prop · FW0311 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1971:531) om ändringi vattenlagen (1918: 523); given . Maj:t vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över justltieärenden, föreslå riksdagenatt bifalla det förslag om vars avlåtande till föredragandenhemställt. Genom en ändring i vattenlagen som trädde i kraftden utvidgades väsentligt Kungl. Maj:ts rätt att prövatillåtligheten av företag i vatten för att tillgodose behovet av allmänplanering. Enligt övergångsbestämmelserna skall dock mål som anhängiggjorts vidvattendomstol före lagändringens ikraftträdande handläggas enligt äldrebestämmelser. Vid behandlingen i av den fysiska riksplaneringen uttaladeriksdagen den meningen att garantier borde skapas för att hushållningen medåterstående oexploaterade huvudälvar och källflöden i södra och norraSvealand skall kunna prövas i ett sammanhang. ansåg att detta kundeåstadkommas exempelvis genom att nämnda övergångsbestämmelser ändrades. Motbakgrunden härav föreslås i propositionen en ändring av övergångsbestämmelsernasom innebär att Kungl. Maj:t får pröva tillåtligheten av vissa företag i vattenäven om ansökan om tillstånd till företaget kommit in till föreden . 1 1973.1 saml. Lagom ändring i lagen (1971: 531) om ändring i vattenlagen (1918: 523) Härigenom förordnas, att i övergångsbestämmelsernatill lagen (1971: 531) om ändring i vattenlagen (1918: 523) skall införas en nypunkt, 3 a, av nedan angivna lydelse. Utan hinder av punkterna 2 och 3 tillämpas de nya bestämmelserna omKonungens prövningsrätt beträffande visst företag, om Konungen i den ordningsom anges i 4 kap. 17 § andra stycket förbehåller sig att pröva företagetstillåtlighet. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i . Utdragav protokollet över justltieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på Stockhobns slott . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . Statsrådet anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring av övergångsbestämmelsernatill lag om ändring i vattenlagen och anför. Enligt lagen (1971:531) om ändring i vattenlagen(1918:523) har Kungl. Maj:ts prövningsrätt i vattenmål utvidgats för atttillgodose behovet av allmän planering. Lagändringen trädde i kraft den 1januari 1972. Enligt punkt 2 i övergångsbestämmelserna skall emellertid mål somanhängiggjorts hos vattendomstol före ikraftträdandet handläggas enligt äldrebestämmelser. Vid behandlingen av prop. 1972: 111 om bl. a.hushållning med mark och vatten har uttalat sig för (CU 1972: 35 s.25, rskr 348) en ändring av denna övergångsbestämmelse så att vattendomstolsbeslut i tillståndsfrågor skall underställas Kungl. Maj:t även i äldre mål. Vattenlagen (1918: 523) (VL) innehållerbestämmelser om bl. a. byggande i vatten och grundvattentäkt (2 kap.) ochvattenreglering (3 kap.). I 4 kap. VL finns särskilda bestämmelser om störreföretag enligt 2 och 3 kap. Till byggande i vatten räknas bl. a. vattenkraftstationeroch företag för bortledning av vatten för konsumtion eller industriellförbmkning. För byggande i vatten som kan förnärma allmän eller enskild rättsamt för vattenreglering krävs förhandstillstånd av vattendomstol.Vattendomstolen kan förordna, att ansökan om vattenreglering skall behandlasvid syneförrättning, varvid utlåtandet skall underställas vattendomstolensprövning. För grundvattentäkt som är avsedd för tillgodogörande av störrevattenmängd än per It 1973.1 saml. dygnkrävs också förhandstillstånd av vattendomstol. Sex tingsrätter har utsetts attvara vattendomstol enligt kungörelsen (1971: 550) om vattendomstol.Överdomstol i vattenmål är vattenöverdomstolen, dvs. Som sista domstol i vattenmål dömer högsta domstolen. I vissafall skall Kungl. Maj:t i statsrådet pröva tillåtligheten av företag enligt VL.Ärendena handläggs i . Föratt byggande i vatten skall vara tillåtligt krävs att de värden somvattenbyggnaden skapar från samhällelig och allmän ekonomisk syn-pimkt vägertyngre än de värden som tillintetgörs genom byggnaden. Detta kommer tilluttryck i bl. 2 kap. 3 § första stycket. Bestämmelsen medger tvångsrätt attbygga i vatten till skada för annan, om den sökta åtgärdens nettonytta står ivisst matematiskt förhållande till den skada på annans egendom som uppkommergenom åtgärden. Nyttan och skadan uträknas i pengar. Även om företagetuppfyller kraven för tillåtlighet enligt 2 kap. 3 § första stycket kan det varaotillåtligt enligt paragrafens andra stycke, nämligen om det medför avsevärdskada på vissa allmänna intressen. Sålunda skyddas bostäder för ett avsevärtantal bofasta personer, större fabrik eller annan anläggning som ger uppehälleåt många, odlad jord till en efter ortsförhållandena betydande omfattning,fiskeri- eller annan näring av större betydenhet och befolkningenslevnadsförhållanden. Bestämmelsen innebär också skydd mot byggande i vatten somskulle förorsaka sådan bestående ändring av naturförhållandena, att väsentligtminskad trevnad för närboende eller betydande förlust från naturskyddssynpunktär att befara. , trots att det är otillåtligt enligt 2 kap. 3 § första eller andrastycket, prövas vara av synnerlig betydelse för näringslivet eller orten ellereljest från allmän synpunkt, kan Kungl. Maj:t tillåta företaget efterhemställan av (2 kap. 3 § tredje stycket). Om vattendomstolenfinner att det föreligger sådana omständigheter som anges i 2 kap. 3 § tredjestycket, skall domstolen med eget yttrande hänskjuta frågan till Kungl. Maj:tsavgörande (2 kap. 20 § 3 mom. i lydelse enligt SFS 1971: 531). Enligt angivnalagmm i lydelse före skall pröva omföretaget är så betydelsefullt att det enligt domstolens mening bör få utförasoch om det därför finns anledning att överlämna frågan till Kungl. Maj:tsavgörande (prop. 1971:106 s. 112 f och 126). kan alltså intebifalla ansökan men däremot slutgiltigt avslå den, om företagets betydelsebedöms otillräcklig för underställning. Hurstor nyttan av ett företag än är får inte tillåta det, om det orsakarolägenhet av någon betydelse för befintlig allmän farled eller allmän flottled(2 kap. 11 §) eller vållar menlig inverkan på klimatet eller allmännahälsotillståndet eller eljest i avsevärd mån förnärmar andra allmänna intressenän sådana som särskilt skyddas en- ligttidigare bestämmelser i 2 kap. (2 kap. 12 § första stycket). Maj:tsbefogenhet enligt 2 kap. 3 § tredje stycket innefattar inte rätt att dispenserafrån hinder som kan föreligga enligt 2 kap. 11 § eller 12 § första stycket (prop.1971: 106 s. 109). Däremot finns en dispens befogenhet för Kungl. Maj:t enligt 4 kap. 18 § tredje stycket VL, vil ket dock förutsätter att prövningen av företagets tillåtlighet ankommer på Kungl. Maj:t enligt 4 kap. 17 § VL. Vadsom gäller om vattenbyggnadsföretagens tillåtlighet är tillämpligt på företagför vattenreglering enligt 3 kap. Prövningav grundvaltentäkt sker efter grunder liknande dem som gäller förvattenbyggnadsföretagen (2 kap. 44 §). För att företaget skall vara tillåtligtkrävs dock inte ett visst matematiskt förhållande mellan dess nytta och denskada det orsakar. I stället gäller en mera allmänt hållen tillåtlighetsregelatt företaget skall från allmän och enskild synpunkt medföra fördel somväsentligt överväger olägenheterna. Även i fråga om grund vattentäkt kan Kungl.Maj: t efter hemställan av lämna tillstånd till särskiltbetydelsefulla företag utan hinder av tillåtlighetsreglerna i övrigt (se 2 kap.47 § 2 mom. i lydelse enligt SFS 1971: 531). Enligtändringar i VL, som trädde i kraft (prop. 1971: 106, JuU 13,rskr 204, SFS 1971: 531), har Kungl. Maj:ts prövningsrätt i vattenmålutvidgats för att tillgodose behovet av allmän planering. Enligt punkt 2 iövergångsbestämmelserna skall dock mål som före ikraftträdandet anhängiggjortshos vattendomstol handläggas enligt äldre bestämmelser (prop. 1971: 106 s. 71,79, 113, 133 och 161). Vidare skall enligt punkt 3 i övergångsbestämmelsernaäldre bestämmelser tillämpas på förrättning rörande företag enligt 3 kap., omförrättningsmannen förordnats före ikraftträdandet. De nya bestämmelsema om Kungl. Maj:ts prövningsrätti 4 kap. 1720 §§ har ersatt den tidigare regeln i 4 kap. 13 §. 13 § fick när fråga var omreglering av vattnets avrinning ur någon av sjöarna , , , , i eller Siljan tillståndsfrågan aldrig avgöras av vattendomstol utan skulle alltid överlämnas till Kungl. Annan vattenreglering som med hänsyn till sin inverkan på vattnets avrinning var "av synnerlig omfattning" fick i och för sig tillåtas av vattendomstol men Kungl. Maj:t kunde förbehålla sig prövningsrätten. Enligt4 kap. 17 §, som infördes , har Kungl. Maj:t befogenhet attpröva frågan om tillåtligheten av vissa företag enligt 2 eller 3 kap. (prop.1971: 106 s. 107 f). Maj:t kan dels förordna om obligatoriskunderställning för vissa slag av företag som är av betydande omfattning elleringripande beskaffenhet, dels genom särskilt beslut förbehålla sig prövningenav visst sådant företag. I 1 § vattenrättskungörelsen (1971:789) har meddelatsbestämmelser om obli- 1973: 11 6 gatoriskunderställning av vattenkraftanläggning, vattenreglering, vat-enbortledning ochgrundvattentäkt av viss angiven omfattning. Obligatorisk underställning skallockså ske av vattenreglering eller vatten-bortledning som avser någon av de sexsjöar som tidigare angavs i 4 kap. 13 §. Maj:t vill förbehålla sigprövningen av visst företag, skall besked därom lämnas till vattendomstoleninnan domstolen avgjort frågan om företagets tillåtlighet. Vid förrättningskall beskedet lämnas till synemännen innan dessa meddelat sitt utlåtandeangående företaget. Förbehållsrätten kan inte utövas efter det attvattendomstol eller synemän har meddelat dom eller beslut i tillåtlighetsfrågan(prop. 1971:106 s. 128). Enligt 4 kap. 17 § tredje stycket får Kungl. Maj:t i sambandmed prövning av företag som är av betydande omfattning eller ingripandebeskaffenhet pröva även annat företag enligt VL, om ansökan avser tillståndtill båda företagen eller fråga uppkommit om företräde mellan dem.Kammarkollegiet har enligt 8 § vattenrättskungörelsen (1971: 789) en särskildskyldighet att hos Kungl. Maj:t anmäla behov av förbehåll enligt 4 kap. 17 §andra eller tredje stycket. Maj:t skall pröva tillåtligheten av ett företag enligt VL, överlämnarvattendomstolen efter huvudförhandling handlingama i målet med eget yttrandetill Kungl. Maj:t (prop. 1971: 106 s. 111). Maj:ts beslut itillåtlighetsfrågan föreligger, fortsätts och avslutas målets handläggning vidvattendomstolen på vanligt sätt. Det är således som formelltsett genom dom fastställer om hinder möter mot företaget eller inte och vilkavillkor som bör förenas med ett tillstånd. Domstolen är därvid naturligtvisbunden av Kungl. Motsvarande ordning gäller vid förrättning. Maj:ts tillåtlighetsprövning gällersärskilda bestämmelser. Enligt 4 kap. 18 § andra stycket får företaget intekomma till stånd om hinder däremot möter från allmäima planeringssynpunktereller på grund av 2 kap. 3 § första och andra styckena, 11 §, 12 § första stycketeller 44 § första och andra styckena. Vid prövningen skall beaktas även annatföretag enligt VL, som med sannolikhet kan väntas bli erforderligt för ettändamålsenligt utnyttjande av det sökta företaget. Om det sökta företaget är avsynnerlig betydelse från allmän synpunkt, kan Kungl. Maj:t enligt 4 kap. 18 §tredje stycket lämna medgivande till det även om hinder möter enligt andrastycket. Enligt 4 kap. 18 § fjärde stycket kan Kungl. Maj:t föreskrivasärskilda villkor för att tillgodose allmänna intressen (prop. 1971: 106 s.110). Enligt föredragande departementschefen (prop. 1971:106 s. 108 f) skall Kungl. Maj:ts prövning innefatta en allsidig bedömning,varvid alla de aspekter som tillmäts betydelse i planeringssammanhang skall beaktas.Hit hör enligt departementschefen givetvis intresset av att effektivt kunnautnyttja vattnet för elkraftsproduktion samt för privat och industriellkonsumtion men också exempelvis intresset av att för- hindraekonomiskt olämplig lokalisering och onödig förstörelse av miljövärden. Ävenarbetsmarknadspolitiska intressen kan komma att tillmätas betydelse.Föredragande departementschefen framhöll slutligen, att han ansåg det varkenlämpligt eller möjligt att som en remissinstans föreslagit inrikta prövningenuteslutande på markanvändnings-frågor och bortse från s. k.verksamhetsplanering. Dessa uttalanden mötte inte några invändningar frånriksdagens sida. I 4 kap. 19 § VL och i 26 §§vattenrättskungörelsen (1971: 789) ges bestämmelser om ett utomprocessuelltförberedelseförfarande för företag som kan antas komma under Kungl. Maj:tsprövning enligt 4 kap. 17 §. Genom vattenrättskungörelsen, som trädde i kraftden , upphävdes kungörelsen (1953: 177) angående förberedelse avvissa företag enligt vattenlagen. Förberedelseförfarandet skall säkerställa attprojekteringen bedrivs i samråd med berörda myndigheter (prop. 1971: 106 s.110). Förfarandet innefattar också information till ortsbefolkningen. Ansökan till vattendomstol rörande företag, varstillåtlighet kan antas komma under Kungl. Maj:ts prövning enligt 4 kap. 17 §skall innehålla uppgift om det utomprocessuella förberedelseförfarandet (11kap. 27 § 6 mom.). Ansökan skall åtföljas av en översiktlig redogörelse försökandens bedömning av det tillämnade företagets betydelse från allmännaplaneringssynpunkter samt uppgift om eventuella följdföretag enligt VL.Vattendomstolen skall översända ansökningshandlingarna till ,planverket och (11 kap. 35 § 4 mom.). Även vederbörande kommunskall underrättas om ansökningen (11 kap. 35 § 3 mom.). De nya bestämmelserna om Kungl. Maj:tsprövningsrätt har gjorts tillämpliga även på större vattenavlednings- ochinvallningsföretag enligt 7 kap. (7 kap. 46 och 49 §§). Maj:t hade vissprövningsrätt även tidigare (7 kap. 46 och 55 §§ i lydelse före den 1 januari1972 samt 7 kap. 39 § andra stycket och 49 §). Företag enligt 7 kap. handläggsregelmässigt vid syneförrättning. Förfarandebestämmelsema för företag som kanantas komma under Kungl. Maj:ts prövning motsvarar de som gäller för företagenligt 2 och 3 kap. (10 kap. 42 § 2 och 3 mom.). Bestämmelserna omutomprocessuell förberedelse är också tUl-lämpliga. Däremot har företag enligt7 kap. inte tagits med i 1 § vattenrättskungörelsen. För att prövning avKungl. Maj:t enligt de nya bestämmelserna skall aktualiseras krävs såledesförbehåll i det enskilda fallet. Enligt punkt 3 i övergångsbestämmelserna till1971 års ändringar skall äldre bestämmelser tillämpas på förrättning rörandeföretag enligt 7 kap., om förrättningsmannen förordnats före den 1 januari1972. 3.Riksdagsbehandlingen av prop. I en inom utarbetad rapport (SOU1971: 75) Hushållning med mark och vatten föreslogs bl. a. attutbyggnadsplanerna för vattenkraft i återstående fallsträckor i huvudälvarna isödra och norra skulle studeras i en särskild utredning. Motförslaget om utredning riktades inte några erinringar vid remissbehandlingenav rapporten. Civilministern har med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallat f. d. landshövdingen som sakkunnig för utredning rörande vattenkraftsutbyggnader i södraNorrland och norra . I direktiven (C 1973: 13) uttalar civilministern,att de starka skyddsintressena motiverar restriktivitet vid bedömningen avytterligare vattenkraftsutbyggnader i dessa områden. Sådana utbyggnader kanvisserligen vara motiverade från kraftekonomiska synpunkter men motståendeintressen, främst naturvårdsintresset, måste enligt civilministern ocksåbeaktas. Mot den bakgrunden är det enligt civilministern av stor betydelse attställningstaganden till utbyggnadsfrågorna inte grundas enbart på bedömningarfrån fall till fall av enskilda projekt. Som underlag för såväl samhällets somkraftföretagens planering bör enligt civilministern ligga en samlad bedömningav hur de aktuella vattendragen skall användas. I avsikt att ge underlag förställningstaganden till vad som är ett rimligt utnyttjande med hänsyn tillskilda samhällsintressen bör den sakkunnige enligt direktiven göra en analys avförutsättningarna för och konsekvenserna av ytterligare vattenkraftsutbyggnaderi främst , , Ljusnan, och med biflöden.Den sakkunnige bör lägga fram förslag till avvägning mellan de olika intressenagenom att göra en prioritering av olika eventuella vattenkraftsutbyggnader. Vid behandlingen av prop. 1972: 111 uttaladecivilutskottet i anledning av motioner bl. a. följande (CU 1972: 35 s. 25): Frågan om utbyggnad av viss del av Ljusnan prövasför närvarande av . Det ankommer på domstolen att avgöra om denvid sin prövning enligt vattenlagen i dess lydelse före t.ex. kan avvakta den särskilda utredning som tillsatts. Ett uttalande frånriksdagens sida som skulle innefatta ett föregripande av domen i tillåtlighetsfråganär uteslutet med hänsyn till att staten inte är sökandepart i målet och ettuttalande sålunda inte kan anses vara en hemställan till Kungl. Maj:t omgmndlagsenliga direktiv till verkställande myndighet. Däremot vill utskottet i anslutning till dennafråga anföra följande. Starka skäl talar för att hushållningen med återståendeoexploaterade huvudälvar och källflöden i södra och norra på sätt som fömtsätts i direktiven för utredningen prövas i ett sammanhang.Garanti härför bör skapas. Det kan ske exempelvis på det sättet attövergångsbestämmelsema till den ändring av vattenlagen som trädde i kraft den 1januari 1972 omformuleras därhän att vattendomstols beslut i tillståndsfrågorskall underställas Kungl. skottetförordar att ger Kungl. Maj:t denna mening till känna. Reservationer förelåg mot utskottets betänkande idenna del (CU 1972: 35 s. 57 f). har beslutat ienlighet med utskottets hemställan (rskr 1972: 348). I anledning av beslut har inhämtatsuppgifter från landets sex vattendomstolar om mål som anhängiggjorts före den 1januari 1972 och som avser företag som anges i 1 § vattenrättskungörelsen(1971: 789) och i vilka inte avgjort fråganom företagets tillåtlighet. Umebygdens tingsrätt och harmeddelat att något sådant mål inte förekommer. Södertömstingsrätt har upplyst att hos tingsrätten såsom vattendomstol förbereds fyraden inkomna ansökningar om tillstånd att anläggavattenkraftanläggningar i Ljusnan inom , . Det ärfråga om ansökningar av och att anlägga Kastelnskraftverk och Forsänge kraftverk samt ansökan av kraftaktiebolag attanlägga Ängra kraftverk och ansökan av Aktiebolaget att anläggaEdänge kraftverk. med dessa ansökningar kommer att handläggas ochbedömas en inkommen ansökan av de nämnda bolagen ochGullspångs kraftaktiebolag samt om tillstånd tillkorttidsreglering vid planerade och befintliga kraftverk i Ljusnan från Svegtill Edänge inom Svegs och Högdals kommuner, , samt Ljusdalskommun, . Enligt tingsrätten uppgår emellertid amplitud ochvolym för varje särskilt nytillkommet eller utökat magasin förkorttidsregleringen i fråga inte till de gränsvärden som anges i 1 §vattenrättskungörelsen. Jämtbygdens tingsrätt har meddelat att hostingsrätten såsom vattendomstol finns fyra mål av ifrågavarande slag. Enden inkommen ansökan av Aktiebolaget , , omtillstånd att för tillgodogörande av vattenkraften i Ängsströmmen mellansjöarna och Juveln anlägga kraftverk vid utlopp iÄngsströmmen, kommun, . Huvudförhandling planeras tidigastvåren 1973. En inkommen ansökan av statensvattenfallsverk m. fl. om tillstånd till korttidsreglering avFaxälven. Huvudförhandling är utsatt till den 516 febmari 1973. En den 29december 1971 inkommen ansökan av m. fl. om tillståndtill permanent korttidsreglering vid , Moforsens och Forsmokraftstationer i , m. m. Huvudförhandling planeras äga mm i marseller . En inkommen ansökan av statens vat- om tillstånd till permanent korttidsreglering vid sex kraftstationer iÅseleälven, m. m. Huvudförhandling planeras äga rum eller . Växjötingsrätt har upplyst att vid tingsrätten som vattendomstol finns en den 17december 1970 inkommen ansökan av om medgivande tillMarvikens värmekraftverk. Ansökningen innefattar bl. a. begäran om tillståndatt för sötvattenförsörjningen inom anläggningen anlägga vattenmagasin mederforderliga dammar i och att fritt hushålla med vattnetinom en regleringsamplitud av 7,5 m. Enligt tingsrätten är målet klart förhuvudförhandling. Vänersborgstingsrätt har meddelat att vid tingsrätten såsom vattendomstol finns två målav ifrågavarande slag. En inkommen ansökan av Partillekommun m. fl. om tillstånd att för erhållande av industrimark m. m. uppdämma Brodalsbäcken från dess inflöde i , m. m. Målet är inteklart för huvudförhandling. En inkommen ansökan avSundhagsfors m. fl. om tillstånd till ytterligare reglering avTannsjön i Skil-lingsmarks socken, , samt i . Målet är inteklart för huvudförhandling. beslutade om en utvidgning avKungl. Maj:ts prövningsrätt i vattenmål (prop. 1971: 106, JuU 13, rskr 204, SFS1971: 531). För att behovet av allmän planering skall tillgodoses skall Kungl.Maj:t pröva tillåtligheten av vissa företag enligt 2, 3 eller 7 kap. VL. Kungl.Maj:t kan dels förordna om obligatorisk underställning för vissa slag avföretag som är av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet, delsgenom särskilt beslut förbehålla sig prövningen av visst sådant företag. De nyabestämmelserna (4 kap. 1720 §§ VL) är tilllämpliga på bl. a.kraftverksbyggen, vattenregleringar och företag för vattenförsörjning samtvattenavlednings- och invallningsföretag. I1 § vattenrättskungörelsen (1971: 789) har meddelats bestämmelser omobligatorisk underställning av bl. a. vattenkraftanläggning, vattenregleringoch vattenbortledning av viss angiven omfattning. Maj:t villförbehålla sig prövningen av tillåtligheten av visst företag, skall beskeddärom lämnas till innan domstolen avgjort frågan om företagetstillåtlighet. Vid syneförrättning enligt VL skall beskedet lämnas tillsynemännen innan dessa meddelat sitt utlåtande angående företaget (4 kap. 17 §andra stycket VL). Lagändringarnahar trätt i kraft . Enligt punkt 2 i övergångsbestämmelsernaskall emellertid mäl som anhängiggjorts hos vattendomstol före ikraftträdandethandläggas enligt äldre bestämmelser. Vidare skall enligt punkt 3 iövergångsbestämmelserna äldre be- stämmelsertilllämpas på syneförrättning, om förrättningsmannen förordnats föreikraftträdandet. Enligt uppgift från de sex tingsrätter som ärvattendomstolar var frågan om tillstånd till företag somavses i 1 § vattenrättskungörelsen oavgjord i sammanlagt elva mål i vilkaansökan kommit in före . Bland dessa finns fyra i december1971 inkomna ansökningar om tillstånd till kraftverk i Ljusnan inom Ljusdalskommun. En ansökan om tillstånd till korttidsreglering i Ljusnan, som ocksåkommit in före , har samband med dessa ansökningar. I samband med prop. 1972: 111 om hushållning medmark och vatten, m. m. tillkallade civilministern en sakkunnig för utredningrörande vattenkraftsutbyggnader i södra och norra . Den sakkunnigeskall göra en analys av förutsättningarna för och konsekvensema av ytterligarevattenkraftsutbyggnader i främst , , Ljusnan, ochIndalsälven med biflöden. I direktiven framhöll civilministern att det är avstor betydelse att ställningstaganden till utbyggnadsfrågorna inte grundasenbart på bedömningar från fall till fall av enskilda projekt. Som underlag försåväl samhällets som kraftföretagens planering bör enligt civilministern liggaen samlad bedömning av hur de aktuella vattendragen skall användas. Vidbehandlingen av prop. 1972: 111 uttalade civilutskottet (CU 1972: 35 s. 25) ianledning av motioner, som bl. a. riktade sig mot utbyggnad av Ljusnan, attstarka skäl talar för att hushållningen med återstående oexploateradehuvudälvar och källflöden i södra och norra på sätt somförutsatts i direktiven för utredningen prövas i ett sammanhang. Garantihärför bör enligt utskottet skapas. Detta kan enligt utskottet ske exempelvispå det sättet att övergångsbestämmelserna tiil den ändring av VL som trädde ikraft den 1 janucui 1972 omformuleras därhän att vattendomstols beslut itillståndsfrågor skall underställas Kungl.