prop · FW0364 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl, Majits proposition nr 64 är 1973 Prop, 1973:64 Kungl, Maj:ts proposition angående ändrad organisation avkommerskollegium; given , Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över handelsärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande lill föredragandedepartementschefen hemställt. 1 propositionen föresläs, att kommerskollegietsorganisation ändras i samband med att vissa av dess uppgifter förs över tillett nytt verk. Härigenom blir kommerskollegiet ett verk för handelspohtik,utrikeshandel och vissa frågor på inrikeshandelns område. Verket skall enligtförslaget beslå av en planeringsseklion, fyra utrikeshandelsbyråer saml en byråför inrikeshandel och administrativa frågor. Utdrag av protokollet över handelsärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på , Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , . Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändradorganisation av kommerskollegium och anför. 1973:1 (bU. 12 s. 37) har Kungl. Maj;t föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition om kommerskollegietsorganisation, för /74 föra upp anslaget till kollegiet medberäknat belopp. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga. är central förvaltningsmyndighet förfrågor om inrikes och utrikes handel, industri, bergshantering, hantverk ochslöjd. Kollegiet handlägger också frågor som, ulan alt hänföra sigtill nämnda näringar, är av betydelse från allmän näringspolitisk synpunkt. Kollegiet är chefsmyndighet för bergsstalen, sprängämnésinspéktionenoch statens elektriska inspektion. Ett antal organ med rådgivande ställning är knutna tillverket. Hit hör främst , som har till uppgift att biståkollegiet med upplysningar och synpunkter som kan vara av betydelse förbedömningen av handelspolitiska frågor. Chef för kommerskollegium är en generaldirektör. Inomkollegiet finns efler en genomförd omorganisation en utrikes- ochutredningsavdelning, omfattande tre utrikeshandelsbyråer, en planeringsseklionoch en ekonomisk-statistisk seklion, samt fyra övriga byråer, nämligen allmännabyrån, bergsbyrån, elektriska byrån och industribyrån. Utrikes-och utredningsavdelningenleds av en avdelningschef. Byråerna föreslås av kommerseråd. Generaldirektörenär ensam beslutande i alla frågor utom vissa personalfrågor. Beslutanderättenkan dock överlämnas till andra tjänstemän. Direkt under verkschefen finns vidare ett särskilt teko-sekretarialför handläggning av ärenden om exportfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin enligt de nugällande tidsbegränsade programmen. Till del centrala verket är knutna tre lokalstater,nämligen bergsstaten, sprängämnesinspektionen och . Arbetsmässigt är dessa närmast knutna till bergsbyrån,industribyrån och elektriska byrån. Prop, 1973:64 3 Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 28 juni 1968tillkallade min företrädare, statsrådet , en sakkunnig' för att utredakommerskollegiets arbetsuppgifter och organisation. Utredningen antog namnet kommerskollegieutredningen.Den avlämnade belänkandet (SOU 1971:69) Näringspolitiken - nyverksorganisation. Betänkandet har remissbehandlats. Chefen förindustridepartementet kommer senare denna dag att redogöra för kommerskollegieutredningensbetänkande och för remissbehandlingen av delta saml förorda att ett nytt verk,statens industriverk, inrättas (prop. 1973:41), vilket skallvara central myndighet för industri-, energi- och mineralpolitiska frågor. Idet nya verket avses ingå delar av det nuvarande kommerskollegiet, nämligenbergsbyrån, elektriska byrån och industribyrån. Avsikten är att det nya verketockså skall överta kommerskollegiets uppgifter som chefsmyndighet förbergsstalen, sprängämnésinspéktionen och elektriska inspektionen. Kommerskollegiet bör i fortsättningen bestå av de delar avdet nuvarande kollegiet som inte förs över till industriverket, dvs. i huvudsakutrikes- och utredningsavdelningen samt allmänna byrån. Kollegiets uppgifterkommer därmed all koncentreras till handelspolitik och utrikeshandel samt tillvissa frågor i samband med näringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. Som en bakgrund till en mera detaljerad redovisning avuppgifterna för de olika arbetsenheterna vid kommerskollegiet vill jag i detföljande lämna vissa allmänna synpunkter. Handelspolitikens verksamhetsfält är handelsförbindelsernamed andra länder. Dess mål är att genom internationella överenskommelser åstadkommafri handel mellan alla länder. Detta m.ål bygger på vår strävan att skapabättre förutsättningar för avsättning i andra länder av svensk produktion ochatt åstadkomma sädana förhållanden för importen, som är gynnsamma för desvenska konsumenterna. 1 frihandelssträvandena ingår sålunda en på ömsesidighetbaserad eliminering av tullar och andra handelshinder, t. ex. kvantitativaregleringar. Som följd av andra länders åtgärder liksom av stora olikheter ikonkurrens- och marknadsförutsättningarna kan dock temporärt handelspolitiskamot- och skyddsåtgärder bli nödvändiga för att stödja svensk produktion. Handelspolitikens medel har utformats så att både dengrundläggande strävan lill frihandel och behoven av temporära skyddsåtgärderskall kunna tillgodoses. Medlen omfattar statliga åtgärder som har till syfteeller huvudsaklig verkan alt främja eller pä annat sätt påverka varuutbytetmed andra länder. 1 första hand rör det sig om åtgärder som har ett direktsamband med import eller export av varor eller tjänster. Hit hör tullar, anlidumpingåtgärder, importavgifter, kvantitativa import- och ' Generaldirektören * 1973. Prop,1973:64 4 exportregleringar, prisutjämningssystem, tullvärderegler,ursprungskontroll, exportsubventioner och andra exportfrämjande åtgärder,multilaterala och bilaterala avtal med verkan på handeln, råvaruavtal m, m.Till detta kommer åtgärder som kan ha handelspolitiska effekter utan att varadirekt ingripande vid gränsen, t. ex. avseende konkurrensbegränsningar, etablering,statshandel, statligt stöd, statlig upphandling och tekniska föreskrifter. Kommerskollegietär basorganisation på myndighetsplanet för handelspolitiken. Det innebär att koUegiethar det centrala utredningsansvaret samt uppgiften att avge yttranden ochförslag på del nämnda området. Detta kräver att kommerskollegiet även ifortsättningen har tillgång till personal inte bara med kunskaper om dehandelspolitiska frågorna och arbetet i de internationella ekonomiskaorganisationerna utan också med bred varukännedom och goda kunskaper omproduktions-, konkurrens-och strukturförhällanden m. m. inom svensktnäringsliv. De handelspolitiska utredningarna kännetecknas av alt de oftaavser enskilda varuslag eller avgränsade industrisektorer samt av att de i storutsträckning måste ske snabbt. När det gäller utredningar rörande struklurförhållandenoch utvecklingstendenser inom ohka industribranscher bör kommerskoUegiel istörsta möjliga utsträckning utnyttja industriverket. Allmäntbedömer jag alt utvecklingen på handelspolitikens område liksomhittills kommer att ställa stora krav pä kollegiets utredningsverksamhet. Blandde kommande uppgifterna kan pekas på utredningsarbetet avseende samarbetet medde europeiska gemenskaperna och i samband med det nordiska ekonomiskasamarbetet. växande intresse kommer att knytas lill tekniska handelshinderoch andra former av s. k. icke-tariffära handelshinder. De myndigheter somutfärdar tekniska föreskrifter behöver i ökad utsträckning samråda med denmyndighet som handlägger handelspolitiska ärenden. Det behövs också med hänsyntill det alltmer omfattande internationella samarbetet en instans som haröverblick över detta arbetsområde. Kommerskollegiet bör därför ges möjlighetatt närmare följa utvecklingen avseende tekniska föreskrifter som utfärdas avolika myndigheter. Inom går arbelet vidare på del handelspolitiskaområdet för alt lösa problem. En ny världsvid förhandlingsomgånginom kommer alt inledas under innevarande år, vilket kommer att ställakrav på medverkan frän kollegiet. Även öst-väslhandeln - såväl i multilateralasammanhang som i fråga om de svenska bilaterala avtalen väntas ge kollegietbetydande arbete. Utredningar i samband med den s. k. lågprisimporten kommerockså all kräva avsevärda arbetsinsatser. Till kollegiets exekutiva uppgifterkommer förutom administrationen av import- och exportregleringar att höratillämpningen av . Verksamheten på inrikeshandelns område kommer liksom hittillsatt främst avse ett antal tillstånds- och tillsynsuppgifler. Vidare tordekollegiet även i viss omfattning komma att utnyttjas somremissinstans i ärenden med allmän näringspolitisk anknytning. Prop, 1973:64 5 övriga uppgifterna hör att pröva frågor om tillstånd föiutlänning att driva näring och att inneha uppdrag i aktiebolags eller ekonomiskförenings styrelse, att fastställa säkerheter enligt resegaranlilagen(1972:204) samt att ha tillsynen över avbelalningshandeln med bilar. Hit hörockså ärenden som gäller fastställande och ändring av handelskammares stadgaroch ärenden om tillstånd att i näringsverksamhet använda officiell svenskbeteckning. Jagövergår nu lill att närmare ange kollegiets nya organisation och de olikaenheternas arbetsuppgifter. Inom verket bör finnas en planeringssektion, fyrautrikeshandelsbyråer, en byrå för inrikeshandel och administrativa frågor samttills vidare det nuvarande stödprogrammet löper (prop. 1970:41, SU1970:61, rskr 1970:165) ett teko-sekretariat för ärenden om exportfrämjandeåtgärder för textil- och konfektipnsinduslrierna m. m. Planeringssektionenshuvudsakliga uppgift bör vara att planera och samordna utredningsarbetet inomverket samt att handha kontakter med andra myndigheter. Vidare bör sektionengöra utredningar om olika handelspolitiska alternativ och utföra översiktligastudier av utrikeshandelns utveckhng samt ekonomisk-statistiska utredningaroch analyser bl. a. som underlag för utredningar vid de olika byråerna. På planerings-.sektionenbör också handläggas frågor om tekniska föreskrifter och vissa statistiskafrågor. Förstautrikeshandelsbyrån bör handlägga handelspolitiska frågor inom internationellaorganisationer som inte handläggs vid annan arbetsenhet inom kollegiet. Häravses främst ärenden avseende och samt , UNIDO och andra FN-organ.TUl byrån bör också höra frågor om den internationella råvaruhandeln. Vid andrautrikeshandelsbyrån bör handläggas bilaterala frågor avseende länder utanförVästeuropa, bl. a. utredningar inför avtal med olika östländer. Vid byrån börockså handläggas allmänna ösl-västhandelsfrågor samt handelsfrägor sombehandlas inom ECE. Vidare bör bl. a. handels-hcensärenden handläggas vid dennabyrå. Vid tredfeulrikeshandelsbyrån bör handläggas ärenden rörande tillämpningen av Sverigesavtal med EEC och , däribland pris-bestämmelserna i , tull- ochursprungsfrågor, särregler för vissa varor som stål och pappersprodukter,skyddsklausuler och konkurrensregler. Vid byrån bör händelseutvecklingen inomEEC och följas, särskilt sådana frågor som har betydelse för tillämpningenav avtalen. Byrån bör också handlägga frågor beträffande ochbilaterala ärenden avseende de västeuropeiska länderna samt frågor i sambandmed det nordiska ekonomiska samarbetet. Ffärde ulrikeshandelsbyrånbör handlägga ärenden rörande svenska tullar, antidumpingtullar,tullvärderegler, tullförfattningar och tull-administrativa förhållanden m. m.Byrån bör vidare följa utvecklingen beträffande viktigare varor och varuområdensamt medverka med varuutredningar i ärenden för vilka annan byrå är ansvarig. Byrån för inrikeshandel och administrativa frågor bör handlägga remissärenden med allmän näringspolitisk anknytning. På enhetenbör vidare handläggas näringsrättsliga regleringar, såsom frågor om tillståndför utlänning all inneha uppdrag i aktiebolags eller ekonomisk föreningsstyrelse eller att driva näring, fastställande av säkerheter enligt resegaran-tUagen,ärenden rörande avbelalningshandeln med bilar, tillstånd att använda svenskofficiell beteckning, auktorisation av revisorer m. m. Byrån bör också inomverket svara för en allmänt samordnande verksamhet i juridiskt ochadministrativt hänseende samt för verkets anslags-, budget-, personal- ochupphandlingsfrågor. bör vara direkt underställt verkschefensamt svara för administrationen av de exportfrämjande åtgärder för teko-industrisom ålagts kollegiet. Enligt minmening bör verkets ledning utgöras av en styrelse, i vilken verkschefen ingår.För att få alla berörda intressen representerade skulle behövas en styrelse medrelativt många ledamöter. Effektivitetsskäl talar emellertid för attledamöternas antal begränsas. Jag förordar att styrelsen får högst åttaledamöter. I styrelsen bör ingå representanter för näringslivet ocharbetstagarorganisationerna. Styrelsen bör vidare ha parlamentariskt inslag.Inom ramen för styrelsen bör också sambandet med del nya industriverket säkras.Det ankommer på Kungl. Maj:t alt besluta i fråga om verkets styrelse. Det är angeläget att kollegiet vid behandlingen avviktigare handelspolitiska frågor har tillgång till ett rådgivande organ meden bredare representation för näringslivets och arbetstagarnas organisationerän den som finns i styrelsen. Ett handelspolitiskt råd bör därför även ifortsättningen vara knutet till kollegiet. Vidare bör en finnas hoskollegiet som rådgivande organ i frågor om CECA-avtalels prisbestämmelser. Inämnden bör ingå företrädare för järn- och ståhn-dustrin, för arbetstagarna ibranschen, för järn- och balkgrossisterna samt för förbrukarna av järn ochstål. 1 enlighet med vad som förutsätts i prop. 1973:26 angående formerna för auktorisationav revisorer m. m. bör dessutom en rådgivande inrättashos kollegiet. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta i dessa frågor. Den föreslagna organisationen framgår av en tablå, vilkensom bilaga 1 torde få fogas till detta protokoll. Förslaget innebär att dennuvarande utrikes- och utredningsavdelningen avskaffas som särskildarbetsenhet. Tjänsten som avdelningschef vid kollegiet bör därvid dras in.Planeringssektionen och ekonomisk-statistiska sektionen utom registraluren,som förs över lill byrån för inrikeshandel och administrativa frågor - slåssamman tUl en planeringssektion. Vidare inrättas en ny byrå - fjärdeutrikeshandelsbyrån genom delning av den nuvarande andra ulrikeshandelsbyrån.Denna byrå är redan nu provisoriskt uppdelad på två enheter. För chefen förfjärde ulrikeshandelsbyrån bör Kungl. Maj:t bemyndigas inrätta en extraordinarie tjänst som kommerseråd. På grund av nya arbetsuppgifter som åläggs kollegiet börvissa personalförstärkningar ske fr.o.m. . 1973:26angående formerna för auktorisation av revisorer m. m. förutsätts att Prop,1973:64 7 kollegiet blir handläggande myndighet för frågor angående auktorisationoch registrering av revisorer. Med hänsyn härtill behöver kollegiet förstärkasmed ytterligare en handläggare och ell biträde. För de nyauppgifterna i fråga om tekniska föreskrifter behövs ytterligare en handläggare. Kollegietskall vidare ha till uppgift att övervaka efterlevnaden i av CECA-avtalelsprisregler och meddela nödvändiga tillämpningsföreskrifter samt utföraerforderliga kontroller och undersökningar i samband härmed. För dessauppgifter behövs ytterligare fyra handläggare och två biträden. Beträffandeavlalsbara anställnings- och arbetsvUlkor avser jag all ge statens avtalsverkdet förhandlingsuppdrag som behövs. 1 sambandmed alt bergsbyrån, elektriska byrån och industribyrån förs över till det nyaindustriverket bör bl. a. tre tjänster som kommerseråd vid kollegiet dras in. Vid bifalltill mina förslag får kommerskollegiet en personal motsvarande totalt 113tjänster, varav 66 handläggare och 47 andra tjänstemän. Härav handlägger fyrapersoner ärenden om exporlfrämjande åtgärder för leko-induslrierna m, m. enligtdel löpande tidsbegränsade programmet. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl.Maj:t föreslår att 1. godkänna den avmig föreslagna organisationen av kommerskollegium, 2. bemyndiga Kungl.Maj:t att inrätta en extra ordinarie tjänst som kommerseråd, 3. bemyndiga Kungl. Maj:t all vidta de övergängsanordningar och åtgärder i övrigt som behövs föratt genomföra förslagen. Anslagsfrågor för /74 1971/72 Utgift 10 433 021 1972/73 Anslag 11589 000 1973/74 Förslag 8 809 000 1973:1 (bU. 12 s. 37) har Kungl. Maj:t föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillKommerskollegium för /74 beräkna ett förslagsanslag av . Prop,1973:64 8 1972/73 Beräknadändring 1973/74 -2 616 000 (67 000] - 2 781 000 - 2 780 000 Lönekostnader 10 094 000 (även för utrikes resor) Därav engångsutgifter (100 000) Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Under anslagsposten Lönekostnader har jag beräknatmedel som ger verket möjlighet att lägga ul vissa utredningsuppdrag (160 000kr. Under anslagsposten Expenser har jag beräknat 70 000 krför att täcka kostnader för kassatjänster, som utförs av industriverket,. Jaghemställer att Kungl, Maj:l föreslår att till för /74 anvisaett förslagsanslag av . Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tih detlaprotokoll ulvisar. c j:: - 2 -3 ts .M -o ö m ,c C