prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Någon anledning att ändradenna praxis anser jag inte föreligga. Till frågan om tillämpning av ettliknande villkor om upplåtelseskyldighet i samband med bostadslån för lokaleråterkommer jag i det följande vid anmälan av anslaget Lånefonden förbostadsbyggande. Vad beredning omstat och kyrka i sitt remissyttrande har anfört beträffande samlingslokalstödäven till trossamfund och utformningen av upplåtelseplikten för sådana samfundtorde få tas upp i ett senare sammanhang i samband med behandlingen avbetänkandet (SOU 1972: 36) Samhälle och trossamfund. I fråga omförvaltarfunktionen m. m. anser utredningen att ett subventionsstöd tillföreningslivet bör förbehållas lokaler där den löpande förvaltningen haruppdragits åt öppen förening som inte har annan uppgift än denna förvaltning.Utredningen framhåller att detta kan som redan nu sker åstadkommas genom attetablerade föreningar bildar särskilda byggnadsföreningar för ändamålet.Däremot anser utredningen att låntagarkretsen inte bör begränsas. utgår i sitt yttrande från att den nuvarande strukturen i frågaom huvudmannaskapet i stort sett skall kunna bibehållas. Detta skulle enligtnämnden betyda att flertalet samlingslokalföreningar också i den fortsattanyproduktionen kommer att vara sådana som har lokalförvaltningen som sinhuvuduppgift. förutsätter att utredningen inte har åsyftatatt utestänga organisationer som för medlemskap kräver viss åsiktsinriktning.I anslutning till vad dessa två remissinstanser har anfört anser jag mig inteböra förorda en bidragsregel av det innehåll som utredningen har angett. Med anledning av vadutredningen har anfört om bidragsvillkor till skydd mot att bidraget utnyttjasför enskilda vinstintressen förordar jag att som fömtsättning för bidrag skallgälla att bidragstagaren arbetar utan enskilt vinstsyfte eller, om så inte ärfallet, att lokalema ställs till förfogande för kommunen eller företag utansådant vinstsyfte för i regel . Samlingslokalutredningenföreslår att ett bättre planeringsunderlag skapas genom att kommunerna i anslutningtill de kommunala bostads-by ggnadspro grammen försöksvis lämnar uppgifter omplanerat byggande av samlingslokaler och att den kommunala planeringen skallomfatta även befintliga lokaler. Gentemot detta förslag anför både bostadsstyrelsenoch att uppgifterna inte bör ingå ibostadsbyggnadsprogrammen, eftersom de är avsedda att omfatta inte endastnybyggnad utan också olika åtgärder avseende befintliga samlingslokaler.Svenska kommunförbundet anser vidare att uppgifterna bör beaktas vidbidragsgivningen och inte vid länsstyrelsernas regionalaplaneringsbedömningar. Maj:t har med anledning av riksdagensbeslut (prop. 1972: 72, 1973:1 Bilaga 13 226 CU 1972: 28, rskr 1972: 201) uppdragit åtbostadsstyrelsen att meddela erforderliga föreskrifter om hur de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen skall kunna kompletteras med uppgifter omlokalbyggandet. Dessa uppgifter skall försöksvis och i den omfattning det ärlämpligt avse även allmänna samlingslokaler. Hur programarbetet avseendesamlingslokaler skall utformas bör enligt min mening övervägas ytterligare medhänsyn till kommande erfarenheter. Det torde därvid vara av mindre betydelseom lokalprogrammet ingår i bostadsbyggnadsprogrammet eller om det har formen avett särskilt, kompletterande program. Väsentligt är att programmet ger deuppgifter som behövs för planeringen av erforderliga åtgärder i fråga om såvälnytillkommande som befintliga lokaler. Bedömningen av dessa program måstesjälvfallet ske med beaktande av länsstyrelsernas regionala planering. Önskemål om en samordningav lokalresurserna får enligt utredningen inte bli ett självändamål så attväsentliga kvaliteter därigenom offras för alla samverkande parter. Utredningenanser att det för statsstöd inte bör ställas krav på en samordnadlokalanvändning. Jag vill med anledninghärav erinra om att jag i prop. 1972: 1 (bil. 13, s. 254) framhöll att lokalersom tillkommer med stöd av bostadslån bör utformas så att de kan användas såmångsidigt som möjligt och att framtida ändring av lokalernas utformningunderlättas. Kraven på samordning och flexibilitet måste dock vägas mot deberättigade intressen som kan finnas i fråga om speciell lokalutformning förviss verksamhet. Vidare framhöll jag att samordning sannolikt kan uppnås genomnormer i fräga om den tekniska utformningen samt att det borde ankomma påKungl. Maj:t att efter utredning bedöma i vad mån sådana nonner bör tas upp somföreskrifter, råd eller anvisningar för tillämpningen av byggnadsstadgan ellersom lånevillkor. Maj:t harsedermera uppdragit åt statens planverk att i samråd med berörda myndigheterutreda frågan om krav på samordning m. m. I avvaktan på resultatet av dettautredningsarbete bör något villkor om samordning inte gälla för stöd tillsamlingslokaler. Stödvillkoren bör dock självfallet inte utgöra hinder för ensådan samordning med andra lokaler som är ändamålsenlig och ekonomisktfördelaktig. I likhet med samlingslokalutredningenanser jag det betydelsefullt att ett normerings- och utvecklingsarbete kommertill stånd, bl. a. med sikte på att samlingslokalerna utformas så att de kannås av handikappade. Med den av mig förordade handläggningsordningen bör Kungl,Maj:t ge delegationen för samlingslokalfrågor i uppdrag att ledautvecklingsarbetet vad gäller frågor om lokalernas funktion. Utvecklingsarbetei byggnadstekniska frågor ankommer på planverket. Utredningens förslag attsärskilda medel skall ställas till förfogande för utvecklingsarbete kan jaginte biträda. Jag instämmer i utredningens uppfattning att riksorganisationerna 1973:1 Bilaga 13 227 församlingslokaler utför ett betydelsefullt arbete i samband med handläggningenav låne- och bidragsärenden. Bidrag till dessa organisationer, som f. n,bestrids från anslaget till statens , utgår underinnevarande budgetår med . Jag förordar att bidraget för nästabudgetår höjs till . Det bör ankomma på Kungl, Maj:t att meddelanärmare föreskrifter om bidragets fördelning på de olika organisationema. tar jag upp frågan omövergångsbestämmelser samt vissa anslags- och ramfrågor. De av mig förordade ändrade grunderna förstatens stöd till allmänna samlingslokaler bör tillämpas fr. o. m. den 1 juli1973. Den totala omfattningen av det statiigastödet och av de investe ringar som sker med sådant stöd bör bestämmas genomen särskild ram. Denna bör för nästa budgetår omfatta en total bidrags- ochlångivning om 20 milj. kr. Jag förutsätter att anordningsbidrag ochinventariebidrag inte regelmässigt skallutgå med högsta möjliga belopp. Med denna utgångspunkt förordar jag attav ramen högst 12 milj. kr. får tas i anspråk för bidrag. Ramen kan beräknasge utrymme för nytillkommande samlingslokaler med ett sammanlagt låneunderlagav ca 40 milj. kr. Maj:t bör utverka bemyndigande att vidgaramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Anordnings- och inventariebidrag bör utgåfrån ett reservationsanslag med benämningen Anordningsbidrag m. m. tillallmänna samlingslokaler. Medelsbehovetför dessa bidrag beräknar jag, med hänsyn till tidsskillnaden mellanbeslut och utbetalning, till 45 milj, kr, under /74. Fråndetta anslag bör bestridas också det av mig förordade bidraget tillriksorganisationerna för samlingslokaler, . Jag förordar att anslagetför nästa budgetår förs upp med 5 milj, kr. Upprustningsbidragenbör utgå från ett reservationsanslag benämnt Upprustningsbidrag m, m, tillallmänna samlingslokaler. Anslaget bör utgöra en ram också för beviljande avsärskilda eftergifter av äldre statslån. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår tas upp med 5 milj. kr. Anslaget Rekonstruktionsbidrag till allmännasamlingslokaler bör utgå ur riksstaten vid utgången av innevarande budgetår.Kvarstående reservation på anslaget står därefter tillförfogande för utbetalning av bidrag som har beviljats före . för samlingslokaler bör utgå. Enligt vad jag förut harförordat förs en del av de utgifter som f, n, betalas från nämnda anslag övertill anslaget och andra sådana utgifter till det nya anslagetAnordningsbidrag m, m, till allmänna samlingslokaler. Medelsbehovet underinvesteringsanslaget Lånefonden för allmänna samlingslokaler beräknar jag till17 milj, kr, för nästa budgetår. Härvid har jag tagit hänsyn till dels beräknadeftersläpning i utbetalningarna av 1973:1 Bilaga 13 228 lån enligt de nya lånereglerna, dels behovet avmedel för utbetalning av lån som har beviljats enligt de äldre lånereglerna. Beträffande anslaget tillupprustningsbidrag och låneanslaget gör jag hemställan i det följande. Härhemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår att 1, godkänna de av migförordade ändringarna av grunderna för statens stöd till allmännasamlingslokaler, att gälla fr, o, m, den 1 juU 1973, 2, medge att beslut omanordnings- och inventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler /74 meddelas inom en ram av ,, varav högst , får tas i anspråk för bidrag, 3, medge att den under 2angivna ramen får överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, 4, till Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler för /74 anvisa ettreservationsanslag av . Upprustningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler Nytt anslag (förslag) 5 000 000 En del av anslagetersätter det enligt riksstaten för innevarande budgetår uppfördareservationsanslaget Rekonstruktionsbidrag till allmänna samlingslokaler. Under åberopande av vadjag har anfört under punkten E 7 hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att tillUpprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler för /74anvisa ett reservationsanslag av . 1973:1 Bilaga 13 229 IV: 10. 1971/72Utgift Behållning 34 500 000 1972/73Anslag 20 000 000 1973/74 Förslag 20 000 000 Från anslaget överförs medel till statenshantverks- och industrilånefond för utlåning till företagareföreningarna,vilka i sin tur lämnar hantverks- och industrilån till hemslöjds-, hantverks-och småindustriföretag. Långivningen regleras genom kungörelsen (1960: 372) omstatligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckt 1968: 354,ändrad 1970: 181, 1971: 450), vilken även innehåller bestämmelser om statliggaranti för lån till hantverks- och industriföretag. Särskilda bestämmelser omstatlig garanti för lån till turisthotell finns i brev , För innevarande budgetår har till fondenanvisats 20 milj. kr. Ramen för statsgaranti till hantverks- ochindustriföretag m, m, har fastställts till 80 milj. kr. Ramen inrymmer ävennyssnämnda garantier för lån till turisthotell, vilka utfärdas avkommerskollegium, och får tas i anspråk för vissa lån tillomställningsfrämjande investeringar inom textil-och konfektionsindustrierna. Föreningarna har beräknat sitt behov avnya lånemedel för /74 till 62,6 milj. kr. Kapitalbehållningen i fonden uppgickenligt kollegiet per till drygt 300 milj. kr. De senaste årens utveckling påkreditmarknaden och ändringar av bestämmelserna för föreningarnas långivninghar gjort det svårt att påvisa någon bestämd utvecklingstendens i långivningenoch att bedöma föreningamas reella behov av nya lånemedel. Föreningarnas utlåning av statsmedeluppgick åren 19671971 till 38,6, 57,5, 84,6, 77,5 resp. 75,3 milj. kr.Svårigheterna på kreditmarkna- Prop.1973:1 Bilaga 13 230 denunder för framför allt den mindre industrin medförde stor efterfråganpå lån från föreningarna. Lättnaden på kreditmarknaden minskadeföretagens anspråk på lån från föreningarna vilket belyses av att föreningarnaper hade ca 40 milj. kr. innestående hos statskontoret mot ca28 milj. kr. Mot bakgrund härav anser sigkollegiet icke kunna bedöma huruvida föreningarna under /74kommer att behöva låna ytterligare medel ur fonden i tidigare nämnd omfattning.Kollegiet inskränker sig därför till att föreslå att fonden förstärks med sammabelopp som under en följd av år beviljat, nämligen 20 milj. kr,, menförmodar att största delen av företagens behov av finansiellt stöd frånföreningarna bör kunna täckas med inflytande amorteringar på äldre lån underförutsättning att kreditmarknaden fortsättningsvis blir lätt. Vad angår det stathga kreditstödet i formav lånegarantier till hemslöjd, hantverk och småindustri samt tillturisthotell anmäler kollegiet att summan av de garantier som beviljats undervart och ett av budgetåren 1966/671971/72 utgjorde 45,4, 75,9, 64,8, 39,5,32,3 resp, 67,4 milj, kr. För innevarande budgetår har fastställts enlånegarantiram pä 80 milj. kr, Per hade garantier beviljats påca 10,9 milj, kr. Inneliggande ansökningar uppgick till sammanlagtca 24 milj, kr. Visserligen minskade anspråken på lånegarantier avsevärt underåren 19691970, men eftersom detta enligt kollegiets uppfattning närmastorsakades av kreditmarknadsläget och en klar tendens till ökning av efterfråganhar förmärkts anser kollegiet att garantilåneramen för /74 börfastställas till 100 milj, kr. Som skäl för vidgning av ramen framhållerkoUegiet att numera även större industriföretag har behov av garantilånestödoch erinrar slutligen om att det särskilda omställningsstödet tillTEKO-industrin numera också skall rymmas inom garantilåneramen. anser det mycket väsentligt att företagareföreningarnas insatser på det speciella kreditområde,där de verkar, kan utökas och anser att en ändring bör övervägas av den övrelånegränsen för lånen till företagarna från nuvarande , till 300 000kr, genom att föreningarna tillförs större risktäckningsmedel. Förbundet finnerstorleken av föreningarnas beräknade utlåningsbehov under /74vara välgrundad och föreslår att fonden tillförs ett belopp av 30 milj. kr,,att 10 milj. kr. anvisas som risktäckningsmedel för företagareföreningarnasegen låneverksamhet och att den övre gränsen för föreningarnas lån fastställstill . Garantilåneramen bör enligt förbundets meningfastställas till 100 milj. kr. eftersom ett starkt uppdämt lånebehov föreliggeroch en klar tendens till ökad efterfrågan på krediter har förmärkts. Prop.1973:1 Bilaga 13 231 Jag ansluter mig tillkommerskollegiets förslag att statens hantverks-och industrilånefond förstärksmed oförändrat 20 milj. kr. för nästa budgetår. Mot bakgrund av dentendens till ökad efterfrågan på statliga lånegarantier som kollegiet harredovisat biträder jag kollegiets förslag om vidgning av garantiramen med 20milj, kr. till 100 milj, kr, för /74, För en sådan vidgningtalar också vad vid behandlingen av frågan omförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. har gett till känna i frågaom statlig garanti för krediter till vissa skotillverkande företag (prop. 1972:127, FöU 1972: 25, rskr 1972: 325). Utskottet erinrade i sitt utlåtande om attkreditstöd enligt kungörelsen om statligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri kan utgå i särskilda falläven till anskaffning av omsättningstillgångar. Det bör enligt utskottetfinnas utrymme för sådana garantier till företag inom skosektorn för atttrygga en av försörjningsberedskapsskäl oundgänglig produktionskapacitet. Lån ur statens hantverks-och industrilänefond och industrilånegarantier är avsedda att tillgodosefrämst hantverkets och den egentliga småindustrins behov. Om särskilda skälföreligger kan kreditstöd utgå även till annan industri. Enligt gällandebestämmelser bör frågan om lånegaranti i sistberörda fall av kommerskollegiethänskjutas till Kungl. Maj:ts avgörande, om garantin avser större belopp ellerdet är särskilt tveksamt hur frågan skall avgöras. Som jag har anfört förutvid anmälan av anslaget Bidrag till företagareföreningar m.fl.:Administrationskostnader har företagens investeringar i anläggningstillgångarblivit alltmera kapitalkrävande. Detta har fått till konsekvens att enkombination av olika stödformer i växande utsträckning har visat sig lämplignär det gäller att lösa finansieringsproblem för ett och samma företag isamband med mera omfattande investeringar från företagets sida. Det äruppenbart att sådana lösningar medför ökat behov av samordning vidkreditprövningen. Särskilt framträdande blir detta samordningsbehov när det ärfråga om större kreditbelopp och större industrier, vilkas verksamhetsområdeinte är lokalt avgränsat. Det är därför angeläget att ansökningar om statliglånegaranti underställs Kungl. Maj:ts prövning i här avsedda fall, vilketförutsätter nära samråd mellan berörda myndigheter vid beredningen av ärendena. Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att 1, medge att statsgarantiför lån till hantverks- och industriföre tag m. m, under /74 beviljas intill ett belopp av , 2. till Statens hantverks-och industrilånefond för /74 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1973:1 Bilaga 13 232 IV: 11. 1971/72Utgift 2 671 600 000 Behållning 582 600 000 1972/73 Anslag 2 835 000 000 1973/74 Förslag 2 680 000 000 Från fonden utbetalas bostadslån,räntelån, räntebärande förbättringslån, tomträttslån till kommun samt lånavseende kostnader för outhyrda lägenheter. Fonden belastas också, i obetydligomfattning, av utbetalning av vissa andra lån som beviljats enligt äldrebestämmelser. Gällandebestämmelser om bostadslån finns i bostadslånekungörelsen (1967: 552, ändradsenast 1972: 303), Enligt dessa bestämmelser utgår lån i huvudsak till ny- ochombyggnad av bostadshus. Bostadslånets storlek bestäms så att det utgör enandel av ett i särskild ordning fastställt låneunderlag. Andelen är förkommun eller allmännyttigt företag, för bostadsrättsförening med kommunalinsyn, i fråga om småhus som skall bebos av låntagaren och i övrigafall. Låneunderlaget bestäms i fråga om nybyggnad enligt en av Kungl. Maj:tfastställd metod som summan av beräknade kostnader för mark och dessiordningställande för bebyggelse samt för byggande. Vid ombyggnad utgör medvissa begränsningar den godkända kostnaden för arbetet låneunderlag. Detförutsätts att underliggande lån tas upp i öppna marknaden. För bostadslånskall erläggas ränta efter en räntesats som fastställs av Kungl, Maj:t för ettkalenderår i sänder. Räntan är subven-tionsfri. Lånet förutsätts bilåterbetalat . Vid ombyggnad kan kortare amorteringstid bestämmas.Betalning av ränta och amortering på bostadslånet skall i flertalet fallomfördelas I tiden enligt särskilda regler. Omfördelningen sker med hjälp av enav statsmakterna fastställd basannuitet och ett paritetstal som Kungl. Bestämmelserna om räntelån finns i räntelånekungörelsen(1967: 553, ändrad senast1971: 1183), Räntelån utgår dels för bostadshus som uppförts eller byggts ommed stöd av statligt lån som beviljats enligt de bestämmelser som gällde föreden , dock ej för hus som färdigställts , dels förbostadshus som uppförts utan statligt lån, om räntebidrag förut beviljats förhuset. Räntelån avser viss del av räntekostnaderna för fastighetslånen.Storleken av räntelån bestäms av en viss räntesats (basränta) och ettparitetstal som fastställs . Ränta utgår efter samma procentsats som förbostadslån. Betalning av ränta och amortering skall ske i den månparitetstalets ökning möjliggör det. En redogörelse förbestämmelserna i kungörelsen (1962: 538) om förbättrlngslån (ändrad : 759) har lämnats förutunder anslaget Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. E 5). Tomträttslån till kommuner enligttomträttslånekungörelsen (1965: 905, ändrad : 1185) kan utgå tillkommuner som upplåtit tomträtt till mark för bostadsändamål. Lån enligt kungörelsen (1972: 760) om lånavseende kostnader för outhyrda lägenheter utgår för täckande av viss del avhyresförluster . För långivningen i form av bostadslån ochförbättringslån fastställer olika ramar. Maj:t harbemyndigande att under vissa förutsättningar utvidga de fastställda ramarna.1972 års riksdag har preliminärt fastställt att ramen för lån till nybyggnadfår bestämmas med utgångspunkt i följande antal lägenheter: 87 1972, 1973, 65 1974 och 50 000 för vart och ett av åren 1975 och 1976.Lån till ombyggnad samt räntebärande förbättringslån får beviljas intill ettbelopp av 170 milj. kr. under vart och ett av åren 1972 och 1973.Förhandsbesked om bostadslån för hus som skall byggas med tillämpning avindustriella produktionsmetoder får meddelas för högst 10 000 lägenheter undervart och ett av åren 19731977, med möjlighet för Kungl. Maj:t att utvidgaantalet om det behövs. Anslaget till fonden, vilket anvisas meddet belopp som behövs för utbetalning av beviljade lån, har förts upp med 2 835milj. för /73. anför beträffandebostadsbyggandets och långivningens omfattning och inriktning följande. färdigställdes genom nybyggnaddrygt 107 000 lägenheter, vilket innebär en minskning med ca 2 500 lägenheter ijämförelse med . Utvecklingen framgår avföljande tablå. Andelen (%) lägenheter Tillskottet av lägenheter under år 1971fördelar sig med 32 000 på lägenheter i småhus och 75 200 på lägenheter iövriga hus här benämnda flerfamiljshus. Andelen lägenheter 1 småhus uppgårhärmed till , vilket innebär en minskning jämfört mednärmast föregående år. Av tillskott av lägenheter Iflerfamiljshus utgjordes 5 300 av rum i s. k. specialbostäder, dvs. bostäderför studenter, åldringar i ålderdomshem, personal vid sjukhus ochvårdanstalter etc. Av dessa specialbostäder utgjordes 2 100 av rum iålderdomshem, jämfört med 2 700 . Antalet under första halvåret 1972färdigställda lägenheter var praktiskt taget detsamma som 1971. beräknas färdigställandet bli avsådan omfattning att lägenhetstillskottet torde komma attuppgå till ca 107 000, dvs. Jämfört med år 1971beräknas dock antalet färdigställda lägenheter i småhus öka med ca 6 000 ochantalet lägenheter i flerfamiljshus minska i samma mån. Uppgifterna om påbörjandet i följandetablå avser för åren 1967 1969, och beträffande småhusen även för ,företag för vilka schaktnings- och sprängningsarbeten påbörjats. Fr. o. m. år1971 övergick till en annan definition avpåbörjandet. Enligt denna räknas ett företag som påbörjat först när deegentliga byggnadsarbetena påbörjats. För flerfamiljshus redovisas påbörjandetenligt denna definition även för . Andelen (%) lägenheter påbörjades något över 104000 lägenheter, dvs. ca 2 300 lägenheter mindre än . Påbörjandetav småhus ökade med 4 700 lägenheter medan antalet lägenheter i flerfamiljshusminskade med 7 000. Detta innebar en ökning av andelen lägenheter i småhusfrån . De fastställda ramama för beslutom bostadslån ger utrymme för beslut om lån till företag med ca89 000 lägenheter. För företag utan statliga lån gäller en ram för meddelandeav byggnadstillstånd på 7 000 lägenheter. Vidare har Kungl. Maj:t beslutat attför småhus utan statliga lån får byggnadstillstånd utan rambegränsning meddelasför påbörjande septemberdecember 1972. Förutsättningar för beslutom lån resp. tillstånd kan beräknas finnas för högst ca 100 000lägenheter. påbörjades 40700 lägenheter, dvs. inemot 2 000 lägenheter mindre än under första halvåret1971. periodernahar det skett en markant förändring i fördelningen på hustyper. Antaletlägenheter i flerfamiljshus har minskat med ca 5 000, medan antalet lägenheteri småhus har ökat med ca 3 000. Detta innebär en ökning av andelen småhus från28 till . Vid slutet av var antaletlägenheter i pågående företag ca 3 000 lägre än ett årtidigare. var antalet lägenheter i pågående företagca 5 000 lägre än vid slutet av föregående år och ca 16 000 lägenheter lägre änvid . I fråga om bostadsbyggandets regionalafördelning var storstadsområdenas andel av färdigställandet i hela riket underår 1971 jämfört . I varlägenhetstUlskottet i stort sett oförändrat medan det minskade i Stor-Göteborgoch . I landet utanför storstadsområdena, därantalet inflyttningsfärdiga lägenheter var i stort sett lika de båda åren,minskade lägenhetstUlskottet något i kommunblocken med minst 75 000 invånare. Storstadsområdenas andel av påbörjandetvar jämfört år1970. Minskningen avsåg och särskilt markant . I var påbörjandet i stort sett oförändrat. I kommunblocken i övrigt kan konstaterasett visst ökat påbörjande i de medelstora blocken och en markerad ökning ca 4000 lägenheter i block med högst 30 000 invånare. Beträffande fördelningen pålägenhetstyper var andelen lägenheter om fyra eller flera rum ochkök i flerfamiljshus oförändrad jämfört med , medan trerumslägenheternasandel ökade något och tvårumslägenheternas minskade något.