påpekas iavsnitt 2.3 kan raan inte utesluta att ökningen i bostadskapitalstocken skullekräva att bostadsinvesteringama åter börjar stiga andra hälft.Beträffande offentlig konsuration är det möjligt att nu föreliggande planerhar påverkats av läget 19701972 och att de därför ligger i underkant. I bådafallen skulle då utrymraet för den privata konsurationen redu- 2 Utvecklingen inom olika näringsgrenar 2.1 Industri I syfte att revidera och följa upp industriprognosen i LU70 har, i nära saraarbele raed industrideparteraentet, ett orafattandeunderlagsraaterial insaralats. I underlagsmaterialet ingår en studie utförd avIndustriens utredningsinstitut (lUI) och baserad på en enkätundersökning avsedvanligt slag. Denna studie finns publicerad som bUaga 3: Svensk industri19721977.1 utfördes . För att kunnabedöma enkätraalerialels tUlförlillighet har skUlnaderna raellan plan ochulfall i tidigare långtidsutredningar studerats. Vid dessa järafördser harfrarakorarait att företagens säkraste fraralidsbedöra-ningar avsett exporten,produktionen per sysselsatt och i viss raän produktionsvolymen. Däreraot harföretagen i de två senaste långtidsutredningama klart överskattatsyssdsättningsbehovel. Planerna beträffande investeringarna har varit betydligtosäkrare än planerna för de övriga variablerna och visar en konsekventunderskattning av den faktiska utvecklingen. I avstäraningsarbetet har vifrärast tagit fasta på de uppgifter ora investerings- ochproduktivitetsutveckling sora frarakomrait i nämnda lUI-studie beroende på altprognoser över dessa variabler behövs sora indata i LU-raoddlen.Enkätmaterialet och IUI:s tolkning därav har dock inte kunnatanvändas i LU-raoddlen bl. a. därför att IUI:s branschindelning skiljer signågot från den sora tillärapas i långtidsutredningen. a. därför är detknappast raöjligt alt via modellen utföra någon konsistensprövning av desektorsvisa bedöraningar sora gjorts av lUI, vilket försvårar en järaförelseraellan tolkningarna av tolalutvecklingen. I delföljande redovisas först de beräkningar över produktivitets- ochinvesleringsulveckling sora använts i LU-raoddlen. Därefter redovisas raoddlensresultat avseende produktions- och sysselsättningsutveckling varvid enjäraförelse raed resultaten från lUI-sludien görs. Industrisektorn består förutora av egentlig industri ävenav sraåindustri och hantverk. Den egentliga industrin utgör den heltdorainerande delen. Den största delbranschen är verkstadsindustrin sora 1971svarade för av produktionen i 1 Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga3. sektorn.Andra stora delbranscher är skogsindustrin och livsraedelsinduslrin. Enbetydande strukturoravandling har ägt rura . Ävdelbranscherna har verkstadsindustrin och den keraiska industrin ökat sinaandelar medan rainskade andelar noteras för främst textil-, beklädnads- ochlivsmedelsindustrin. Men även inom de flesta delbranscher harstrukturomvandlingen gjort sig märkbar genora en tendens raot ökadkoncentration till större produktionsenheter och nedläggning av raindreeffektiva företag. Produktivitetenhar stigit snabbt . Industrin har tradi-tioneUl varit en av desektorer där produktivitetsstegringen gått snabbast. Produktionen perarbetstirarae i industrin har stigit raed under 60-lalet.Gummivaruinduslrin, petroleurainduslrin och övrig industri uppvisar dekraftigaste ökningarna medan produktivitetsutvecklingen har varit svagast igrafisk industri och skyddad livsmedelsindustri. Inom textil- ochbeklädnadsindustrin har produktiviteten främst höjts genom en orafattandenedläggning av lägproduktiva enheter. Enökning i arbetsproduktiviteten kan ske dels genom en ökning ikapitalintensiteten, dvs. ökad kvantitativ insats av kapital per arbetadlirarae, och dels genora inverkan av den s. k. leknikfaktorn (restfaktom). Tilldenna faktor bidrar förutora kvalitativa förbättringar hos kapital ocharbetskraft även effekter via förändringen i fördelningen och utnyttjan- Tabell2:1 Produktivitetsutvecklingen inom industrin 19701977 Procentuell ärligförändring Dryckesvaru- o. tobaksind. Textil- 0. beklädnadsind. Trä-, massa- o. pappersind. Petroleum- o. kolind. Jord- o. stenind. Järn-, stål- o. metallverk Utgårfrån IUI:s kalkyl över förädlingsvärde per sysselsatt. Se vidare texten. 3 Avstämning ochframs!u'ivning av LU 70 27 Teknikfaktorn har visat sig förklara större delen avproduktivitetstillväxten och har tenderat alt öka i betydelse under efterkrigstiden.I LU 70 väntades teknikfaktorns inflytande rainska något under början av70-talet järafört med kapitalintensiteten. Arbetsproduktiviteten i industrinberäknades öka raed 1975. Prognoserna för de enskUdadelbranscherna enligt LU 70 fraragår av tabell 1. I IUI:s bedöraning mätsproduktiviteten i produktion per anställd medan långtidsutredningens modelluttrycker produktiviteten sora produktion per arbetstirarae. Antalet arbetadetiraraar per anställd beräknas på grund av arbetstidsförkortning och ökad andeldeltidsarbetande koraraa all rainska . lULs bedöraning hardärför fått justeras raed avseende härpå raen endast arbetstidsförkortningenseffekter har kunnat beaktas. I ett andra steg har en ytterligare justering avpro-duktiviletsprognoserna gjorts, varvid hänsyn bl. a. lagils tiU de sarabandsora synes föreligga mellan produktions- och produktivitetslill-växt. Dennajustering är ett försök lill anpassning till de relationer mellan de bådavariablerna sora man norraall kunnat räkna med i det historiska materialet ochsom var för handen i LU 70. De ursprungliga och justeradeproduktivitetsberäkningarna återfinns i tabeU 1.