prop · FW0321 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag förordar attlönekostnadsstödet får utgå även för resterande arbeten, om endast en mindredel av arbetena pä projektet återstår. I fråga om övriga projekt, som harpåbörjats före med nuvarande lönestöd och som fyllerförutsättningarna för att fä det nya initialstödet, bör byggherren få välja omhan vill behålla lönestödet eller avstå från det och i stället få initialstöd,i vUket fall stöd bör få beviljas efter det att preliminärt beslut ombostadslän har meddelats. Beträffande tidsavgränsningen i övrigt förordar jagatt initialstöd skall kunna utgå för projekt där ombyggnadsarbetena påbörjasföre utgången av . 5.6Standardkrav i samband med saneringsverksamheten Frågan vilken lägsta standard på bostäder som kangodtas har grundläggande betydelse inom saneringsverksamheten, både när detgäller kommunens handlande som ansvarigt samhällsorgan för att saneringen planerasoch därefter också kommer till stånd och i fråga om statliga myndighetersprövning i samband med den statliga långivningen till saneringsåtgärder. Saneringsutredningenhar i detalj redovisat vilka krav som utredningen vill ställa för att lägenhetoch hus skall anses uppfylla lägsta godtagbara standard. Dessa krav innebär ihuvudsak att lägenhet skall vara utrastad med anordningar för kontinuerliguppvärmning, avlopp, toalett, personlig hygien (tvättställ samt anordning förbad eller dusch), matlagning och elförsörjning. I lägenheten skall vidarefinnas kontinuerlig tUlgång till varmt och kallt vatten. Vidare skall tUlgångfinnas dels till förråd inom fastigheten och- dels till tvättstuga inomfastigheten eller inom rimligt avstånd. När synnerliga skäl föreligger, skalltoalett samt bad eller dusch kunna accepteras utanför lägenheten. Prop.1973: 21 96 Utöverdessa utrustningskrav skall vissa krav ställas på husets utförande ochkondition, huvudsakligen avseende byggnadsstomme, yttertak och ytterväggar,isolering samt Installationer. Flertalet remissinstanser har ställt sig positivatUl utredningens förslag. En del remissinstanser pekar emeUertid på att maninte kan ta hänsyn enbart till lägenheternas utrustning utan att brister ochkvaliteter i fråga om lägenhetens funktion i övrigt samt husets skick och dessnärmaste omgivning bör föranleda en mera nyanserad bedömning av åtgärdsbehovet. Den lägsta godtagbara standarden bör enligt minmening ansluta tUl målen för saneringsverksamheten. Som utredningen harframhållit bör kraven på standard utformas sä, att standardbrister kan konstateraspå ett enkelt sätt vid en inspektion. Kraven på åtgärder för att avhjälpabristerna bör vara klara och entydiga. Som jag har framhållit tidigare böråtgärdskraven också utformas så att det finns möjligheter till en nyanseradhelhetsbedömning av åtgärdsbehovet. Vidare bör kraven sä långt det är möjligtanknytas till bestämmelserna i byggnadslagstiftningen, i första hand byggnadsstadgan. Chefen för kommer attanmäla förslag tUl ändring av byggnadsstadgan. Förslaget innebär atttiUämpnlngen av vissa närmare angivna byggnadsreglerande bestämmelser begränsastill att avse endast de delar av byggnad som direkt berörs av ändringsarbeten.Beträffande övriga delar skall enligt förslaget endast ske kontroll avatt vissa grundläggande krav är uppfyllda. Dessa grandläggande regler avsessedan bli preciserade och utvecklade i till-lämpningsbestämmelser ochanvisningar. Vid en begränsad ombyggnad eller förbättring av hushar krav på nybyggnadsstandard i princip ställts inte bara på deombyggda delama av huset utan på huset i dess helhet. Detta har försvårat modemiseringsverksamheten.Den ändring av byggnadsstadgan som kommer att föreslås undanröjer såledesvissa tidigare hinder för en ökad modemiseringsverksamhet. Dessutom skaparändringen förutsättningar för att uppställa bostadspolitiskt motiverade krav pålägsta godtagbara standard, som kan formuleras på annat sätt än vadutredningen har gjort. Den lägsta godtagbara standarden bör innehålla krav pålägenhets utrustning i huvudsaklig överensstämmelse med utredningens förslag.Beträffande kraven på husets utförande och kondition behövs inte särskildabestämmelser utöver vad som kommer att krävas enligt det förat nämnda förslagettill ändring av byggnadsstadgan. I detta förslag anges vissa grundläggande kravbeträffande de delar som inte berörs av ombyggnaden. Dessa bestämmelser utgörenligt min mening lämpliga krav på lägsta godtagbara standard som bör ställas Ifråga om stomme, yttertak, ytterväggar, isolering och installationer. Denlägsta godtagbara standarden bör bestämmas i enlighet med de Prop.1973: 21 97 huvudlinjersom jag har dragit upp i det föregående. I vissa avseenden återkommer jaghärtUI i lagstiftningsärendet. Det ankommer på Kungl. Maj:t att utfärda närmarebestämmelser i ämnet. Den standard på äldre hus som lägst kan godtas fränbostadspolitisk synpunkt bör anges i standardkrav i samband med den statligalångivningen. Beträffande hus som inte fyller ett varaktigt behov bör somvUlkor för lån i regel gälla att huset efter byggnadsåtgärden fyller kraven pålägsta godtagbara standard. Vidombyggnad av hus som fyller ett varaktigt behov gäller f. n. i princip krav pånybyggnadsstandard beträffande lägenheternas utrustning, medan kraven på derasstorlek och utformning kan jämkas. Enligt min mening bör bl. a. med hänsyn tUlvad jag har sagt förat om målen för bostadssaneringen m. m. den lägstagodtagbara standarden vara utgångspunkt för standardkraven, när lånet är ettannuitetslån med en amorteringstid av . Därigenom skapas utrymme för valav olika standardnivåer när det är motiverat av hänsyn till de boendesintressen eUer när ombyggnaden genomförs i etapper. Innan jag behandlar anslags- och ramfrågor vUl jagta upp två andra frågor som saneringsutredningen har berört. Isyfte att förbättra den yttre närmUjön i äldre bostadsområden har utredningenföreslagit att fastighetsägare skall kunna få statiigt bidrag för att genomföratrafik- och gårdssanering. Förslaget motiveras bl. a. av att varkenbyggnadslagen eller lagen (1966: 700) om vissa gemensamhetsanläggningar(ändrad : 1050) eller fastighetsbUd-ningslagen (1970: 988, ändradsenast 1971: 1035) ger tiUräckliga möjligheter för trafik- och gärdssaneringinom äldre områden. I anslutning härtill vill jag erinra om att förslag till nyanläggningslag och lag om förvaltning av samfälligheter har remitteratstill lagrådet. Genomförs dessa förslag förbättras förutsättningama för attgenomföra bl. a. trafik- och gårdssanering. Erfarenheter av den föreslagnalagstiftningen bör avvaktas, innan andra åtgärder i fråga om trafik- och gårdssaneringövervägs. Med hänsyn härtill är jag inte beredd att förorda utredningensförslag. Iutredningens betänkande behandlas vidare evakueringsfrågor i samband medsanering. Utredningens överväganden härom mynnar ut i rekommendationer om hurevakueringsproblemen lämpligen kan lösas i olika situationer. Saneringsverksamhetensomfattning är beroende av att bostadsfrågan kan lösas på ett tillfredsstäUandesätt för de hushåll som blir berörda. Jag har tidigare betonat att evakueringeni första hand är en planeringsfråga som måste behandlas redan i samband medbostadssaneringsprogrammet. Prop.1973: 21 98 Som jag har framhållit bör sådanasaneringsmetoder eftersträvas så att evakuering om möjligt kan undvikas elleratt endast begränsad evakuering behöver företas. Jag har också betonat att villkoreni samband med den statiiga långivningen bör utformas för att främja dettasyfte. I den mån evakuering ändå måste företas intar, som utredningen och mängaremissinstanser har framhållit, bostadsförmedlingama en central roll när detgäller att reservera och förmedla lämpliga ersättningsbostäder. Information ommöjUghetema att få bostads-tiUägg är vidare av väsenUig betydelse i ombyggnadssammanhangliksom den föreslagna vidgningen av dessa tillägg till hushåU utan bam. I ettavseende har förutsättningarna i övrigt för en smidig evakuering förbättratssedan utredningen lade fram sitt betänkande. Det överskott på lägenheter som numerafinns på flera håll i landet torde nämUgen underlätta evakuering när ombyggnadinte kan ske utan en sådan åtgärd. Som jag har närmare utvecklat i samband med att jagangav målen för saneringsverksamheten bör. den ökade ombyggnads- och förbättringsverksamhetenske inom ramen för en oförändrad total tUldelning av resurser förbostadsbyggandet. Det innebär att resurser som frigörs genom nedgången inyproduktionen av bostäder bör möjliggöra en ökning av förbättringsverksamheteninom det äldre bostadsbeståndet. Detta bör komma tUl uttryck i de ramar somskall gälla för bostadsbyggnadsverksamheten . Den nya situationen på bostadsbyggnadsmarknadenmotiverar över huvud taget en omprövning av ramarnas konstruktion. Jag vill idetta sammanhang erinra om att den gemensamma ramen för bostäder och lokaler ibostadsområden, som förra årets riksdag beslutade (prop. 1972: 72, CU 1972: 28,rskr 1972: 201) och som skall tillämpas fr. o. m. , ger kommunema möjlighetatt inom tilldelade ramar själva bestämma fördelningen av byggandet på bostäderoch lokaler. Jag vill också hänvisa till den i prop. 1973: 1 (bil. 13 s. 268)föreslagna möjligheten att ta i anspråk eventuellt outnyttjadedelar av nybyggnadsramarna för ombyggnads- och förbättringsverksamhet utöverden särskilda låneram som gäller för denna verksamhet. Vidare anmälde jag isistnämnda proposition att jag hade för avsikt att återkomma tUl frågan ommedelsramen för beslut om bostadslån för ombyggnader och räntebärandeförbättringslän i samband med behandlingen avsaneringsutredningens förslag. Jag tar nu först upp anslagsbehovet för budgetåret1973/74 med anledning av initialstödet och vidgningen avförbättringslängivningen. Initialstödetföreslås som tidigare nämnts kunna utgå till statligt be- Prop.1973: 21 99 lånadeombyggnader som påbörjas den 1 juU 1973den 31 december 1974.Beslut om Initialstöd skall enligt förslaget fattas av länsbostadsnämnden isamband med preliminärt beslut om bostadslån och betalas ut i anslutning tUldet slutliga lånebeslutet. Eftersom Initialstödet är av tUlfällig natur börnågot särskUt anslag härför inte tillskapas. Bidraget torde lämpligen kunnabetalas ut från anslaget Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Med hänsyntUl den tid som förflyter mellan preUminärt beslut och utbetalning räknar jagmed att endast obetydliga utbetalningar kan bU aktueUa under budgetåret1973/74. Inte heller den i det föregående förordade vidgningen av förbättringslångivningenväntas på grand av eftersläpningen i utbetalningarna medföra någon nämnvärdökning av anslagsbehovet under det kommande budgetåret. Det i prop. 1973: 1(bil. 13 s. 174) förordade förslagsanslaget av 150 milj. kr. för nämndabudgetär till Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. behöver därför interäknas upp. Jag övergår härefter tUl medelsramarna förombyggnad och räntebärande förbättringslån samt räntefrla förbättringslån. Jaghar i prop. 1973: 1 (bU. 13 s. 174) förordat att ramen för bevU-jande avräntefrla förbättringslån för skall fastställas till 110 milj. kr.,vilket innebär en ökning med 10 milj. kr i förhållande tUl den ram som gälldeför . De av (prop. 1972: 124, CU 1972: 32, rskr 1972: 306)beslutade ändrade Inkomstgränsema och vidgade tUlämpningsområdet förförbättringslån har härvid beaktats Uksom det förhållandet att ramen för åren1971 och 1972 inte helt har tagits i anspråk. Beträffande ramen för harjag förordat att den preliminärt fastställs tUl samma belopp som för ,dvs. 110 milj. kr. Maj:t har tidigare haft bemyndigande attvidga ramen om det behövs av sysselsättningsskäl och i prop. 1973: 1 (bU. 13 s.272) har föreslagits att Kungl. Maj:t får ett motsvarande bemyndigande ävenför innevarande år. DenpreUminärt förordade ramen för , 110 milj. kr., bör inte ändras nu.Ramens storlek för får övervägas i höstens budgetarbete med ledning avde erfarenheter som då föreligger av det vidgade tillämpningsområdet förförbättringslån. 1973: 1 (bU. 13 s. 271) förordade jag att medelsramen för beslut ombostadslån för ombyggnader och räntebärande förbättringslän för tas uppmed 170 nulj. Denna ram ger med hänsyn till de under tidigare åroutnyttjade delama av ramen utrymme för en avsevärd ökning av ombyggnads- ochförbättringsverksamheten, varför den nu föreslagna vidgningen avförbättringslångivningen torde kunna ske utan att ramen ändras. Skulleombyggnads- och förbättringsverksamheten öka däratöver kan, som tidigarenämnts, enligt redan framlagt förslag eventuellt outnyttjade delar av ramarnaför nybyggnad tas i anspråk. Maj:t har vidare i årets statsverkspropositionföreslagit, Prop.1973: 21 100 attriksdagen liksom bemyndigar Kungl. Maj:t att vidga medelsramen försådan ökning av ombyggnads- och förbättringsverksamheten som behövs avsysselsättningsskäl. Beträffande ramen för tar jag först uppfrågan om sambandet meUan denna ram och ramen för räntefrla förbättringslän.Förbättringslångivningen, som begränsas av båda dessa ramar, bör enligt minmening styras i huvudsak genom den särskilda ramen för räntefrla förbättringslån.De bemyndiganden att vidga medelsramen för beslut om bostadslån för ombyggnadoch räntebärande förbättringslån som jag strax återkommer tUl, bör utformas ienlighet härmed. har jag i prop. 1973: 1 (bU. 13 s. 269)förordat att programmet för det statligt belånade nybyggandet grundas på enytram som svarar mot 82 500 lägenheter med den tidigare använda genomsnittsytanper lägenhet i 1967 och påbörjande. Det innebär en minskning med 4 500lägenheter jämfört med programmet Hur stor ökning avefterfrågan på ombyggnads- och förbättringslän som kan komma att inträffa underår 1974 kan inte bedömas . Som jag har framhållit kan en betydandeökning ske inom den nuvarande ramen på 170 milj. kr. Preliminärt räknar jagmed att ramen kan behöva ökas med 50 milj. kr. Jag förordar således att medelsramen för beslut ombostadslån tUl ombyggnad och förbättring preliminärt fastställstill (170 -(-50) 220 milj. kr. Maj:t bör, i likhet med vad som gällerbeträffande medelsramen för nybyggnad, utverka bemyndigande attvidga ramen vid ändringar av de genomsnittliga länebeloppen för bostadslän ochräntebärande förbättringslån. Vidare bör Kungl. Maj:t som utverkabemyndigande att vidga medelsramen för sådan ökning av ombyggnads- ochförbättringsverksamheten som behövs av sysselsättningsskäl. Därjämte bör, ilikhet med vad jag förordat för , ramen få ökas i den mån ramarna förnybyggnad inte tas i anspråk. Anslagettill markförvärvslånefonden för /74 har i prop. 1973: 1 (bil. 278) föreslagits till 100 milj. kr. Det meddsbe-hov för /74under detta anslag som föranleds av mina förslag i det föregående ryms enligtmin mening inom ramen för det begärda anslaget, som innebär en höjning avanslagsbeloppet med 25 milj. kr. Medelstilldelningen tUl fonden för därefterkommande budgetår får bedömas på sedvanligt sätt i det årliga budgetarbetet. Bettäffandeden föreslagna vidgningen av tomträttslångivningen till fastigheter som skallbyggas om vill jag erinra om att tomttättslångiv-ningen inte begränsas av någraårliga ramar. Utbetalningarna av tomträttslån sker från Lånefonden förbostadsbyggande med de belopp som behövs med hänsyn till beviljade lån. Deökade utbetalningar som kan 1973: 21 101 bliföljden av den förordade vidgningen av tomträttslångivningen behöver medhänsyn tlU eftersläpningen i utbetalnuigarna inte beaktas förrän vid prövningenav anslaget för /75. Under åberopande av vad jag har anfört hemställerjag att Kungl. 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna beträffande målen för och planeringen av saneringsverksamheten, 2. godkänna de av mig förordadeändringarna i grandema för markförvärvslån, 3. godkänna de av naig förordadeändringarna i grandema för tomträttslån, 4. godkänna de av mig förordadeändringarna i grunderna för bostadslän tUl ombyggnader, 5. godkänna de av mig förordadeändringarna i grandema för förbättringslån, 6. godkänna vad jag har förordat Ifråga om initialstöd till upprustning av lägenheter 1 flerfamUjshus, 7. godkänna vad jag har anfört Ifråga om grunder för att bestämma lägsta godtagbara standard och riktUnjer förtillämpningen av denna standard, 8. medge att beslut om bostadslånför ombyggnad och räntebärande förbättringslån meddelas Intill ett belopp av220 . 9. bemyndiga Kungl. Maj:t attunder de förutsättningar som angetts i det föregående besluta om utökning avden under 8 upptagna ramen. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUl skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar. Prop.1973: 21 102 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .... 1 Utdrag avstatsrådsprotokollet den 9 febraari 1973 ... 3 1 Inledning....................................................... 3 2 Nuvarande förhållanden ................................. 5 2.1 Saneringsbehovet ................................. .... 5 2.2 Ansvaret för planering ochgenomförande....... .... 9 2.3 Statligt kreditstöd till kommunalamarkförvärv m. m. 2.4 Statligt kreditstöd tillsanering av bostäder..... 11 3.1 Bostadspolitisk målsättning vidsanering ...... .. 16 3.2 Samhällsekonomiska synpunkterpå bostadssaneringen .. 18 3.3 Planering genombostadssaneringsprogram...... 19 3.4 Administration ochprojektledning ................ .. 21 3.5 Kreditstöd ............................................ 22 3.5.1 Mål för stödet ................................... .. 22 3.5.2 Kreditförsörjningen ............................ 22 3.5.3 Regler för återbetalning avbostadslån..... 23 3.5.4 Standardkrav vid långivningen .............. 25 3.5.5 Lägsta godtagbara standard ............... 25 3.5.6 Stadsplane- ochbyggnadstekniska frågor vid modernisering 27 3.5.7 Metod att beräkna låneunderlagoch pantvärde vid ombyggnad 28 3.5.8 Läges- och standardtiUägg samtsaneringstillägg .. 30 3.6 Statligtkreditstöd till kommunala markförvärv m. m. 3.6.1 Markförvärvslån .............................. 32 3.6.2 Tomträttslån ................................ 34 3.7 Evakuering ............................................. 35 3.8 Trafiksanering ...................................... 36 3.9 Reservationer............................................ .. 37 4 Remissyttrandena ........................................ .. 39 4.1 AUmänna synpunkter ............................... 39 4.2 Statistiskt underlag förbedömning av saneringsbehovet 41 4.3 Bostadspolitisk målsättning vidsanering ...... 42 4.4 SamhäUsekonomiska synpunkter ............. 49 4.5 Planering genombostadssaneringsprogram ... .. 51 4.6 Administration ochprojektledning................. 52 4.7 Kreditstöd ............................................. .. 54 4.7.1 Kreditförsörjningen ......................... 54 4.7.2 Regler för återbetalning....................... .. 55 4.7.3 Standardkrav vid långivning................. 57 4.7.4 Lägsta godtagbara standard ............... .. 58 4.7.5 Metod för beräkning avläneunderlag och pantvärde vid ombyggnad 62 4.7.6 Läges- och standardtUlägg,saneringstillägg 64 4.8 Statligtkreditstöd tUl kommunala markförvärv m. m. 4.8.1 Markförvärvslån................................. 65 4.8.2 Tomträttslån ................................. .. 68 1973: 21 103 4.9 Evakuering ......................................... .. 69 4.10 Trafik- och gårdssanering ......................... .. 71 5 Departementschefen .................................... .. 72 5.1 Allmänna synpunkter ............................. .. 72 5.2 Målen för saneringsverksamheten................. .. 75 5.2.1 BostadspoUtiska mål ochsamhällsekonomiska överväganden 75 5.2.2 Medinflytandefrågor ........................ .. 78 5.3 Ansvaret för och ledningen avsaneringsverksamheten .. 79 5.4 Medel för kommunen attgenomföra saneringsprogram . . 82 5.4.1 Allmänna synpunkter ........................... .. 82 5.4.2 Statligt kreditstöd till kommunala markförvärv m.m. .............................................. .. 83 5.5 Statligtekonomiskt stöd till saneringsåtgärder 87 5.5.1 Inledning ....................................... .. 87 5.5.2 Bostadslån......................................... .. 88 5.5.3 Förbättrmgslån................................... .. 91 5.5.4 SärskUt stöd för att främjaigångsättning av moderniseringsverksamheten 93 5.6 Standardkrav I samband medsaneringsverksamheten .. 95 5.7 övriga frågor ............................................ .. 97 5.8 Ram- och anslagsfrågor.............................. .. 98 6 Hemställan .............................................. . 101