prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Nägot medelsbehov för budgetåret1973/74 föreligger inte. 1973:1 Bilaga 5 26 Internationella livsmedelsprogrammet ochKonventionen om livsmedelshjälp utfästelser tillInternationella livsmedelsprogrammet (WFP) har successivt höjts från tUl det av godkända beloppet 7 milj. doUar, dvs. ca34,5 milj. bidrag tillWFP utgår till två tredjedelar i form av svenska livsmedelsprodukter. Givarländernasbidragsutfästelser har inte uppnått de fastställdabidragsmålen för WFP:s verksamhet. , för vUkenmålet var 300 mUj. dollar, belöpte sig utfästelserna endast tiU . För den innevarande bidragsperioden 197374 utgör bidragsmålet 340milj. dollar medan utfästa bidrag endast uppgår tiU 270 milj. dollar. WFP anses allmänt vara eneffektiv organisation, vars administrationskostnader är begränsade iförhållande till insatsernas omfång. De biståndsmottagande länderna har ettväsentiigt inflytande i . har behov avproteinrika livsmedel understrukits. Svårigheterna för WFP att erhålla sådanaleveranser nar emellertid vuxit och organisationens exekutivdirektör har vädjattill bidragsgivarna att ge sina naturabidrag en mera varierad sammansättning. har i ungefär ettårs tid i samarbete med WFP företagit försökssändningar med vetemjöl somberikats med fiskprotein. På grundval av dessa erfarenheter anser jag det numotiverat att efterkomma WFP:s vädjan genom att under kommande budgetår prövaproteinbe-rikning av svenska vetemjölsleveranser som kanaliseras genom WFP,Kostnaderna härför kan uppskattas till 5 milj, kr. Medelsbehovet för WFP kandärför beräknas till 39,5 milj, kr, för /74. bidrag inomramen konvention om livsmedelshjälp (FAC) uppgår till 35 000 tonvete /721973/74, Dessutom har åtagitsig att täcka frakt-och administrationskostnaderna för dessa leveranser. Detsvenska FAC-bidraget kanaliseras genom WFP, Det svenska åtagandet enligt konventionentillsammans mied kostnader för eventuell förmalning av vetet motsvarar ettmedelsbehov av 16,5 milj, kr. Det samlade medelsbehovetför livsmedelsbistånd uppgår därmed till 56 milj, kr, för /74, FN:s flyktingkommissarie() har till uppgift att ge internationellt skydd åt flyktingar, attmedverka tiU frivillig repatriering samt att underiätta flyktingars bosättningoch integrering i asyllandet. Kommissariatet samarbetar med mottagarländernasregeringar och med frivilliga 1973:1 Bilaga 5 27 organisationer.Verksamheten i mottagarländerna anpassas i görligaste mån tUl UNDP:s länderprogrammering.Flyktingkommissariens program, som finansieras med frivilliga bidrag, har f.n. en omfattning om ca 8 milj. doUar. UNHCR har utöver sinaordinarie uppgifter varit engagerat i flera stora hjälpinsatser. Kommissariatethar sålunda fungerat som samordnare av FN-hjälpen till flyktingarna på denindiska halvön och samordnar nu hjälpen till och repatrieringen av flyktingar isödra . SärskUda svenska bidrag har lämnats till dessa båda verksamheter. Sverigehar lämnat en treårig utfästelse till UNHCR. Vid styrelsemötet år 1972utlovades i enlighet med bemyndigande svenska bidrag med 1,2, 1,3resp. 1,4 milj. dollar avseende (budgetåren1972/731974/75). I enlighet härmed beräknar jag medelsbehovet för budgetåret1973/74 till 6,4 milj. kr. Med hänsyn till vad som tidigare anförts i fråga omkatastrofbistånd vill jag inte utesluta att frågan om särskilda svenska bidragtill flyktingkommissarien kan komma att aktualiseras också under /74, Jag förordar vidare att Kungl, Maj:tinhämtar bemyndigande att avge utfästelse för (/76) med 6,9 milj. kr. FN:s hjälpprogram förPalestina-flyktingar (UNRWA) inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård och utbildning.Programmet, som tillgodoser ett väsentligt humanitärt behov och som finansierashelt genom frivilliga bidrag, har f. n. en omfattning av ca 50 milj. dollar.UNRWA anses fungera med god effektivitet och låga administrativa kostnader. Jag beräknar för /74 ettoförändrat bidrag om 14.8 milj. kr. stöd till u-ländernasexportfrämjande verksamhet har till största delen lämnats i form av bidrag tillUNCTAD/Internationella handelscentrum (ITC). De svenska medlen fördetta ändamål har redovisats under anslaget C 2. I den mån dessa medel avser verksamhet i programländernaeller andra enskUda mottagarländer kommer redovisningen även fortsättningsvisatt ske under detta anslag. Den del av de svenska ITC-bidragen som avser annanexportfrämjande verksamhet och som till sin karaktär utgör ett multilateraltbidrag bör upptas under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. För detta senare ändamål beräknar jag 5 milj. kr. FN:sbefolkningsfond (UNFPA) finansierar projekt som huvudsakligen utförs av FN:sfackorgan. Verksamheten bygger på friviUiga bidrag från såväl i- som u-länder.För år 1972 beräknas de sammanlagda bi-dragsutfästelsema uppgå till ca . Prop.1973:1 Bilaga 5 28 har nyligenbeslutat att uppdra åt att förvalta befolkningsfonden. Därmedhar ansvaret för fonden flyttats från generalsekreteraren tUl ett mellanstatUgtorgan. Detta viktiga principbeslut är att välkomna för svensk del. Samtidigtstår klart att ett antal viktiga praktiska problem, som har samband med önskemåletatt höja fondens effektivitet, återstår att lösa. Däribland kan nämnas denviktiga frågan om samordningen mellan av UNFPA finansierade program och UNDP:sverksamhet i stort. Detär angeläget att noggrant följer och verkar fören höjning av fondens effektivitet. I avvaktan på resultatet av den nugenomförda reformen och med hänsyn till den låga takten i fondensmedelsförbrukning, förordar jag ett oförändrat svenskt bidrag under budgetåret1973/74, dvs. 15 milj. kr. När reformens effekter kan överblickas börflerårsutfästelser till fonden kunna övervägas. Idetta sammanhang kan nämnas att förberedelsearbetet för den av FN tUl år 1974sammankallade befolkningskonferensen nu kommit in i ett aktivt skede. FN;s har givits ställning som mellanstatUgtförberedande organ för konferensen och en generalsekreterare för konferensenhar utsetts. Konferensen bör enligt svensk uppfattning erbjuda ett tillfälletill en samlad internationell diskussion av befolkningsfrågan och tUl attfastiägga FN-systemets politik på detta viktiga område. Det svenska förberedelsearbetetför konferensen utförs inom den av Kungl. Maj:t tillkalladenationalkommittén för . Härigenom har fömtsättningarskapats för ett aktivt svenskt deltagande i det intemationella samarbetet påifrågavarande område. Sverigehar under budgetåren 1971/72 och 1972/73 lämnat frivilliga bidrag till FN:sgeneralsekreterare för dennes arbete med uppföljningen av FN-strategin.Bidragen har uppgått tUl motvärdet av 1 milj. dollar vartdera året. /74 beräknar jag bidrag av samma storlek, dvs. 4,9 milj. kr. FN:s enhet för ekonomisk och socialinformation (CESI) förmedlar information av allmän karaktär om verksamheteninom det ekonomiska och sociala området. En betydande del av CESLs personeUa resurserförväntas komma att tas i anspråk för FN:s befolkningsår 1974. För budgetåret1972/73 har lämnat bidrag till CESI med , dvs. ca 250 000kr. Även för /74 beräknar jag . Den internationella forskningen rörandeii-landsproblem har med tiden kommit att tillmätas allt större betydelse föru-ländernas utveckling. I pågår, som tidigare anförts, en utredning ominriktning och organisation av forskning med anknytning till u-landsproblem.Mot bakgrand av de internationella organisationernas växande insatser på 1973:1 Bilaga 5 29 områdetliksom de ökande svenska bidragen redovisar jag nu dessa i ett sammanhang. Ett omfattande svenskt stöd lämnas tillVärldshälsoorganisationen (WHO) för forskning på den mänskliga fortplantningensområde. Projektet är delvis knutet till i . a. stöd till forsknings- och utbildningscentra, samarbete med klinikeri olika länder samt upprättandet av internationella forskningsgrupper påkontraceptivforskningens område. Projektets totalkostnad har uppskattats tillknappt 30 milj. dollar. Härav svarar för 14 milj. dollar. ÅterstodentiUskjuts av , , samt . bidragunder /74 beräknas till 25 milj. kr. Den på initiativ av FAO,och skapade rådgivande gruppen för internationelljordbmksforskning har börjat sitt praktiska arbete. Svensktfinansiellt stöd har lämnats till det nya baljväxtinstitutet iHyderabad, , samt till forskningsinstitutet i som kommer att koncentrerasig på potatisförädling. Från svensk sida har särskild vikt lagts vid attforskningsverksamheten vid dessa institut ges en sådan inriktning att de storafolkgmpperna i u-ländema kan tUlgodogöra sig resultaten. Jag räknar liksomföregående budgetår med ett totalt medelsbehov för /74 på 10milj. Sverigehar i samband med lLO:s konferens anmält ett bidrag på sammanlagt 1milj. dollar till den forskningsverksamhet som äger rum inom ramen för . Bidragsutfästelsen avser 0,5 milj, dollar /73 och 0,5 milj, dollar för /74, De svenskabidragen kommer i första hand att utnyttjas för forskning avseende sambandenmellan sysselsättning och teknologi resp, inkomstfördelning. Härutöverberäknar jag för övrig forskningsverksamhet inom FN sammanlagt 1,4 mUj. attfördelas mellan för social utveckling (UNRISD), och forskning (UNITAR) och försocialskydd (UNSDRI). Bidraget till UNRISD höjs med 0,5 milj, kr. Dennahöjning är motiverad med hänsyn till institutets värdefuUa arbete beträffandeutvecklingsprocessens sociala aspekter. För UNITAR beräknar jag oförändratbidrag, . UNSDRI har stötts av . verksamhet endast i begränsad utsträckning kommit att avseu-landsinriktade frågor beräknar jag för /74 en sänkning avbidraget . Därefter förutses inga fortsatta svenskabidrag. Som jag tidigare nämnt kan det bliaktuellt med ytterligare svenska insatser genom multilaterala organisationer isamband med katastrofsi- 1973:1 Bilaga 5 30 tuationer i u-ländema. Härutöver finnserfarenhetsmässigt anledning räkna med ett medelsbehov för insatsersammanhängande med FN:s och övriga intemationella organisationersu-landsinriktade verksamhet. Även olika slag av forskningsinsatser kanaktualiseras för finansiering under denna anslagspost. För här nämnda olikaändamål har för /74 beräknats sammanlagt 21,2 milj, kr,, varavför katastrofbistånd 10 milj, kr. Under anslagspostenÖvriga multUaterala bidrag räknar jag totalt med ett medelsbehov om 106,5 mUj,kr, för /74. Bidrag till intemationellabiståndsprogram 1970/711973/74 (milj, kr,) 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 Anslag Anslag Anslag Förslag UNDP 109,2 119,6 128,0 157,4 20,0 30,0 40,0 45,0 103,5 175,9 177,7 177,7 Regionala utvecklingsbanker 2,6 7,4 WFP/FAC 42,9 42,9 51,0 56,0 Övrigamultilaterala bidrag 17,7 27,5 59,2 106,5 295,9 395,9 455,9 550,0 Under hänvisning till detanförda hemstäUer jag att Kungl. 1. godkänna de av mig i detföregående angivna riktlinjerna för multilateralt utvecklingssamarbete, 2. medge att Kungl. Maj:tgör utfästelser för budgetåren 1974/75 och 1975/76 i enlighet med vad jagförordat i det föregående, 3. godkänna Sverigesanslutning till Afrikanska utvecklingsfonden, 4. till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1971/72 Utgift 478 025 224 Reservation 502254 695 1972/73 Anslag 744 916 000 1973/74Förslag 959 956 000 SIDA anför i sinanslagsframställning att antalet mottagarländer av svenskt bistånd tills vidarebör vara oförändrat. Särskilt stora framtida medelsbehov räknar SIDA med ifråga om och den indiska subkontinenten. anser styrelsen attökande svenska resurser bör ställas till förfogande för de särskilda program somsyftar till att påverka den globala utvecklingen på befolkningsområdet, påsyssel- 1973:1 Bilaga 5 31 sättnings- och undervisningsteknologins fält,inom livsmedelsforskningen och miljöskyddet och för förbättring av kvinnornasställning, SIDA pekar på den snabbt växande skuldbördan ien rad länder som erhåller svenskt bistånd. Styrelsen konstaterar att andelenkrediter av det svenska bilaterala biståndet minskade kraftigt under budgetåret1971/72, då endast 106,5 milj. kr. avtalades under kredhavtal mot 288 resp, 167mUj. under de närmast föregående budgetåren. SIDA framhåller att icke-ändamålsbestämt stödtill genomförande av ett lands utvecklingsplan är den för biståndsgivarenadministrativt enklaste formen av utvecklingssamarbete och att SIDA sedanlänge eftersträvar att en ökad andel av det svenska biståndet skall innebärastöd till sektorer eller hela utvecklingsplaner i de länder som mottar svensktbistånd. Rörande varubiståndetanför SIDA att denna biståndsform f, n, på-kaUar särskUd översyn inom verketoch att styrelsen avser att utarbeta förslag till nya riktlinjer på dettaområde. I och med genomförandetav länderprogrammeringen anser SIDA att Kungl. Maj:t kan delegera en större delav beslutsfattandet till SIDA än som sker. SIDA hemställer därför om ettgenerellt bemyndigande att besluta och avtala om enskUda insatser i land, förvilket samarbetsavtal gäller. SIDA föreslår att 100 milj. kr. av anslaget /74 avsätts såsom en särskild reserv för katastrofinsatser.Reserven skulle sedan varje budgetår fyllas på till 100 milj. kr. i mån avbehov. Som motiv för detta nya anslagstekniska arrangemang anförs bl. a,angelägenheten av att inte förrycka planeringen och fullföljandet av det reguljärautvecklingsbiståndet. Medelsberäkning för /74 SIDA:s förslag rörandemedel för bilateralt utvecklingssamarbete uppgår till 975 milj. kr,, vUketrepresenterar en ökning med 230 milj, kr, eller jämfört medinnevarande budgetår, SIDA har grundat förslaget på förutsättningen att dentotala anslagsökningen för internationellt utvecklingssamarbete blir och att en större del därav skaU utnyttjas bilateralt. Styrelsen äremeUertid, om Kungl. Maj:t så beslutar, inställd på att utnyttja en än störreanslagshöjning och ökade planeringsramar, inte bara under /75utan redan under nästa budgetår. Såsom anmäldes i prop.1972: 1 utformas numera det direkta svenska utvecklingssamarbetet med de störremottagarna av svenskt bistånd de s. k. programländerna i långsiktigasamarbetsprogram. Prop.1973:1 Bilaga 5 32 meringenav samarbetet med enskilda länder täcker samma treårsperiod som riksdagensplaneringsramar för det internationella utvecklingssamarbetet.Länderprogrammeringen baseras på en beräkning av de svenska biståndsresursersom kan ställas till förfogande för landet i fråga och har till syfte att låtamottagarlandets regering avgöra hur dessa resurser bäst skall kunnanyttiggöras för landets utveckling. Därmed kommer biståndets inriktning påsektorer och enskilda projekt att styras av mottagarlandets önskemål ochprioriteringar. harländerprogrammeringen börjat tillämpas i fråga om samarbetet med flertaletstörre mottagare av svenskt bistånd. Inom ramen för denna planering har Sverigeoch de länder som mottar biståndet påbörjat en omläggning av avtalsformerna ochsamarbetsrutinema. Syftet är, som jag berörde i förra årets statsverksproposition,att effektivisera resursöverföringen tUl programländerna. De resurstUlskott iform av finansiella medel, personal, konsulttjänster och varor som det svenskabiståndet inbegriper skall så smidigt som möjligt anpassas till mottagarensegen planering. Den övergripande planeringen av biståndet skall normaltregleras i ett "rullande" treårigt planeringsprotokoll, ivilket parternas långsiktiga intentioner uttrycks. Bindande åtaganden beträffandeöverföring av resurser sker genom samarbetsavtal, som kan ta formen antingen avett årsavtal för det kommande budgetåret eller, om mottagaren så önskar, av etttreårsavtal. I sistnämnda fall bör man dock vid avtalens konstruktion eftersträvaen viss flexibilitet i utformningen för de senare åren i avtalsperioden. Som exempel kan nämnas att det i fråga omsamarbetet med med dess stora inslag av personellt och sektorinriktatbistånd befunnits mest ändamålsenligt med ett ettårigt samarbetsavtal.Programmet för , i vilket huvudsakligen ingår resurser förimportfinansiering, regleras på indisk begäran av ett samarbetsavtal, somomfattar huvuddelen av de krediter och det varabistånd som kan väntasställa till förfogande . Genom detta planeringsförfarande vinnsfördelar som minskning i antalet avtal, förenklad administration, möjlighettill snabbare utnyttjande av disponibla resurser och ökad planeringssäkerhetför samarbetets parter. Förfarandet ger också utrymme på svensk sida för ettökat mått av delegering av beslutsfattande av det slag som aktualiserats iSIDA:s anslagsframställning. Omfattningen av denna delegering i fråga om enskildainsatser får bli beroende av utformningen av samarbetsavtalen med de olikaländerna. 1973:1 Bilaga 5 33 Den snabba ökningen avbiståndsanslagen har medfört att dessa nu svarar för av totalbudgetensomslutning. Inom relativt få år beräknas denna andel öka till . Densnabba expansionen i både absoluta och relativa tal gör det nödvändigt att ihögre grad än tidigare beakta biståndsverksamhetens samhäUsekonomiskaeffekter. I första hand är det önskvärt att undersöka möjligheterna att mildraverkningarna på betalningsbalansen samt stimulera sysselsättningen i . Inom ramen förvambiståndet föreligger möjUgheter att kombinera dessa syften med ett effektivtbistånd. Genom en omsorgsfull och långsiktig planering kan nämligen leveranserav varor som prioriteras i mottagarländernas importprogram anpassas tillkapacitetsutnyttjandet i det svenska näringslivet. Bilateralt bistånd budgetåren 1972/73-1973/74Fördelning på mottagarländer 1973/74» milj, kr, fördeln. o/ /o Enligt regleringsbrevet för budgetåret1972/73. =Dessa poster anger när det gäller enskilda länder de minimibelopp som ligger till grund för SIDA:splanering för landet i fräga. En viss överplanering förutsätts ske. Beloppetkan, beroende pä resursbehov, medelstillgång etc, höjas nägot i den förhandlingom årligt samarbetsavtal som förutsätts äga rum inför det nya budgetåretsbörjan. Medel som kan utnyttjas för utökning av planeringsramarna finnsupptagna under posten Övrigt, ' Avmedel upptagna under posten Övrigt för /74 avser 100 milj. kr. katastrofbistånd.Vidare omfattar denna post bl. a. följande verksamheter: förberedelse och kontroll av projekt; bidrag tillvissa internationella familjeplaneringsprogram; bidrag till svenskaenskilda organisationer; stöd till afrikanska befrielserörelser och flyktingorganisationer; stipendiat- ochkursverksamhet samt biträdande experter, Prop.1973:1 Bilaga 5 34 har varabistånd lämnats tUl ett genomsnittligt belopp om ca 25milj. Totalt har /631971/72 levererats varortiU ett värde av ca 205 milj. kr. För /73 har SIDA beräknatvarubiståndet till ca 60 milj. kr. Under /74 torde man kunnasikta mot ett varabistånd på 200 milj. kr. Varabiståndet bör ävenfortsättningsvis kunna ökas väsentiigt. Det är därvid naturUgt att biståndetsärskUt inriktas på sådana områden där svenskt näringsliv besitter särskildkonkurrensfömåga. Förutom den direktaupphandlingen i avseende varubistånd sker betydande inköp av svenskaprodukter under obundet bilateralt bistånd och som en följd av de multilateralabiståndsorganens verksamhet. Totalt har beräknats att upphandlingen i Sverigemotsvarar av de samlade utbetalningarna för biståndsändamål. /72utbetalades 16,7 milj. kr. i svenskt bistånd tUl , motsvarande 3,5 %av det svenska bilaterala biståndsflödet. För /73 harmedelsbehovet beräknats till 25 milj. kr. Planeringssiffran för budgetåret1973/74 är 35 milj. kr. Ett större antaltunisiska biståndsframställningar bereds f. n. inom SIDA. Av dessa beräknasmerparten resultera i avtal . Inom utbildningssektorn kommer ävenfortsättningsvis insatser för yrkesutbildning att inta en central plats. Enlärarutbildningsinsats prövas också. Betydande svenskt bistånd för landsbygdensutveckling övervägs, däribland en insats i samarbete med FAO för förbättradproduktivitet i olivodlingsområden, bidrag för kreditgivning till bl. a.småbrak genom tunisiska samt insatser för markvård,boskapsuppfödning, vattenförsörjning och bostadsbyggande. Framställning föreliggerom fortsatt stöd till för vidareutlåning tillsmåindustrin. I samarbete med ITC lämnar exportfrämjande bistånd,främst avsett att stödja småindustrin. Utbetalningarna avsvenskt bistånd till uppgick /72 tiU 32,8 milj. kr.,eller av det svenska bilaterala biståndsflödet. Planeringen /74 har liksom för innevarande budgetår sin utgångspunkt i ettbelopp om 30 milj. kr. Medelsbehovet för /73 har beräknats till33 milj. kr. Det svenska biståndetkoncentreras tUl näringsforskning och hälsovård, utbildning samtlandsbygdsutveckling. Till det etiopiska näringsinstitutet beräknasSverige t. o. m. /73, då av- Prop.1973:1 Bilaga 5 35 taletutlöper, ha bidragit med ca 23 milj. kr. Fömtsättningar för fortsatt svensktstöd prövas . På hälsovårdens område bidrar med personal och stödjeruppförandet av hälsocentraler på landsbygden. T. o. m. /73 beräknas ca 5000 skolrum ha producerats inom skolbyggnadsprogrammet för gmndskolan (ESBU)till en total kostnad för svensk del av drygt 52 milj. kr. Diskussioner pågårom en förlängning av avtalet, som utiöper . beräknas t. o, m. budgetåret1972/73 ha bidragit med ca 50 milj. kr. till det regionala jordbmksprojektetCADU och med drygt 7 milj. kr. tUl EPID, en enhet inom Etiopiensjordbruksdepartement, som samordnar och ger stöd till ett antal integreradeprojekt för landsbygdsutveckling. Det lagförslag om bl. a. arrendereform, somär av vikt för att dessa utvecklingsinsatser skall få avsedda resultat,behandlas fortfarande i det etiopiska parlamentet. /72utbetalades 25,1 mUj. i svenskt bistånd till , motsvarande av det bilateralabiståndsflödet. Medelsbehovet för /73 har beräknats till 50milj. kr., medan planeringen för /74 utgår från en siffra på 60milj. Den kenyanska utvecklingen under denförsta hälften av planperioden 197074 kännetecknas av en viss obalans. Enalltför stor andel av investeringarna anses ha gjorts inom stadsnäringarna ochsärskilt i de större städerna. Det svenska biståndet koncentreras främsttill landsbygdsutveckling, infrastruktur och utbUdning. Fortsatt stöd tiUutveckling av landsbygden och infrastmkturen lämnas genom insatser avseendeutbyggnad av elkraft- och vattenförsörjning och förbättring av småvägssystemet.Stöd till småindustricentra, förbättring av kött- och mjölkproduktionen genomseminavel samt ett experimentellt s. k. integrerat landsbygdsutvecklingsprogramär andra insatser avsedda att förbättra levnadsbetingelserna på landsbygden.Vidare medverkar i en nordisk insats på lantbrukskooperationensområde. Planering pågår av en utvidgad insats på familjeplaneringsområdethuvudsakligen inom ramen för det allmänna hälsovårdsprogrammet. På utbildningens område kommer fortsattstöd att lämnas bl. a. till en teknisk lärarhögskola och tillsekreterarutbildning. De svenska utbetalningama av bistånd tillTanzania uppgick /72 till 65,1 milj. kr., motsvarande avdet bUaterala biståndsflödet. För irmevarande budgetår beräknas medelsbehovettill 90 mUj. För /74 är planeringsbeloppet 120 milj. kr. Underår 1972 genomfördes ett väsentiigt nytt inslag i Prop.1973:1 Bilaga 5 35 utvecklingspoUtikinnebärande en omfattande decentralisering av statsförvaltningen. a. landets 18 regioner ett ökat finansiellt ansvar. I det svenska biståndet till Tanzaniavinner programbistånd huvudsakligen i form av finansieUa resurser ökadbetydelse. har avtalats om direkt finansiellt stödtill import. En betydande del av stödet tilllandsbygdens utveckling kommer att kanaliseras genom den upprättadeTanzania , som är verksam genom kreditgivning ochteknisk och finansiell rådgivning. Svensk medverkan i utvecklingen avTanzanias skogsbmk sker i form av personalbistånd och finansiellt stöd.Tidigare inledda insatser för vattenförsörjning och vägbyggen fortsätter.Näruigs-forskning, spannmålslagring samt artificieU insemination är föremål försvenskt stöd. Nya insatser avseende hälsovårdens utbyggnad på landsbygdenplaneras. En utökning planeras av det svenskabiståndet tUl vuxenut-bildningsprogram och yrkesutbUdnmg bl. a. iform av personellt stöd till planering och metodutveckling. En samnordiskinsats för jordbruksutbildning är under genomförande i Mbeya och ett par andragemensamma nordiska insatser planeras. Den industriella utvecklingen i Tanzaniastöds bl.