prop · FW03130 · 1973-12-31 00:00:00 — Skyddsombudet äralltså en av fackföreningen utsedd förtroendeman för sina arbetskamrater, ochenligt min mening bör skyddsombudet dä ocksä ha förtroendet att utöva sitt uppdragutan någon risk för skadeståndsskyldighet, Detla synsätt har ocksä kommit lillstarkt uttryck vid arbetsplatsremissen. Jag instämmer i LO:s uttalande alt denenda påföljd som t, v, bör kunna förekomma om ett skyddsombud mol förmodanskulle missbruka sina befogenheter är att fackföreningen då fråntarskyddsombudet dennes uppdrag. Mot denna bakgrund vUl jag förorda attskyddsombud skall vara fri från skadeståndsskyldighet. En uttrycklig regelhärom bör tas in i arbetarskyddslagen, I konsekvens härmed bör enligt minmening inte heller gälla någon skadeståndsskyldighet för fackförening i detlaavseende. Skyddsombuds ledighet för uppdraget Bristande tid fär självfallet inte lägga hinder i vägenför skyddsombud att fullgöra sina viktiga uppgifter på ett tillfredsställandesätt. Som framhållits vid arbelsplalsremissen måste del finnas garantier föratt skyddsombudens möjligheter att ägna sig åt sitt uppdrag inte beskärs.Utredningen föreslår alt i arbetarskyddslagen skrivs in en bestämmelse om attskyddsombud skall beredas erforderlig lid för all fuUgöra sina uppgifter.Innebörden härav är enligt utredningen att skyddsombud under den lid som går ålför uppdraget skall kunna verka utan att göra ekonomisk förlust genom mistadarbetsinkomst, Mol de principer som den föreslagna lagregeln bygger på har interests några invändningar under remissbehandlingen. Jag finner därför allutredningens förslag kan tjäna som grundval för att skyddsombuden skall kunnafullgöra sina uppgifter pä betald arbetstid. Med anledning av vad som framförtsvid arbetsplatsremissen vill jag påpeka all lagbestämmelsen ges en sådanformulering, att det klart framgår att skyddsombud skall ha bibehållnaanställningsförmåner som behövs för uppdraget. Det kan naturligtvis i del enskilda fallet uppstå tvekaneller olika meningar om den lid som bör stå till skyddsombudels förfogande.Tiden för den insats som skyddsombudet behöver göra i akutarisksilualioner eller i samband med olycksfall eller liknande kan självfalletinle bedömas och fastläggas på förhand. Del måste därför ankomma päskyddsombudet att själv avgöra lidsålgången i sådana fall. Vad gäller detlöpande skyddsarbetet t, ex, deltagande i skyddsronder och rådgivning ochdiskussioner i arbetsmiljöfrågor bör som utredningen funnit tidsål-gängen medfördel kunna bestämmas genom överenskommelser mellan de lokala parterna. Omenighet inte uppnäs mellan parterna bör det vara möjligt all hänskjuta frågantill yrkesinspektionens bedömning. Utredningensmajoritet har hävdat att skyddsombud i avvaktan på yrkesinspektionens uttalandeom vad som är behövlig tidsåtgång inte skall vidkännas löneminskning för dentid han lägger ned på det löpande skyddsarbetet. Arbetsgivarnas representanteri utredningen har här reserverat sig och menat all denna uppfattning skullestrida mot gällande princip om tolkningsföreträde för arbetsgivaren vidoenighet i tolkningsfrågor som rör arbetsskyldigheten. Dessutom anserreservanterna att utredningen bort avstå från alt la upp en fråga som gällertolkningsföreträdet med hänsyn till att sådana frågeställningar skallbehandlas av arbetsrättskommittén. Av de remissinstanser som har berört dennafråga har arbetsgivarorganisationerna instämt i reservanternasställningslagande medan LO och TCO har följt utredningsmajoritelensuppfattning. Utredningsmajoritetens ståndpunkt har också fått ett kraftigt slödvid arbetsplatsremissen. Jag kaninte dela det synsätt som kommit till uttryck på arbetsgivarsidan, I dettasammanhang är det enligt min mening framför allt av vikt att se till alt deregler som införs i arbetarskyddslagstiftningen om skyddsombuds rätt tillledighet under arbetstid ger underlag för praktiskt handlande i enlighet medarbetarskyddets intressen. Eftersom skyddsombudens löpande verksamhet utgör ettytterst väsentligt led i den lokala skyddsorganisationens kontinuerligabevakning av arbetsplatsförhållandena anser jag det vara av stor betydelse attunderstödja alt skyddsombuden kan fullgöra sina uppgifter utan avbrott ellerinskränkningar. Om överenskommelse inte nåtts om tidsåtgången för de löpandeskyddsuppgifterna bör skyddsombudet enligt min mening t, v, kunna utföraskyddsarbete i den omfattning han anser rimlig utan att drabbas av ekonomiskförlust. Jag kan inte se all ett sådant ställningstagande i detla sammanhang pånågot sätt föregriper arbetsrältskommitténs arbete. Jag ansluter mig såledeslill den åsikt i frågan som ulredningsmajoritelen ullalat. Skyddsombud får enligt gällande arbetarskyddslag intehindras att fullgöra sina uppgifter. Han får inte heller ges försämradearbetsförhållanden eller anställningsvillkor eller skiljas från anställningenpå grund av alt han utsetts till skyddsombud eller i anledning av sinverksamhet som skyddsombud, är bestämmelser av central betydelse förskyddsom- buds ställning och handlingsmöjligheter. Den utvidgning avuppgifterna och befogenheterna för skyddsombud som jag förordat i delföregående ökar betydelsen av dessa regler om skyddsombudsanställningstrygghet. Exempelvis kominer fullgörandet av skyddsombudens nyauppgifter pä planeringsstadiet alt garanteras av dessa regler omanställningstryggheten. Vidare kommer anställningsskyddet att gälla även närskyddsombud utnyttjar den föreslagna rätten att i avvaktan päyrkesinspektionens ställningstagande avbryta ett arbete i farofylldasituationer. Utredningenhar härutöver föreslagit en komplettering av reglerna beträffande skyddsombudsanslällningslrygghet. Med förebild i gällande överenskommelse mellan klubbordförandens ställning i företagel har utredningen föreslagit attskyddsombud, som gör gällande att han skilts från sin anställning med anledningav uppdraget alt vara skyddsombud, skall ha rätt all kvarstå i anställningenlill dess frågan avgjorts genom förhandlingsuppgörelse eller av domstol. Frågan omanställningstryggheten för skyddsombud har under arbetsplatsremissen på mängahåll ansetts mycket viktig och uppmärksamheten har varit riktad inle bara päskyddet för själva anställningen utan ocksä på garantierna mot försämradeanställningsvillkor och liknande. Även LO har i sitt remissyttrande ansett allen förstärkning av anställningsskyddet bör komma till stånd när skyddsombud görgällande att han fått försämrade anställningsvillkor eller arbetsförhållandenmed anledning av uppdraget som skyddsombud. Inominrikesdepartementet förbereds f, n, ett förslag lill lagstiftning som syftartill att öka anställningstryggheten för alla arbetstagare. Förslaget, som avsesskola föreläggas årets riksdag, avses omfatta en ny generell lag omanställningsskydd, som ger garantier mot obefogade uppsägningar. En sådanlagstiftning kan väntas leda till ett grundläggande anställningsskydd även förden som är skyddsombud. Därav följer emellertid inte alt den särskildaregleringen i arbetarskyddslagen av skyddsombuds anställningsskydd blirobehövlig. Den omfattar ju garantier även mol försämrade anställningsvillkoroch arbetsförhållanden. Det finns dessutom skäl som talar för att ocksä detsärskilda förbudet mot att skilja skyddsombud från anställningen med anledningav hans uppdrag bör behållas även efter införande av ett allmänt anställningsskydd.Del lorde emellertid ankomma på utredningen rörande ökad anställningstrygghetm, m, att under sitt fortsatta arbete närmare överväga frågan om samordningenmellan bestämmelserna i en generell lagstiftning om anställningsskydd och annanarbetsrättslig lagstiftning. Motbakgrunden av bl, a, arbelsplatsremissens resultat framstår del enligt minmening som angelägel all nu komplettera arbetarskyddslagens regler omskyddsombudens anställningstrygghet på vissa punkter. Jag delar utredningensoch remissinstansernas uppfattning att det finns ett behov av att säkerställaatt skyddsombud fär slå kvar i anställningen i avvaktan på att en tvist omuppsägning skett pä grund av skyddsombudsuppdragel avgörs i förhandling ellerav skiljenämnd eller domstol. Har skyddsombud sagts upp med omedelbar verkanbör i motsvarande fall 1 saml Nr 130 finnas möjlighet för domstol att förordna attskyddsombudet skall få återgå i arbetet tills tvistefrågan slutligt prövats, Ilikhet med LO anser jag att skyddsombud, som gör gällande att hansanställningsvillkor eller arbetsförhållanden försämrats med anledning avuppdraget, bör tillförsäkras rätt att behålla sina tidigare villkor ellerförhållanden tills frågan blivit avgjord. Jag förordar således alt nya reglerinförs i arbetarskyddslagen i de hänseenden jag nu nämnt. Till vissa frågor omtillämpningen av de föreslagna bestämmelserna återkommer jag ispecialmotiveringen. skall enligt utredningens förslag gesväsentligt ökade uppgifter. Betydelsen av att så sker har understrukits vidarbetsplatsremissen. Det är angeläget att skyddskommitté inrättas på allt flerarbetsställen. Reglerna om tillsättande av skyddskommitté bör utformas medhänsyn härtill. Utredningens förslag innebär att skyddskommitté som hittillsskall vara obligatorisk vid arbetsställen med regelbundet minst 50 arbetstagareoch att skyddskommitté i övrigt skall tillsättas så snart arbetstagarna ellerarbetsgivaren begär del. Jag har inte något att erinra mot de grundläggandesynpunkterna bakom utredningens förslag. Jag vill klargöra att det enligt minmening är det behov som finns på arbetsställena av att diskutera och behandlaarbelsmiljöfrågorna under de former som en skyddskommitté erbjuder som i förstahand bör vara avgörande för om en sådan kommitté skall inrättas. Som jagtidigare anfört vid behandlingen av frågan om regionala skyddsombud bör detskapas garantier mot att skyddskommitté inrättas pä arbetsgivares begäran isyfte att utestänga regionalt skyddsombud från arbetsstället. Jag förordarsåledes att nuvarande gräns för obligatoriskt inrättande av skyddskommittébibehålls samt att skyddskommitté skall inrättas också vid arbetsställe medmindre antal arbetstagare än 50 när parterna är ense därom eller så snartarbetstagarna begär det. Liksom utredningen anser jag att företagsnämnd bör kunnaersätta skyddskommitté och fungera som sädan. Parterna skall dock vara ense omarrangemanget och det bör vara ett villkor att företagsnämnden därvid inrymmerde ledamöter som avses ingå i skyddskommitté. Under motsvarande villkor böröverenskommelse kunna träffas om all annat organ än företagsnämnd fär träda istället för skyddskommitté. niåste ges en central ställning inom denlokala skyddsverksamheten. Detta är en ståndpunkt som har kommit lill klartuttryck vid arbetsplatsremissen. Utredningens förslag går ut på attskyddskommittén skall planera och övervaka hela skyddsarbetet, inbegripetföretagshälsovården. Medverkan skall ske också i frågor om planering av nya eller ändrade arbetslokaler, anordningaroch arbetsmetoder. En reform i fråga om skyddskommittéerna med dennainriktning har fått kraftigt stöd vid arbetsplatsremissen. Flertaletremissinstanser,, däribland LO och TCO, delar utredningens grundläggandeinställning till skyddskommitténs uppgifter. Jag anser att utredningens förslaginnebär ett betydelsefullt steg för att förankra de anställdas inflytande överarbetsmiljöfrågorna och förordar därför att en lagregel införs som ger uttryckför detta synsätt på skyddskommitténs ställning och uppgifter. Jag fäster stortavseende vid att skyddskommitténs uppgifter breddas i enlighet med utredningensförslag så all de spänner över hela del vidgade arbelarskyddsområdel. Härigenomkommer inga väsentliga frågor som rör arbetsmiljön att undandras kommittén.Målsättningen för skyddsverksamheten pä arbetsstället saml skyddsverksamhetensuppläggning och genomförande blir viktiga frågor för skyddskommittén. Därvidkommer man ofrånkomligen in också på t. ex. behov av investeringar m. m, fränarbelsmiljösynpunkl. Utbildnings- och upplysningsfrågor rörande arbetsmiljönhör naturligt hemma under skyddskommittén och bör där ägnas stor uppmärksamhet,1 enlighet med vad LO påpekat vid remissbehandlingen bör detta komma lilldirekt uttryck i lagbestämmelsen. skall också kunna göra enaktiv insats på planeringsstadiet i samband med att skilda faktorer sominverkar på arbetsmiljön tillkommer eller ändras. ges kompelens alt behandla frågornakring förelagshälsovården ser jag i likhet med bl, a, LO som väsentligt.Företagshälsovården bör ses som en del av ett modernt arbetarskydd. Den är enviktig förutsättning för en fortlöpande effektiv bevakning av arbetsmiljön påarbetsstället och kan därför inle frikopplas från den lokalaskyddsorganisationen i övrigt. Jag kan således inte dela uppfattningen hosnågra remissinstanser, bl, a, och , attföretagshälsovården skulle ligga utanför skyddskommitténs uppgifter. framhållit är det angeläget att finna tillfredsställande former förde anställdas inflytande över företagshälsovårdens funktioner. Jag anser delvara av stor betydelse att de anställda får ett direkt inflytande över deviktiga frågor som gäller företagshälsovården och förordar därför attutredningens förslag genomförs, 1 arbetarskyddslagen bör anges de grundläggande uppgiftersom sålunda tillkommer skyddskommittén. Därigenom skapas förutsättningar föratt i princip alla frågor som faller inom skyddskommitténs område kommer attbehandlas i kommittén. Med anledning av vad som anförts i en del remissyttrandenvill jag framhålla att del i företag eller förvaltningar med ett flertalskyddskommittéer eller andra organ som fyller kommitténs funktioner bör varamöjligt att låta en central skyddskommitté eller liknande organ överta vissauppgifter. Det är emellertid viktigt - och del ligger i den lagregel somföresläs - all en lokal skyddskommitté inte undandras insyn i de frågor sombehandlas i en central skyddskommitté. Om vissa frågor behandlas i en centralkommitté skall dessa redovisas i lämpliga former för de lokala kommittéerna. Motsvarande ordning bör gällabeträffande delegation av vissa uppgifter från skyddskommittén till utskotteller arbetsgrupper m, m. Med utgångspunkt i vad jag anfört om skyddskommitténsuppgifter skall arbetsgivarens och arbetslagarnas representanter iskyddskommittén överlägga om och söka uppnå enighet i frågor som omfattas avkommitténs kompelens. Om enighet mellan de båda parterna föreligger finns del,som utredningen framhälUt, grund för skyddskommittén alt fatta beslut som kanförutsättas bli verkställt. Kan parterna däremot inte enas skall enligtutredningen gälla att frågan utan dröjsmål hänskjuts till yrkesinspektionen omnågon ledamot i kommittén begär del. En handläggningsordning enligtutredningens förslag ger ökad stadga och effektivitet ät skyddskommitténsverksamhet. Uttryckliga föreskrifter i enlighet med utredningens förslag bördärför enligt min mening införas, 1 likhet med utredningen finner jag attbestämmelser i ämnet har sin plats i arbetarskyddskungörelsen. Del ankommer påKungl, Maj:t att besluta härom. Verkställigheten av skyddskommittés beslut omskyddsåtgärder får självfallet inte fördröjas. Detta är en uppfattning som harkommit till starkt uttryck vid arbetsplatsremissen. Utredningen har pekat päatt det ibland uppstår svårigheter all få skyddsåtgärder verkställda ulandröjsmål, även om enighet i och för sig föreligger om all åtgärderna skallvidtas, 1 enlighet med utredningens förslag bör därför skyddskommitté i sambandmed beslut om viss åtgärd kunna ange den lid eller det lidsprogram som gällerför beslutets verkställighet. Om åtgärden inte vidtagits skallyrkesinspektionens ingripande kunna påkallas. Bestämmelser om detta bör ocksåtas in i arbetarskyddskungörelsen, För sammansättningen och organisationen i övrigt avskyddskommittén bör enligt utredningen inle ges detaljerade föreskrifter.Hänsyn måste tas till att bl. a, personalsammansätlningen varierar starktmellan olika slags arbetsställen. Utredningen anser del emellertid nödvändigtatt vissa föreskrifier ges om skyddskommittés sammansättning i syfte att främjasnabbhet och smidighet i beslutsförfarandet i arbetsmiljöfrägorna. bör finnas underlag för att i skyddskommittén kommer att ingå sädanföreträdare för arbetsgivaren som representerar arbetsledningen pä arbetsstället.Betydelsen härav har särskilt påpekats vid arbetsplatsremissen. Vidare börföreträdare för arbetstagarnas organisation på arbetsstället ingå i kommittén.Dessutom skall skyddsombud finnas bland kommitténs ledamöter. Företrädare förföretagshälsovården på arbetsstället bör vara närvarande vid kommitténssammanträden. Enligt utredningen bör sammanträden med kommittén hällas minst engång , 1 del föregående har jag förordat all skyddsombud skallutses i första hand av lokal facklig organisation, som är bunden avkollektivavtal i förhällande till arbetsgivaren. Av samma skäl som jag anfördei det sammanhanget anser jag att motsvarande regel bör gälla för utseende avarbelslagarledamol i skyddskommittén. Den till arbetsstället anknutna fackligaorganisationen får därmed företräde också när det gäller alt väljaskyddskommittéledamöler för arbetslagarna. Lagbestämmelsen om utseende avskyddskommittéledamot på arbetstagarsidan bör utformas i enlighet härmed. Jagbiträder i övrigt utredningens synpunkter och förslag i de här berördafrågorna. De bestämmelser i dessa avseenden som behövs får tas in iarbetarskyddskungörelsen i samband med de övriga ändringar i kungörelsen somaktuaUseras i anslutning lill ett genomförande av vad jag här föreslagit, Vidgade uppgifter och befogenheter för skyddsombud ochskyddskommittéer aktualiserar vissa frågor om tystnadsplikt. Utredningen haransett att det behövs en rege! om att skyddsombud eller ledamot avskyddskommitté inle fär obehörigen yppa eller nyttja vad han under uppdragetfått vela om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande ellerförhållande av betydelse för landets försvar. Denna regel ansluter lill vad somredan gäller för dem som utövar tillsyn enligt arbetarskyddslagstiftningen.Utredningens förslag att införa en sådan tystnadsplikt för skyddsombud ochskyddskommitléledamol har tillstyrkts under remissbehandlingen. Även vidarbetsplatsremissen har de alha flesta godtagit förslaget, dock med den reservationenatt bestämmelsen inte fär förhindra de nödvändiga diskussionerna i skyddsfrågori fackföreningssly-relse, klubbstyrelse e d. Jag anser ocksä att en begränsadtystnadsplikt bör införas. Åtgärden får ses som en följd av bl, a, rätten förskyddsombud alt ta del av handlingar och upplysningar som är av betydelse föruppdraget. Som jagnyss nämnde har vid arbelsplalsremissen framhållits att tystnadsplikten intefår medföra inskränkningar i möjhgheterna för skyddsombud och ledamot iskyddskommitté alt rådgöra fullt ut i arbelarskyddsfrägor med styrelsen för denfackliga organisation som valt honom. Även LO har i sitt remissyttrande ansettatt det behöver klargöras alt skyddsombud har möjlighet all föra vidareinformation lill fackföreningsstyrelse eller klubbstyrelse och all motsvarandetystnadsplikt då kan behöva gälla även sådan styrelseledamot med avseende påvad han fått kännedom om genom skyddsombudet eller skyddskommittéledamoten.Jag förordaratt den av utredningen föreslagna lagregeln om tystnadspliktkompletteras så all också styrelseledamot i lokal facklig organisation kommeratt omfattas av motsvarande tystnadsplikt som skyddsombud ochskyddskommitléledamol. Därigenom blir det fastslaget all skyddsombud ochledamot av skyddskommitté har den möjlighet som behövs att tillfackföreningsstyrelse, klubbstyrelse e, d, föra vidare information som omfattasav tystnadsplikten. 9.3 Förhandsprövning av arbetslokaler ra. Den förebyggande skyddsverksamheten måste sättas in på tidigastmöjliga stadium. Detta har beaktats i samband med de lagregler som föreslagilsbeträffande skyddsombudens och skyddskommittéernas uppgifter. Det äremellertid nödvändigt att lagstiftningen ger ytterligare garantier för attbevakning från arbelsmiljösynpunkl kommer lill stånd redan i planeringsskedet.Allmänt sett bör man inrikta sig på att fä till stånd ett system för effektivförhandsprövning av aUl fler arbelsmiljöfaktorer. Förprövning när det gällerarbetslokaler och därtill hörande anordningar utgör ett viktigt inslag i ettsådant system och är därmed av grundläggande betydelse för möjligheterna attskapa tillfredsställande arbetsmiljöer. Utredningen har lagt fram förslag omutvidgade och skärpta lagregler pä området. Starka krav på effektivare regler idessa avseenden har framförts vid arbetsplatsremissen. Utredningenhar funnit all den nuvarande ordningen är behäftad med brister och att den inleger en tilhäckUgt effektiv kontroll. En förprövning av arbetslokaler ochtillhörande anordningar bör enligt utredningen i princip bygga på attgranskning sker från arbetarskyddsmyndighets sida innan byggnadsföretagetpåbörjas och innan lokalerna tas i bruk, Ocksä befintliga arbetslokaler somskall las i användning bör omfattas av sådan granskning liksom arbetslokalersom skall användas för annan verksamhet . Bedömning bör ske pågrundval av material som så långt möjligt återspeglar de tillämnadearbetsplatsernas utformning. Utredningen understryker att systemet bör gearbetstagarparten möjUghet att medverka på planeringsstadiet och tillföraprövningen sina synpunkter och erfarenheter. Ordningen för förprövningen måslevidare utformas så enkelt och smidigt som möjligt. För att dessa riktlinjerskall kunna förverkligas behövs det ändringar i arbetarskyddslagstiftningen ochi byggnadsstadgan (1959:612), Med hänsyn till den granskning som enligtbyggnadslagstiftningen skall ske av det stora flertalet byggnadsprojekt anserutredningen inte lämpligt att införa ett särskilt förfarande för obligatorisk granskningav nya eller ändrade lokaler inför arbetarskydds-myndighet, 1 stället anserutredningen att man bör sträva efter en ordning varigenom arbetsmiljösynpunkteri ökad utsträckning kommer, att bevakas i byggnadslovsärenden som gällerarbetslokaler. Som komplement härtill behövs ett syslem som bygger på särskildanmälningsskyldighet och som ger arbetarskyddsmyndighelerna tillfälle altkontrollera att lokalerna med anordningar är tillfredsställande när de tas ibruk, Detla gäller enligt utredningen främst med avseende på arbetslokaler sominle omfattas av byggnadslovsplikten. Utredningens grundläggande synpunkter och bedömningar harvunnit stöd hos de flesta remissinstanserna. När det gäller självahandläggningsordningen i byggnadslovsärenden har dock flera remissinstanserhaft invändningar mot utredningens förslag. Det är enligt min mening hell klart att den ordning som nufinns för förhandsprövning av arbetslokaler och tillhörande anordningar behöverutvecklas och förbättras. Detta bör ske i huvudsaklig överensstämmelse med vad utredningen föreslagit. Mot bakgrunden av desynpunkter som framkommit vid remissbehandlingen anser jag dock attarbetarskydds-myndigheternas roll vid förprövningen bör framhävas starkare änsom skett i utredningens förslag. Enligt min mening är det även angeläget attytterligare betona att systemet med särskild anmälningsskyldighet avser ocksåfall då arbetslokaler inle kunnat prövas fullständigt frånarbetarskyddssynpunkt i byggnadslovsärende. Jag vill idetta sammanhang understryka betydelsen av all en tillfredsställande samverkansker mellan olika myndigheter när del gäller att meddela föreskiifter ochanvisningar som har betydelse för arbetsmiljön. Vid utformningen av normer förbyggande av arbetslokaler mäste största vikt läggas vid synpunkter somarbetarskyddsslyrelsen har till uppgift att bevaka, I den mån särskildaanvisningar eller föreskrifter behövs med hänsyn lill arbetarskyddets krav ärsjälvfallet arbetarskyddsslyrelsen oförhindrad att meddela sådanabestämmelser. Med anledning av vad och anfört vid remissbehandlingen vill jag ocksä understrykabetydelsen av all vid förprövningen beaktas byggnadsstadgans bestämmelser omatt arbetslokaler skall vara så utformade att handikappade kan utnyttja dessa,