prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Drygt 100 milj,kr, avsätts till katastrofbistånd. Under mbriken övrigt redovisasutgifter för ett antal olika ändamål, bl, a, bostäder, hälso-, sjuk- ochsocialvård, miljövård, idrott, näringars främjande och vissa allmännaförvaltningsmyndigheter. Bostadsbyggnadsprogrammet för 1973föreslås bli 88 000 lägenheter, vartill kommer en konjunkturreserv på 10 000lägenheter. Anslaget till bostadslånefondenkan med hänsyn till beräknad reservationsmedelsbehållning räknas nedmed 155 milj, kr. Förslag läggs fram om en omläggning och förbättring avstödet till samlingslokaler. Förslag om åtgärder i anledning av saneringsutredningensbetänkande kommer alt redovisas i särskild proposition. Anslaget tillmarkförvärvslån räknas upp med 25 milj. kr, till 100 milj, kr. Anslagen till miljövård räknas upp med ca135 milj. kr. Som jag tidigare nämnt kommer förslag senare att redovisas omlagstiftning beträffande hälso- och miljöfarliga varor. Det statliga stödet till idrotten räknasupp med 11,5 milj. kr. till ca 100 milj. kr. Inrättande av ett industripolitiskt verkaviseras. Förslag läggs fram om omorganisation av samtlantniäteristyrelsen och kartverket, Länsstyrelsema tillförs 115 nya tjänster,varav drygt hälften avser skattekontroll. sker betydandepersonalbesparingar genom införande av ett centralt bilregister. I övrigt har tUl denna rubrik förts bl,a. utgifter som följer av dels beräknad förbrakning av äldre reservations- ochinvesteringsanslag, dels beräknad ökning av affärsverkens m. fl. disposition avrörliga krediter. harsysselsättningsfrågorna intagit en central plats i den pohtiska debatten ochansträngningarna att komma till rätta med arbetslösheten har dominerat detpolitiska handlandet. Den förväntade konjunkturuppgången harendast i begränsad utsträckning infriats. Under senare delen av det gångnaåret har emellertid industrins orderingång påtagligt förstärkts och priserna påviktiga delar av vår export visat stigande tendens. Under dessa förhållandenhar efterfrågan på arbetskraft varit dämpad och konkurrensläget Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 41 tvingatföretagen att se över sin personalorganisation i besparingssyfte, vilket bl, a.också drabbat tjänstemannasidan. Arbetslösheten har således även drabbatkategorier som tidigare i ringa grad konfronterats med problemet. Efterfrågan från den offentliga sidan harlikaledes varit dämpad, I första hand har detta avlästs inom den kommunalasektorn där en klar återhållsamhet i fråga om personalökningar kurmat iakttas.Detta förhållande förklaras av att kommunema sökt hålla utgifterna inom ramenför ett i princip oförändrat skatteuttag. Mot bakgrund av den höga takten i dekommunala skattehöjningarna tog regeringen initiativ till enöverenskommelse med kommunförbunden om oförändrad utdebitering under åren 1973och 1974. De relativt höga enligt regeringens mening alltför höga arbetslöshetstal, som inregistrerats under detgångna året, har sin förklaring i bl. a. det allt större antal gifta kvinnorsom har sökt sig ut på arbetsmarknaden,vartill omläggningen till obligatorisk särbeskattning bidragit. Vidare haren nedgång i den tidigare ständigt stigande tillströmningen av ungdomar tillvåra universitet och högskolor förstärkt utbudet av ungdom på arbetsmarknaden.Dessa omständigheter tillika med en allmänt dämpad konjunktur har påverkatarbetslöshetstalen i negativ riktning. Här bör dock imderstrykas att vi under1972 i genomsnitt haft fler personer sysselsatta än imder högkonjunkturåren1969 och 1970 då arbetsmarknaden präglades av en genomgående brist påarbetskraft och arbetslösheten var praktiskt taget obefintiig. Den beskrivna situationen har krävtfortlöpande uppmärksamhet och insatser från regeringens och myndighetemas sida.Sålunda har den insatta kraftiga stimulansen i avsikt attbekämpa arbetslösheten utvecklats och byggts ut även imder 1972. Den har späntöver ett brett register från de traditionella arbetsmarknadspolitiska insatsemai form av beredskapsarbeten och omskolningtill tidigareläggning av stathga och kommunala byggen och anläggningar.Speciell tyngd har därvid lagts på en snabb upprustning inom miljöpolitikensviktiga fält där förhöjda statsbidrag till såväl konunimer som industrierresulterat i hög aktivitet och i glädjande framsteg i bekämpningen avmiljöhoten. Industriinvesteringarna har uppmuntratsgenom frisläpp av investeringsfonder och tidsbegränsade extra skatteavdrag.Bostadsefterfrågan har fått sin stimulans genom kraftiga förbättringar av debostadssociala bidragen, en reform som regeringen föreslår bli ytterligareutbyggd. Kreditpolitiken har använts iindustristimulerande riktning och har rent allmänt inte dämpat efterfrågan påandra områden. Industrins obligationsupplåning har medgivits expandera tilldet dubbla beloppet i jämförelse med den senaste högkonjunkturperioden. Denmedvetna satsningen på landets industriella utbyggnad har givit betydanderesultat. Vi kan för avmattningsåren 1971 och 1972 avläsa en ökning avindustrins in- 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 42 vesteringarom sammanlagt , en utveckling som få andra västeuropeiska länder kimnatuppvisa. Tillväxteni vår ekonomi har varit klart lägre än vi normalt räknar med utifrånerfarenheterna . Förklaringen härtill är en dämpad privatkonsumtion, ett avsaktande bostadsbyggande och en gentemot tidigare årförsiktigare expansion inom den offentliga sektorn. Detta irmebär nya drag ivår ekonomiska utveckling som dock har sin naturliga förklaring. Genom ettintemationellt sett rekordhögt bostadsbyggande kan vi nu sevissa mättnadstendenser som på sina håUvisar sig i en reserv av outhyrda lägenheter. För vissa aktiviteter inomden kommunala sektorn ger sig nu en dämpad utbyggnadstakt till känna. Så ärfallet exempelvis beträffande och gymnasieskolan, vars utbyggnad nui stort sett är genomförd. Kommunernas ekonomi och dagens höga skattetryckanvisar en lugnare framstegstakt i den kommunala expansionen. Mot dessautvecklingsdrag kan ställas den satsning på det näringspolitiska oinrådet somär nödvändig och önskvärd. Den omläggningen motiveras med hänsyn både tUlvikten av en hög sysselsättning inom främst den utlandskonkurrerande industrinoch till nödvändigheten av den ekonomiska tillväxtens upprätthållande. Regeringenspolitik har haft den inriktningen och framtidsperspektivet geross all anledning att fortsättningsvis uppehålla den. Etttillfredsställande inslag i den ekonomiska bilden utgör vår numera goda balansi utrikeshandeln och betalningsströmmarna med omvärlden. Från ett läge undersenaste högkonjunkturen 1969 och 1970 som i detta avseende kunde framstå såsomoroväckande har vi nu återställt bytesbalansen och även avsevärt förstärkt vårvalutareserv. Detta förhållande har en avgörande betydelse för omvärldensförtroende för stabiliteten i vår ekonomi. Vår i delta avseende klart starkareställning är värdefull mot bakgrunden av de senaste årens utveckling påvalutamarknaden. För fle ra nationer har misstroendet mot den egna valutan varitdet dominerande ekonomiska problemet och föranlett besvärande ingrepp ochpålagor. Vi har undgått detta, vilket är särskilt betydelsefullt med hänsyntill att vår ständigt ökande utrikeshandel gör vårt land speciellt utsatt i härangivet avseende. I vår ständigt allt mer internationellt integrerade ekonomiblir nödvändigheten av balans med omvärlden en allt mer avgörande,strategisk fråga. Denna integration förstärks ytterligare genom frihandelsavtaletmed EEC, ett avtal som bör innebära en klart positiv faktor i vår industriellaoch handelspolitiska utveckling, Ifråga om vår interna ekonomi kan vi konstatera att det starkt ökadehushållssparande vi uppnådde under det av avtalskonflikter och svåra arbetsmarknadsförhandlingarpräglade alltjämt håller sig på en i stort sett oförändrat hög nivå.Motiven är andra men resultatet detsamma. Denna starka ökning isparandet från hushållssidan får självfallet 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 43 sinpåverkan på efterfrågeläget i vår interna ekonomi. Vid ett försök att bedömaframtiden i detta hänseende kan man inte utesluta att förändringen i vårasparvanor i positiv riktning konuner att bli mera permanent. Med hänsyn tillvåra framtida investeringsbehov vore detta en välkommen förstärkning avkapitalbildningen. Framför allt kommer den industriella expansionen att ställaallt större krav på kapitalmarknadens resurser och även om det institutionellasparandet kan beräknas öka kommer bristen på kapitalbildning att vara ett troligareframtidsperspektiv än dess motsats. Ävenom här gjorda antaganden om hushållssparandets utveckling skulle förverkligasså kommer ändå vissa förhållanden att leda fram till en starkareefterfrågan från konsumtionssidan. Förutom sedvanliga lönehöjningar har vi atträkna med en direkt statsskatlesänk-ning om ca 2 200 milj. kr. under året.Därtill kommer en /73 utgående efterfrågestimulans från denöverskjutande skatt som återbetalats tillsvenska folket och som med omkring 2 500 milj, kr, överstiger detkvarskattebelopp vilket inlevereras , Aretsbudget har givits sin prägel mot den här skisserade bakgrunden. Även omkonjunkturuppgången är klart avläsbar så torde riskerna för överslag inteframstå som överhängande . Således har en förhållandevis hög statligupplåning kunnat accepteras, men dock i medvetandet om alt ett budgetunderskottsom närmar sig . får från dagens aktuella bedömning betraktas sommaximalt. En väsentlig del av denna upplåning måste realiseras påkapitalmarknaden och inkräktar därmed självfallet på utrymmet för andrasektorer såsom industrins obligationsupplåning, kommunemas långa lån ochhypoteks-lånen för bostadsbyggande. Ett visst tillskott till kapitalbildningenbör vi emellertid kunna räkna med via det tidigare omnämnda hushållssparandet. Budgetförslaget präglas av en fortsattreformaktivitet på flera för medborgama viktiga områden, I förgmnden stårfortfarande de frågor som dominerat samhällsarbetet och den politiska debattenunder senare år. Sålunda erhåller arbetsmarknadsorganisationen depersonalförstärkningar som erfordras för att möta lägets krav.Arbetsmarknadsanslagen är anpassade med hänsyn till en förbättrad konjunkturmed klart angivande av att beredskapen för oföratsedda påfrestningar måstehållas hög. Arbetsplatsens förhållanden har prioriterats genom en kraftig förstärkningav de administrativa organ som svarar för arbetarskydd och yrkesinspektion iförening med en reformering av arbetarskyddslagstiftningen. Påförsäkringssidan framläggs förslag om allmän tandvårdsförsäkring, enförbättrad sjukpenningförsäkring med sjuklön, en förbättradarbetslöshetsförsäkring jämte arbetslöshetsskydd även för oförsäkrade samtvissa reformer på familjepolilikens område. Investeringsvolymen i statensaffärsverksamhet ökar. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 44 arbetetmed huvudsaklig inriktning på det näringspolitiska området har särskiltuppmärksammats. Kultur- och miljövårdsfrågor förs fram som väsentliga ting isamhällsarbetet. Inom ramen för de resurser som den statliga sektom i dagenskonjunkturperspektiv och fördelningssituation kan göra anspråk på har såledesen rad länge krävda och förväntade reformer tillgodosetts. Allt vi vill tillgodose måste ske inomramen för vad en lugn ekonomisk utveckling och tillväxt ger utrymme för. Viräknar med en ekonomisk tillväxt om , vilket innebär enåtergång till den förhållandevis goda ökningstakt vi uppnådde under 1960-talet.Vi räknar vidare med att vår utrikeshandel fortsätter sin expansion medbibehållen jämvikt i bytesbalansen. Även om aktiviteten på den offentligasektorn och bostadsbyggandets område fortsättningsvis framstår som dämpad såkan vi å andra sidan räkna med en god investeringsökning inom näringslivet ochdå speciellt inom industrin. Det senare bör vara ett rimligt antagande, bl. a,med hänsyn till de olika slag av stimulansåtgärder som statsmaktema medvetetinriktat mot den industriella sektorn . Också den privatakonsumtionen bör återgå till mer normal utveckling även om hushållssparandetblir förhållandevis högt. Utvecklingen på arbetsmarknaden under senare delenav 1972 och förväntningarna om en förbättrad konjunktur ger oss väl-gmndadanledning att räkna med att efterfrågan på arbetskraft ökar under innevarandeår. Våra ansträngningar måste inriktas på attdämpa prisstegringstakten. Även om prisökningarna är en internationellföreteelse och vårt land på intet sätt här har lyckats sämre än andra nationerså är en fortskridande prisstegring enpåtaglig belastning i nationens utveckling och framstegsarbete. Att helteliminera den är en verklighetsfrämmande uppfattning mot bakgrunden av defaktorer som konstituerar prisstegringen. Så länge den är en internationellföreteelse sprider den sig också till vår ekonomi via utrikeshandeln. Då viinte heller är beredda att slå av på våra ambitioner om högsta möjligasysselsättning och även fortsättningsvisvill hävda den solidariska lönepolitiken som en riktig och eftersträvansvärdlönepolitik får vi ur dessa ställningstaganden som resultat en viss internprisuppskruvning. Uppgörelsen mellan statsmakterna och jordbruksnäringenspelar också i sammanhanget sin roll. Dessa konstateranden får emellertid inteföranleda oss att slå av på ansträngningarna att begränsa prisstegringen sålångt det sig göra låter. Regeringen har därför bedömt detnödvändigt att införa prisstopp på vissa livsmedel. Förslag kommer att läggasom att de avtalade intäktsökningarna för jordbruket skall betalas medstatsmedel. Avsikten är vidare att denna utgiftsökning för staten skall täckasgenom höjda skatter på bensin och motorbrännolja. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 45 Vårt samhälle måste basera sitt politiskahandlande på solidaritet och gemenskap medborgama emellan. Med denutgångspunkten skall framstegsarbetet föras vidare. Det skall utvecklas med denrespekt för individens frihet som det demokratiska styrelseskicket är ensamt omatt garantera. Vårt folk har haft förmånen av alt fullfölja sitt samhällsbyggeunder dessa förhållanden och kan som resultat se en snabb omvandling av vadsom för fyra decennier sedan kunde betraktas som ett fattigsamhälle till enmodern industrislal med god standard och trygghet för medborgarna. Många godakrafter har medverkat härtill var och en på sin ort och i sin funktion isamhället. En lugn och målmedveten fortsättning av detta solidariska arbeteger oss de säkraste och bästa garantierna för framtiden. Totalbudgetens utgifter, exkl,förändringar i anslagsbehållningar och disposition av rörliga krediter, är iriksstaten för /73 upptagna med 58 667 milj. kr,, varav 51071milj. kr, på driftbudgeten och 7 596 milj. kr, på kapitalbudgeten. Riksdagenhar därefter på till-läggsstat 1 anvisat sammanlagt 1 641 milj. kr. Av dessamedel avser 1 165 milj, kr. kostnader för konjunkturstimulerande åtgärderenligt prop, 1972: 125 (FiU 1972: 40, rskr 1972: 331). Bland de större anslagsbeloppenkan nämnas 965 milj. kr. till beredskapsarbeten m, m. och 100 milj. kr. tillbidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. Vidare har påtilläggsstat 1 anvisats bl. 123 milj, kr, till kraftstationer m, m., 75milj. till kapitaltillskott till för teckning av aktier iNorrbottens järnverk AB, 56 milj. kr. till posthus m, m. samt 47 mUj, kr. föråtgärder för att främja försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. Påtilläggsstat föreslås denna dag anslag om sammanlagt82 milj. kr., varav 61 milj. kr, till ersättning till postverket för underskottunder /72 och 15 milj, kr, till kraftstationer m, m. Inklusive de nämnda av riksdagenbeslutade medelsanvisningarna och de som föreslås på tilläggsstat uppgår sålunda totalbudgetens utgiftsanslagför /73 till 60 390 milj, kr., varav 52 273 milj, kr, pådriftbudgeten och 8 117 milj. kr. För budgetåret1973/74 uppgår totalbudgelens utgiftsanslag till 65 697 milj. kr,, varav 58 080 milj. kr, pådriftbudgeten och 7 617 milj, kr, på kapitalbudgeten, 4 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 46 Totalbndgetens inkomster samt investeringsplan Riksrevisionsverkethar med skrivelse lämnat beräkningar av totalbudgetens inkomster under budgetåren1972/73 och 1973/74. För en närmare redogörelse härför hänvisar jag tillverkets skrivelse (bilaga 2), Vid beräkning av statsinkomsternas utvecklingär de anlaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället av avgörandebetydelse. Med utgångspunkt i prognoser harriksrevisionsverket i sina beräkningar utgått ifrån alt inkomsten av tjänst förfysiska personer har ökat och beräknas öka år1973. har verket schablonmässigt skrivit fram inkomsterna . Enligt senast tillgänglig informationsteg inkomsten av tjänst med . kan jagansluta mig till riks-revisionsverkets bedömning av förtjänstutvecklingen. Jagutgår vidare i likhet med verket ifrån en schablonmässig ökning på för år1974. Som jag tidigare redovisat förutskickas nu en omfattande utbyggnad ochomläggning av sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. De förmåner somutgår vid sjukdom och arbetslöshet föreslås därvid bli beskattade fr, o, m.ingången av . Förmånerna bör då också räknas in i detunderlag varpå inkomstskatten beräknas. Men hänsyn härtill räknar jag uppbeskattningsunderlaget med utöver den tidigare nämnda schablonökningenpå . I likhet med beräknarjag inkomsterna under titeln skatt på inkomst och förmögenhet m. m. till 18,1miljarder kr, för /73. För /74 beräknar jag medbeaktande av vad jag anfört inkomsterna under nämnda titel till 21,3 miljarderkr., eller . Idetta sammanhang viU jag också ta upp frågan om skogsvårdsavgiftens storlek,EnUgt förordningen (1946: 324) om skogsvårdsavgift skall sådan avgift utgå för jordbraksfastighet, som vidfastighetstaxering åsätts särskilda värden för skogsmark och växandeskog, med högst 1,5 pronulle av summan av dessa värden. bestämsmed vilket promilletal skogsvårdsavgiften för året skall utgå. Jag förordar attpio-milletalet för sätts till 0,9, vilket är samma tal som för ,Min beräkning av uppbörden överensstämmermed . har beslutat om införande avskatt på det spel som bedrivs på automater och rouletter fr, o, m, den 1 april1973. sker en omläggning avbeskattningen av bingospel. En ny inkomsttitel benämnd skatt på spel bördärför, som förordat, uppföras på riksstaten fr. o. /74. I likhet med beräknar jag inkomstemaunder denna titel till 50 milj. kr. för /74. Vissa inkomster vadavser skatt på auto- 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 47 mäteroch rouletter uppkommer redan under innevarande budgetår med dendebiteringsordning som skall gälla. Jag räknar med att dessa inkomster kommeratt uppgå till ca 10 milj, kr. De bör övergångsvis redovisas underinkomsttiteln lotterivinstskatt. beräkning av inkomsternaunder denna titel bör därför justeras upp med 10 milj, kr. till 140 milj. kr.för /73, Jag vill i anslutning härtill erinra omvissa ändringar från i kungörelsen (1924: 513) angåendeuppbörd av automobil-skatt m, m,, vilka ej kunnat beaktas iriksrevisionsverkets inkomstberäkning. Dessa ändringar innebär förskjutningari uppbörden av fordonsskatten i vissa fall. Jag beräknar därför inkomsten avfordonsskatt för /73 till 1 256 milj, kr,, eller 4 milj, kr.mindre än räknat med. Antagandena om lönesummans utvecklingpåverkar också beräkningen av inkomsten av mervärdeskatt. Jag beräknar liksomriksrevisionsverket inkomstema av mervärdeskatt till . /73 och . för /74. Beträffande inkomstposter under mbrikenuppbörd i statens verksamhet förordar jag, efter samråd med berördadepartementschefer, följande justeringar av beräkningar. Inkomster vid den statligaläkemedelskontrollen bör för /74 beräknas till ,eller . mindre än räknat med. Inkomster underanslaget kostnader för viss utbildning av handikappade beräknar jag till . för /74 vilket är en nedjustering med . iförhållande tUl beräkning. Jag förordar att inkomster vidSveriges meteorologiska och hydrologiska institut tas upp med . merän vad angett, eller med 19,3 milj. kr, för budgetåret1973/74. Chefen för kommunikationsdepartementetkommer senare denna dag vid anmälan av medelsbehovet för statens jämvägar attförorda att de försäkringstekniskt beräknade pensionskostnaderna för statensjämvägar fr. o. m. /74 tillförs inkomstposten pensionsmedel m,m, samt att de totala utgifterna för kompletleringspensioner fr. o, m, dettabudgetår bestrids från denna inkomstpost. Som följd härav bör inkomsten underposten pensionsmedel m. m. föras upp med 277 milj. kr, för /74,eller 114 milj, kr. mindre än räknat med. Inför ikraftträdandet avkilometerbeskattning (prop. 1971: 153, SkU 1971: 67, rskr 1971: 339) för vissafordon fr. o, m, distribueras till fordonsägama nödvändigkilometerräknarapparatur. Kostnaderna för denna apparatur skall slutligt bärasav fordonsägarna (prop. 1972: 115, SkU 1972: 59, rskr 1972: 273). Uppbörden aversättningen för kilometerräknarapparatur avses ske i samband med den ordinarieupp- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 48 bördenav fordonsskatt omkring . Jag förordar all under uppbörd istatens verksamhet en ny inkomstpost benämnd ersättning förkilometerräknarapparatur uppförs för /74, Jag beräknarinkomstema till 37 milj. kr. för /74, Avgifter för granskning av biograffilmbör till följd av ändrade avgiftsregler fr. o. m. tas upp med . för /74. Det är , mer än vadriksrevisionsverket angett. Vidare räknar jag för /74 uppinkomster vid med . jämfört medriksrevisionsverkets bedömning. För inkomster vid lantbruksnämnderna för jagupp 4 milj. kr, för /74. har här räknat med3,5 milj, kr, Inkomstema under postema inkomster vid statens hingstdepå och stuterioch inkomster vid föreslås senare denna dag tillförasutgiftsanslagen för resp. ändamål fr. o. m. /74. Inkomstposternabör därför utgå. har beräknat ifrågavarande inkomster till1 . för /74. Jag förordar vidareatt inkomster vid patent- och registreringsväsendet räknas upp med 2,1 milj,kr. för /13 och med 2,5 milj, kr. för /74 jämförtmed beräkningar. Jag tar således under inkomstposten upp43,7 milj, kr. och 45,9 milj. kr. Posten inkomst av justering och ädel-metallkoiitroll tar jagupp med 5 milj. kr. för /74, eller . mindre än vadriksrevisionsverket beräknat. Jag övergår nu till att redovisa deändringar i beräkningar som jag förordar under rubrikeninkomster av statens kapitalfonder. Efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet beräknar jag inkomsterna från postverkets fond till12,5 milj. kr. för /73 och 18,8 milj. kr, för budgetåret1973/74, Del är 1 milj. kr. resp. 2 milj. kr. mer än vad riksrevisionsverketräknat med. För statens järnvägars fond bör 6 milj. kr. tas upp för budgetåret1973/ 74. Detta belopp bör jämföras med den förräntning på nedlagt statskapitalsom enligt gällande bestämmelser borde inleverera, nämligenca 134 milj. kr. anger här 10 milj. kr. För domänverketsfond har jag efter samråd med chefen för industridepartementet tagit upp 22milj, kr. för /73, Det är 1 milj. kr. mindre än enligt riksrevisionsverket.Vidare beräknar jag inkomsterna under beskickningsfastigheternas delfond avstatens allmänna fastighetsfond till . för /74.Riksrevisionsverket har här tagit upp . För /74bör inkomsterna under delfond av statens allmänna fastighetsfondföras upp med ett belopp som är 40 milj. kr. lägre än enligtriksrevisionsverket, eller med . Ändringen föranleds främst avändrad form för finansieringen av förvaltningskostnader.Inkomsterna under försvarets fastighetsfond beräk- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 49 för /74. mindre än enligt . För fondenför beredskapslagring beräknar jag efter samråd med chefen förhandelsdepartementet inkomsterna till 79,2 milj. kr. för /74,eller 3,4 milj, kr, mera än enligt . Ändringen föranleds aven föreslagen ökning av fondkapitalet för överstyrelsens för ekonomiskt försvardelfond. Beträffande inkomsterna påkapitalbudgeten beräknar jag för /74 efter samråd med chefernaför kommunikations- och utbildningsdepartementen avskrivningsmedel inompostverkets fond till 18,2 milj. kr., inom fond till 859,6 milj,kr. och inom luftfartsverkets fond till 19 milj, kr. Dessa belopp är 900 000kr, högre, 5,7 milj, kr, lägre resp, 2,2 milj. kr, lägre än som anges avriksrevisionsverket. Vidare beräknar jag övriga kapitalmedel inomluftfartsverkets fond till 6,5 mUj, kr.