prop · FW0332 · 1973-12-31 00:00:00 — Är avtal, som makar med avseende å förestående återgångav äktenskap, hemskillnad eller äktenskapsskillnad slutit om underhåll tUlbarn, uppenbart obilligt för ena maken, må avtalet, om del ej ingåtts underhemskillnad, på hans talan av rätten jämkas. / fråga om lid, inom vilkensådant skall väckas, äge vad i 11 kap. 29 § andra punkten giftermålsbalkenär stadgat motsvarande tillämpning. Är avtal, som makar med avseende å förestående äktenskapsskUlnadslutit om underhåll till barn uppenbart obilligt för ena maken, må avtalet påhans talan av rätten jämkas. Har talan ej väckts från det äktenskapsskillnadenmeddelades, är rätten till talan förlorad. För barn i äktenskap skall barnavårdsman förordnas, såframt föräldrarna leva åtskilda på grund av söndring eller deras äktenskap är upplöst samt antingen den av föräldrarna vilken vårdnaden om barnet tillerkänts gör framställning om sådant förordnande eller barnavårdsnämnden av särskUd anledning finner det erforderligt. Vad nu sagts för det fall att föräldrarna leva åtskUda eller deras äktenskap är upplöst skall ock gälla, där jämlikt 6 kap. 6 § rätten förordnat, att vårdnaden om barnet skall tillkomma allenast den ene av föräldrarna. För bam i äktenskap skall barnavårdsmanförordnas, såframt föräldrarna leva åtskilda på grund av söndring eller eftervunnen hemskillnad eller deras äktenskap är upplöst samt antingen den avföräldrarna vilken vårdnaden om bamet tillerkänts gör framställning om sådantförordnande eUer barnavårdsnämnden av särskild anledning finner deterforderligt. Vad nu sagts för det fall att föräldrarna leva åtskilda ellerderas äktenskap är upplöst skall ock gälla, där jämlikt 6 kap. 6 § rättenförordnat, att vårdnaden om barnet skaU tUlkomma allenast den ene avföräldrama. Har make vid domstol framställtyrkande, att vårdnaden måtte tillerkännas honom, skaU, efter framställning avendera parten eller där barnavårdsnämnden av särskUd anledning finner deterforderligt, barnavårdsman förordnas för tiden intill dess vårdnadsfråganslutligt avgjorts. För underårigt bam i äktenskap vare föräldrarna förmyndare. Dör en av föräldrama, eller kan någon av dem enUgt 4 § icke vara förmyndare, eller varder någon av dem entledigad från förmynderskapet, vare den andre bamets förmyndare. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) 11 KAP. 1 § Går föräldrarnas äktenskap åter eller vinna de hemskillnadeller äktenskapsskUhiad, vare den barnets förmyndare, som skaU hava vårdnadenom det. Varder eljest förordnat att vårdnaden skall tUlkomma allenast den eneav föräldrama, vare han ock förmyndare. Dömes till äktenskapsskUlnad mellan föräldrarna, vare denbarnets förmyndare, som skaU hava vårdnaden om det; och skola bestämmelsernai första stycket gälla, om barnet efter föräldrarnas anmälan enligt 6 kap. 12a § andra stycket står under deras gemensamma vårdnad. Varder eljest förordnatatt vårdnaden skall tUlkomma allenast den ene av föräldrarna, vare han ockförmyndare. För underårigt barn utom äktenskap vare modem förmyndare. Har vårdnaden om bamet tillagts fadem, vare han dess förmyndare. För underårigt bam utom äktenskapvare modem förmyndare. Har vårdnaden om barnet tUlagts fadern, vare han dessförmyndare. Slår barnet efter föräldrarnas anmälan enligt 6 kap. 12 a § förstastycket under deras gemensamma vårdnad, skall vad som stadgas i 1 § medavseende på barn i äktenskap gälla i tillämpliga delar. Denna lagträder i kraft den Dömes efterikraftträdandet till återgång eller hemskillnad enligt bestämmelsemai i dess lydelse före den , skall vad i 6 kap. 7§ andra stycket är föreskrivet om förordnande angående vårdnaden om bam närdet dömes till äktenskapsskUlnad äga motsvarande tillämpning. I fråga omavtal som före ikraftträdandet slutits med avseende på förestående återgång aväktenskap eUer hemskillnad eller efter ikraftträdandet ingåtts underhemskillnad, skaU den äldre lydelsen av 7 kap. 9 § alltjämt äga tillämpning. Den äldrelydelsen av 8 kap, 1 § tillämpas alltjämt, när det dömts till hemskUlnad. ' Senaste lydelse 1971:870 1973: 32 201 Lagom rätten till hyres- eller bostadsrätt vid upplösning i vissa fall aväktenskapsUknande samlevnad Härigenomförordnas som följer. 1 § Denna lag äger tillämpningvid upplösning av varaktig samlevnad mellan ogift man och ogift kvinna, som hareller har haft barn tillsammans. 2 § Innehar den ena av parternahyres- eller bostadsrätt till lägenhet, vilken uteslutande eller huvudsakligenskolat tjäna som parternas gemensamma bostad, äger den andra lösa rätten, omhan bäst behöver bostaden och det med hänsyn till omständigheterna i övrigt kananses skäligt. Lösningsrätten skall göras gällande hos den sominnehar rätten tUl lägenheten från samlevnadens hävande. Enas ej parterna om lösningsrätten, skall rätten påyrkande av part som har lösningsrätt tillägga honom hyres- eller bostadsrätten. 3 § Om samlevnaden upplöses genomena partens död skall beträffande rätt för andra parten att övertaga hyres-eller bostadsrätten bestämmelserna i 2 § äga motsvarande tUlämpning. 4 § Part som enligt denna lagövertager hyres- eller bostadsrätt är skyldig ersätta andra parten eller hansdödsbo egendomens värde. Ersättningen skall erläggas vid övertagandet. Omsynnerliga skäl föreligger får dock betalningen anstå mot att parten ställergodtagbar säkerhet. Enasej parterna om ersättnmgen bestämmes den av rätten. 5 §Uthyres sådan bostad som avses i 2 § av ena parten eller hans dödsbo helt eller delvis till annan utan andra partens samtycke och kan uthyrningen äventyra dennes rätt enligt denna lag, skall på andra partens yrkande uthymingen gå åter, om han väcker talan därom inom tre må nader från det han fick kännedom om uthyrningen. Han kan även föra talan om hyresgästens avhysning. Rätten får medgiva hyresgästen skä ligt anstånd med avflyttningen. Vägrar part att samtycka till uthyrning, kan rättenpå ansökan tillåta den, om skäl till vägran saknas. I fråga om rättensdomförhet och sammanträde vid avgörande av sådant ärende skall gälla vad förmotsvarande fall är föreskrivet om ärende som angår medgivande till åtgärd enUgt6 kap. 6 § . 6 § Bestämmelserna i 5 § skalläga motsvarande tUlämpning på överlåtelse eller pantsättning av hyres- ellerbostadsrätt som avses i 2 §. 7 § Med hyres- och bostadsrättlikställes andel däri. Är hyresrätt knuten till andelsrätt i föreningeller bolag, skall vad i lagen är föreskrivet om bostadsrätt äga motsvarandetillämpning. Dennalag träder i kraft den och gäller till utgången av Lagen äger icke tUlämpning om samlevnaden hävtsföre lagens ikraftträdande. Har lösningsrätt påkallats under lagensgiltighetstid, skall även bestämmelserna i lagen äga tUlämpningi fråga om rätten till hyres- eller bostadsrätt. 1973: 32 202 Lag om ändring i jordabalken (1970: 994) Härigenom förordnas beträffandejordabalken (1970: 994), att 12 kap. 33 och 47 §§ skall ha nedan angivnalydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) 12 KAP. 33 § Bestämmelsema i 32 § äger motsvarandetiUämpning på hyresrättens övergång genom bodelning, arv, testamente,bolagsskifte eller liknande förvärv. Har hyresrätten till lägenhet. Har hyresrätten till lägenhet, som varit avsedd att uteslutande som varitavsedd att uteslutande eller huvudsakligen användas som ellerhuvudsakligen användas som gemensam bostad för hyresgästen gemensambostad för hyresgästen och hans make, tiUagts maken ge- och hansmake, tillagts maken ge nom bodelning eller skifte med an- nombodelning eller skifte med an ledning av boskillnad, hemskillnad, ledningav boskillnad, äktenskaps- äktenskapsskUlnad, äktenskapets skillnadeller hyresgästens död, får återgång eller hyresgästens död, dock makenträda i hyresgästens får dock maken träda i hyresgäs- ellerdödsboets ställe. Sådan rätt tens eller dödsboets ställe. Sådan tillkommeräven efterlevande make rätt tillkommer även efterlevande somär ensam arvinge efter hyres- make som är ensam arvinge efter gästen, hyresgästen. För tid efter det att hyresvärdenunderrättats om att hyresrätten tilllagts hyresgästens make enligt andrastycket svarar hyresgästen eller hans dödsbo ej för sina förpliktelser enligthyresavtalet. Hyresgästens make svarar jämte hyresgästen eller hans dödsbo försådana förpliktelser enligt avtalet som hänför sig till tiden föreunderrättelsen. Andra och tredje styckena ägermotsvarande tiUämpning, när lägenheten hyrts av makarna gemensamt. Vad som i denna paragraf sägs om make skall äga motsvarande tillämpning i fråga om den som övertagit hyresrätt enligt lagen ( ) om rätten till hyres- eller bostadsrätt vid upplösning i vissa fall aväktenskapsUknande samlevnad. 47 § Har lägenhet hyrts av flera gemensamt och har de pågrund av uppsägning, som gjorts av en av dem, eller tUI följd av annanomständighet, som hänför sig till endast en av dem, ej gemensamt rätt tillförlängning av hyresavtalet, är medhyresgästen berättigad till förlängning, omhy- Prop.1973: 32 203 (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) resvärden skäUgen kan nöjas med honom som hyresgäst. Vadsom sagts nu gäller ej när hyresrätten är förverkad eller hyresavtalet kanuppsägas enligt 28 § utan att Ukväl hyresvärden uppsagt avtalet på någon avdessa grunder. Är medhyresgästen make tUl den som uppsagt avtalet eller eljestföranlett att hyresgästema ej gemensamt har rätt tUl förlängning av avtalet,har han den rätt som angivits även när hyresrätten är förverkad på annan grandän dröjsmål med betalning av hyra. Detta gäller också när hyresvärden bruigarhyresavtalet att upphöra på grand av förverkandet. Om hyresgäst, som är gift och vars make ej har del ihyresrätten, uppsäger hyresavtalet eller vidtager annan åtgärd för att bringadet att upphöra eller om han i annat faU ej har rätt tUl förlängning avavtalet, är maken, om han har sin bostad i lägenheten, berättigad tiU förlängning,såvida hyresvärden skäligen kan nöjas med honom som hyresgäst. Vad som sagts nugäller också när hyresvärden uppsagt hyresavtalet att upphöra på grund avförverkande eller förhåUande som avses i 28 §. Bestämmelserna i 4853 §§ omhyresgäst äger tUlämpning även i fråga om hyresgästs make. Förlänges hyresavtal i fall somavses i andra stycket, svarar båda makarna för förpliktelserna enligt avtaletför tiden före förlängningen, om ej annat avtalas med hyresvärden. Vad som i denna paragraf sägs ommake skall äga motsvarande tUlämpning i fråga om den som enligt lagen (.......... ) om rätten till hyres- eller bostadsrätt vid upplösning i vissa fallav äktenskapsUknande samlevnad är berättigad alt vid upplösningen övertagahyresrätt. Denna lag träder i kraft den Sker bodelning med anledning avhemskUlnad eller äktenskapets återgång tUlämpas den äldre lydelsen av 33 §. Lag om ändring i lagen (1959: 157) med särskildabestämmelser om makars gemensamma bostad Härigenom förordnas, att 1 och 2 §§lagen (1959: 157) med särsldlda bestämmelser om makars gemensamma bostad skaUha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) 1 § Vid bodelning eller skifte I an- Vidbodelning eller skifte i an- ledning av äktenskaps återgång, ledning aväktenskapsskUlnad må, hemskUlnad eller äktenskapsskill- utan hinder av vaddärom eljest nadmå, utan hinder av vad därom eljest är stadgat, fastighet, vUken uteslutandeeller huvudsakligen skolat tjäna som makarnas gemensamma bostad och vUkenutgör giftorättsgods eUer samfälld egendom, på makes begäran tUläggas honom,såframt han bäst behöver bostaden samt det med hänsyn till omständigheterna iövrigt kan anses skäligt. ärstadgat, fastighet, vUken uteslutande eller huvudsakligen skolat tjäna sommakarnas gemensamma bostad och vilken utgör giftorättsgods eller samfälldegendom, på makes begäran tUläggas honom, såframt han bäst behöver bostadensamt det med hänsyn tUl omständighetema i övrigt kan anses skäligt. Hava makar eller en av dem förhyrt lägenhet för att uteslutande eller huvudsakligen användas såsom makarnas gemensamma bostad och dömes tiU äktenskapsskillnad meUan dem, skaU på makes begäran hyresrätten, ändå att den icke utgör giftorättsgods eller samfälld egendom, genom bodelning eller skifte tUläggas endera av makarna. Företräde skaU härvid tUlkomma den make som bäst behöver bostaden, såframt det med hänsyn till omständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Hava makar eUer en av dem förhyrt lägenhet för attuteslutande eller huvudsakligen användas såsom makarnas gemensamma bostad ochgår äktenskapet åter eller dömes till hemskillnad eller äktenskapsskUlnadmellan dem, skall på makes begäran hyresrätten, ändå att den icke utgörgiftorättsgods eller samfälld egendom, genom bodelning eller skifte tilläggasendera av makarna. Företräde skall härvid tUlkomma den make som bäst behöverbostaden, såframt det med hänsyn tUl omständighetema i övrigt kan ansesskäUgt. Dennalag träder i kraft den Sker bodelning i anledning av äktenskapets återgångeller hemskiUnad tillämpas den äldre lydelsen av 1 och 2 §§. Lagom ändring i (1958: 637) Härigenom förordnas att 3 kap. 8 § (1958: 637) skall upphöra att gälla vid utgången av .... Bestämmelsen skalldock alltjämt tillämpas, om arvlåtaren avlidit, innan bestämmelsen upphördeatt gälla. Den skall vidare alltjämt tUlämpas vid arvlåtarens död efter dennatidpunkt, om bestämmelser om återgång, hemskillnad elleräktenskapsskiUnad i sin lydelse före den .... var tUlämpliga på hans äktenskap. Prop.1973: 32 205 Lag om ändring I (1962: 700) Härigenom förordnas, att 6 kap. 5 §samt 7 kap. 2 och 6 §§ (1962: 700) skall ha nedan angivnalydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Har någon samlag med eget barn eller dess avkomling, dömesför otukt med avkomling tUl fängelse i högst . Den som har samlag med sitt Den som har samlag med sitt syskon,dömes för otukt med helsyskon dömes för o t u kt syskon tUl fängelse i högst ett med syskon till fängelse i Vad i denna paragraf sägs gäller ejden som förmåtts tUl gärningen medelst olaga tvång eller på annat otillbörligtsätt. 2 § Om någon gifter sig med den Omnågon gifter sig med den som tUIföljd av sinnessjukdom el- som tUl följd av sinnessjukdom ler tUlfäUig sinnesförvirring eller eller tillfäUig sinnesförvirring el-av annansådan orsak ej äger rätts- ler av annan sådan orsak ej äger lighandlingsförmåga, eller om nå- rättslig handlingsförmåga, dömes goningår äktenskap som på yr- för olaga giftermål till kände av andramaken kan för böter eller fängelse i högst . villfarelse eller svek dömas att Detsamma skall gälla, om någon återgå, dömes för olaga g i f- tvingar annan till giftermål, t e r m å 1 till böter ellerfängelse i högst . Detsamma skall gälla, om någon tvingar annan tUlgiftermål. giftermål må ej åtalas. giftermål må ej åtalas, med mindre för gärningen blivit med mindreäktenskapet upplösts dömt till återgång av äktenskapet. Egenmäktighet med bam må ej åtalasav åklagare, med mindre åtal finnes påkallat ur aUmän synpunkt. Denna lagträder i kraft den Äldre lydelsenav 7 kap. 6 § tillämpas alltjämt när det dömts till återgång. giftermålfår ej åtalas om domen på äktenskapsskiUnad meddelats enligt bestämmelsema igiftermålsbalken i dess lydelse före den 1973: 32 206 Lagom ämbetsansvar i vissa fall för mottagare av anmälan om ingående av äktenskap Härigenomförordnas som följer. Åsidosätter den som är behörig att mottaga i 1 kap.2 § avsedda anmälningar om ingående av äktenskap vad somåligger honom i sådan egenskap, dömes även om det ej sker i utövning av befattningmed vUken ämbetsansvar är förenat, för tjänstefel tUl böter eller, om brottetär grovt, fängelse i högst efter vad som sägs i 20 kap. 4 §brottsbalken. Denna lag träder i kraft den..... då lagen (1948:491) om äm betsansvar för vigselförrättare i vissa faU skaU upphöra att gälla. 1973: 32 207 Sammanställningav remissyttrandena över familjelagssakkunnigas betänkande (SOU 1972: 41)Familj och äktenskap 1 Yttranden har efter remiss avgetts av riksåklagaren(), , hovrätten för Nedre , , ,, och tingsrätter, , medicinskafakulteten vid , länsstyrelserna i , ,och samt , domkapitlen i ärkestift,. och , ,, hyresnämnden för , socialutredningen,kommuns , sociala centralnämnden i ,. i (LO), , akademikers centralorganisation (), (), . SamarbetsorganetSveriges kyrkliga och ekumeniska familjerådgivningsbyråer. Föreningen kommunal-och landstingsanstäUda familjerådgivare. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund, , . ,, Fredrika-Bremer-Förbundet, Sverigesfrikyrkoråd. , FUadelfiaförsamlingen iStocldiolm, , Katolska biskopsämbetet och kyrkobröderna. Remissinstanserna har i åtskUliga faU bifogatyttranden från underställda myndigheter. Yttranden i ärendet har vidareinkommit från ärkebiskopen. hem ochsamhäUe, . Yrkeskvinnors klubbars riksförbund,demokratisk samling och . 1.1Förslagets mottagande i stort De sakkunnigas förslag har fått ett övervägandegynnsamt mottagande av remissinstansema. I sina bärande principer harförslaget tUlstyrkts av det stora flertalet remissinstanser, iNorrbottens län och av tUlstyrker sålundaförslaget helt reservationslöst. TCO, som begränsat sitt yttrande till att avsefrågor som rör strävandena att uppnå ekonomisk jämställdhet mellan man ochkvinna samt bamets rätt tUl bästa möjliga vård, tillstyrker de ändringsförslagsom rör dessa frågor. Överåklagaren i finner förslaget stå iöverensstämmelse med nutida synpunkter och krav och har därför inte någrainvändningar av principiell natur. 1973: 32 208 tingsrätt anser att förslaget innehåller värdefullanyheter och tillstyrker det med reservation för vissa detaljanmärkningar.Enligt stämmer förslaget väl överens med de ändringar av deetiska värderingarna och de därmed sammanhängande förändringar av familjensfunktion, som ägt rum . Styrelsen har därför inte någraväsentUga invändningar att rikta mot det. Det har inte heller iJönköpings län. De sociala centralnämnderna i och i ansluter sig till huvudprinciperna i förslaget.Ärkebiskopen samt domkapitlen i ärkestift och finner attdet framlagda betänkandet helt allmänt sett uppfyUer de krav som kan ställasfrån uppfattnuig, innebärande att lagstiftningen tar hänsyn till budetom hänsyn tUl andra och slår vakt om den svagare parten. Enligt iVästerås stift kan förslaget i huvudsak förenas med kyrkans krav på reell ideologiskfrihet i samhället. i konstaterar att förslagetInte kränker kyrkans syn på äktenskapet som en på ömsesidig trohet grundadlivslång förbindelse. Det tillgodoser kyrkans intresse av att lagstiftningenskall tjäna som skydd mot övergrepp och utnyttjande av den svagare parten.Domkapitlet finner därför en lagstiftning enligt förslaget både önskvärd ochmöjlig. anser att förslaget i stort innebär enönskvärd modemisering och anpassning av lagstiftningen till dagens samhälle.Kommunförbundet finner förslaget väl ägnat att tillfredsstäUande lösa viktigaoch praktiska problem som uppkommer till följd av mannens och kvinnanssamlevnad med familjefunktioner. Föreningen anseratt förslaget i huvudsak kan läggas tUl grand för lagstiftning. Föreningenkommunal- och landstings-anställda familjerådgivare finner förslaget medföraatt lagstiftningen bättre anpassas tUl rådande förhållanden och ansluter sigtUl dess grandläggande värderingar. instämmer i aUtväsentligt med de sakkunnigas synsätt och förslag. hälsar förslaget med tUlfredsställelse och anser att det i stortsett kan läggas till grund för lagstiftning. demokratisk samling avstyrker att förslaget läggs till grund förlagstiftning. i , som utgår från att äktenskapet börvara en form för frivillig samlevnad mellan självständiga människor och attbehovet av särskild lagstiftning kring familjen ytterst beror på att barnenmåste ges ett stärkt slcydd, menar att en särskUd lagstiftning om enbartäktenskapliga förhållanden inte är nödvändig utan att de i sammanhanget väsentligafrågorna om barns trygghet bäst kan regleras i en familjebalk. Länsstyrelsenvill dock inte motsätta sig den reform som föreslås, eftersom äktenskapetoch en särskild lagstiftning däromkring har en fast förankring hosmedborgarna. 1.2 Det nordiska saraarbetet Flertalet remissinstanser har intehaft något att erinra mot att en modernisering av den svenska äktenskapsrättengenomförs utan avvaktan på det reformarbete som inletts i de övriga nordiskaländerna. Vissa remissinstanser, , , , Falu ochHärnösands tingsrätter, i , i Lundsstift, . Prop.1973: 32 209 organet kyrkliga och ekumeniskafamiljerådgivningsbyråer. kyrkobröderna samtFiladelfiaförsamlingen i beklagar dock att utredningsförslaget intehar tillkommit i nordiskt samarbete. anser sålunda att reformersom innebär en mera betydande nydaning av familjerätten så långt möjligt börgenomföras i nordiskt samarbete även om detta skulle medföra någon fördröjning.Härnösands tingsrätt och Kyrkobröderna framför liknande synpunkter. Sverigeskyrkliga och ekumeniska familjerådgivningsbyråer anser att den bristandesamordningen på nordiskt och inter-naUonellt plan motiverar att ny lagstiftninggenomförs endast i den mån det bedöms som mycket angeläget. Stockholmstingsrätt anmärker att frågor av internationell karaktär kommer att varaolösta, i varje fall , om de sakkunnigas förslaggenomförs. Det kan enligt tingsrätten ifrågasättas, om med de förslagutredningen lägger fram svenska domar i familjemål över huvud taget blir giltigai andra länder. Det kan även ifrågasättas om inte svensk myndighet i fortsättningenmåste godta varje i annat land meddelad skillnadsdom, oavsett på vilken grundden har meddelats och under vilka former den har tUlkommit. Övervägande antalet remissinstanserhar inte funnit anledning att erinra mot de sakkunnigas uppdelning avreformarbetet i två etapper. Somliga remissinstanser, , hovrättenför Nedre , , , . kyrkliga och ekumeniska familjerådgivningsbyråer.Katolska biskopsämbetet och kyrkobröderna,betraktar det dock som en brist av allvarUg karaktär att äktenskapetsekonomiska rättsverkningar kommer att behandlas först i ett senare skede avutredningsarbetet. Frånvaron av förslag i dessa delar sägs väsentligt försvårabedömandet av det föreliggande förslaget. ifrågasätter om deföreslagna ändringarna av äktenskapsskillnadsreglerna bör genomföras utan attde ekonomiska rättsverkningama i sin helhet reglerats mera slutligt. Hovrättenför Nedre framhåller att lagstiftaren genom denna uppdelning avarbetet ställs utan möjlighet att i ett sammanhang bedöma samtiiga med reformenav äktenskapsrätten sammanhängande frågor. Enligt hovrättens mening bör därfördet föreliggande förslaget, som inte avser att lösa frågor av trängandeangelägenhetsgrad, genomföras först sedan de sakkunniga slutfört sitt arbeteoch då i samband med eventuella reformer avseende äktenskapets ekonomiskarättsverkningar. LO uttrycker inledningsvis sin förvåning över att desakkunniga framlagt ett förslag till lagstiftning om ingående och upplösning aväktenskap utan att lägga fram ett fullständigt förslag tillreglering av äktenskapets ekonomiska rättsverkningar. LO:s principiellainställning är att förslaget inte bör göras tUl föremål för lagstiftning förränfamUjelagssakkunniga helt slutfört sitt utredningsuppdrag, så attremissinstansema kan överblicka konsekvenserna av lagstiftningen i desshelhet. Samma inställning redovisar Kyrkobröderna. kyrkliga ochekumeniska familjerådgivningsbyråer anser att de sakkunnigas förslag börgenomföras endast i den mån det bedöms som mycket angeläget, eftersom utredningom äk- 14 1973.1 saml. Prop.1973: 32 210 tenskapetsekonomiska rättsverkningar ännu inte har skett. i län anser mot bakgmnd av det i direktiven angivna syftet med en revisionav äktenskapslagstiftningen, att de frågor av formell natur rörandeäktenskapets ingående och upplösning som behandlas i det remitterade förslagetsynes vara av marginell natur och att bedömningen av dem hade kunnat anstå tUlen tidpunkt då de sakkunniga redovisat sitt uppdrag i övrigt. 1.4NeutraUtet till olika samlevnadsformer Frågan om lagstiftningens neutralitet i förhållandetill olika samlevnadsformer berörs i flera remissyttranden. Länsåklagaren iKopparbergs län ifrågasätter om inte förslaget alltför hårt understryker dennaneutralitet och om det inte härigenom uppkommer risk för ett ökat antalskilsmässor.