prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Behovet avutvidgade forskningsinsatser är visserUgen stort men i avvaktan på sin redovisning av ettdetaljerat långtidsprogram baserar rådet sitt yrkande på medelsbehovet enligtprioritetsgmpp 1. Som tidigare nämnts antar rådet attoförändrad byggnadsforskningsavgift ger en inkomst av ca 34 milj. kr. Härtill kommer ytterligare ca 1 milj. kr. För att uppnå den önskade medelsramen krävs sålunda ettmedelstillskott av ca 16 milj. kr. Dettabelopp kan erhållas genom en höjning av byggnadsforskningsavgiften, enutvidgning av avgiften, ett ökat statsanslag eller en kombination av dessaåtgärder. Rådet har övervägt samtliga dessa vägar och förordar en prövning avmöjligheterna att utvidga avgiften till prefabriceringsindustrin, vilketuppskattas kunna ge en inkomst på 3 å 4 milj. kr. Rådet anför att statsanslagetinte bör, som , vara direkt knutet till avgiften. Storleken av statens bidragbör i stället bestämmas med hänsyn till behovet av medel och till väntadeinkomster från byggnadsforskningsavgiften. Mot denna bakgrund hemställer rådetatt statsanslaget för /74, om byggnadsforskningsavgiften inte ändras,utgår med 16 milj. kr., vilket innebär en höjning av nuvarande anslag med 10milj. Vid min behandling av anslaget tillbyggnadsforskning i föregående års statsverksproposition anmälde jag attstatens råd för byggnadsforskning hade tillsatt en särskild arbetsgrupp föratt göra en fördjupad analys av målen för rådets verksamhet och utarbeta ettlångsiktigt ramprogram för hela forskningsfältet. Arbetsgruppen har i april1972 lagt fram en rapport som ett diskussionsunderlag. Ett stort antal remissvar har kommit in till rådet, som f. n.bearbetar detta material. Rådet avser att redovisa ett detaljeratlångtidsprogram i saraband med sin anslagsframställning för budgetåret1974/75. Rådet beräknar, med utgångspunkt ioförändrade grunder för byggnadsforskningsavgiften och oförändrat statsanslag,inkomsterna för /74 till ca 42 milj. kr. Det innebär enminskning med ca 3 milj. kr. i jämförelse med /72. Minskningenberor enligt rådet på de ändringar i avgiftssystemet som genomfördes den 1januari 1972. Rådet har vidare räknat med en viss volymminskning inombyggsektorn. Vid sin beräkning av medelsbeliovet förnästa budgetår utgår rådet från inkomsterna under /72, 44,7milj. Medelsbehovet för en oförändrad forskningsvolym under budgetåret1973/74 beräknar rådet med hänsyn till pris- och löneökningar till 51 milj.kr. Det erforderliga tillskottet av medel bör enligt rådet lämnas i form avökat statsanslag. Detta bör, anser rådet, inte längre knytas direkt till byggnadsforskningsavgiften utan bestämmas med hänsyn till behovet av Prop.1973:1 Bilaga 13 179 Rådet hemställer att anslaget /74 höjs från 6 till 16 milj. kr. Den av statsmakternafastställda principen för beräkningen av statens anslag tillbyggnadsforskningen innebär att anslaget skall motsvara minst vad staten skulleha betalat i forskningsavgift, om det statliga byggandet i egen regi hade grundatavgiftsskyldighet. har anfört ger enligt minmening inte anledning att ändra denna princip. Med hänsyn till bl. a. enberäknad förskjutning mot en ökad andel statiig anläggningsverksamhet förordarjag emellertid att anslaget höjs med 1 milj. kr. Beträffande detmedelsbehov i övrigt som rådet anger vill jag framhålla att det måsteförutsättas att inkomsterna från byggnadsforskningsavgiften, som gmndas pålönesumman inom byggnadsindustrin, kan komma att variera mellan olika år.Rådet måste därför långsiktigt planera verksamheten med sikte på att utjämnasådana variationer i avgiftsuttaget. Med hänsyn till de svårigheter som harförelegat för rådet att förutse den minskning av avgiftema som beräknasinträffa förordar jag emellertid att ett engångsbidrag av statsmedel utgårunder nästa budgetår. Detta bidrag bör bestämmas till 2 milj. kr. I enlighet med vad jaghar anfört bör anslaget till byggnadsforskning för /74 ökas medsammanlagt 3 milj. kr. och alltså föras upp med 9 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att tillByggnadsforskning för /74 anvisa ett anslag av . Anordningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler Nytt anslag (förslag) 5 000 000 Statligt stöd tillallmänna samhngslokaler utgår under innevarande budgetår från tre anslag underelfte huvudtiteln, nämligen förslagsanslaget , reservationsanslaget Rekonstruktionsbidrag till allmännasamlingslokaler samt investeringsanslaget Lånefonden för allmännasamlingslokaler. Anslagsbeloppen utgör , . resp. 14 milj.kr. har inkommit med framställning rörande anslag för dessa ändamålunder /74. Samlingslokalutredningensorn tillkallades med stöd av bemyndigande för att utredavissa frågor rörande statens ekonomiska stöd till allmänna samlingslokaler,avlämnade betänkandet (SOU 1971: 92) Finansiering av allmänna samlingslokaler. ' Dåvaranderiksdagsledamoten, direktören (t. o. m. ), riksdagsledamoten, statssekreteraren (fr. o. m. ). 1973:1 Bilaga 13 180 Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av , universitetskanslersämbetet,(), , ,efter hörande av länsbostadsnämnder, statens , statensråd för byggnadsforskning statens planverk, ,handikappinstitutet, , teater-och musikrådet, , länsstyrelserna i , ,, och , , och ,vilka bifogat yttranden från olika länsorgan och kommunala organ, 1968 årsbarnstugeutredning, beredning om stat och kyrka, servicekommittén,glesbygdsutredningen, fullmäktige i . Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen, styrelsen för Sverigesstadshypotekskassa. ,Näringslivets byggnadsdelegation, (), Hyresgästernas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund u. p. a. (HSB), Svenska , ,, (), (),Folkets husföreningarnas riksorganisation (FHR), Våra Gårdar, riksföreningenför allmänna samlingslokaler (VG), , Svenska . förrikskonserter, (), . och (). SAF har i sitt yttrande hänvisat tillyttrandet från Näringslivets byggnadsdelegation. Yttranden har avgetts också av 1965 årsmusei- och utställningssakkunniga (MUS 65), ochHandikappförbundens centralkommitté. I det följande lämnas en redogörelse för betänkandetoch remissyttrandena i de delar som bör underställas . Statens ekonomiskastöd till samlingslokaler m. m. Statsmakternas fattade beslut(prop. 1942: 118, SU 1942: 91, rskr 1942: 206) om ekonomiskt stöd till allmännasamlingslokaler innebar att stödet skulle utgå för hörsalar som var avseddaför föreningslivet samt rum för sammanträden, samkväm och studiearbete. Stödetskulle avse nybyggnad, ombyggnad eller köp av allmänna samlingslokaler och ivissa fall även ekonomisk sanering. Det utgår i form av lån som till viss delär räntefritt och stående. Stöd kan också lämnas i form avrekonstmktionsbidrag. Fristående ungdomslokaler betraktas intesom allmänna samlingslokaler. Däremot kan samlingslokallån utgå för sådana ungdomslo- 1973:1 Bilaga 13 181 kalersom anordnas i en samlingslokalbyggnad. Fristående ungdomslokaler kan stödjasmed bidrag ur arvsfonden. Bidrag ur allmänna arvsfonden beviljadesunder /71 med totalt ca 11,8 milj. kr., varav ellerca 3,5 milj. kr. avsåg bidrag till ungdomslokaler. Vissa maximeringsreglertillämpas vid bidrag till ungdomslokaler. Den övre gränsen för bidrag är , vilket belopp lämnas endast i undantagsfall. Detta medför att arvsfondsbidrageti vissa fall stannar vid eller ännu lägre andel av de totala kostnaderna. Enhgt antagnariktiinjer för fortsatt utbyggnad av universitets- och högskoleväsendet m.m.(prop. 1963:172, SU 1963: 212, rskr 1963: 405) skall bespisningslokaler iprincip inrättas och uppföras genom statens försorg medan för övrigakårlokaler lån kan utgå till studentkår eller motsvarande organisation. Sådantlån utgår efter i stort sett samma gmnder som samlingslokallån. I vissa fall,bl. a. då befintliga bespisningslokaler som ägs av en studerandeorganisationbehöver byggas om, kan ränte- och amorteringsfritt lån utgå. Bostadslån enligt bostadslånekungörelsen(1967: 552) utgår inte bara för bostäder utan även för bl. a. samlings-,hobby-, klubb- och mindre bibliotekslokaler avsedda för ett med statliga lånfinansierat mindre bostadsområde. Arbetsmarknadsåtgärder.För sysselsättningsskapande åtgärder i form av bl. a. beredskapsarbete kanstatsbidrag utgå enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368). Under år 1971beviljade ca 7,7 milj. kr. i statsbidrag föranordnande av allmänna samlingslokaler. Åren 19691970 uppgick beviljatstatsbidrag till ca 2,2 milj. kr. Bidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendet m. m. Kommun kan erhålla statsbidrag till byggnadsarbeten förlokaler vilka ingår i vissa skolanläggningar. har bidrag avlotterimedel lämnats för lokaländamål med i genomsnitt ca 8,7 milj. kr. Bidragen har avsett bl. a. teaterlokaler. Kommunerna stödersamlingslokalbyggandet både genom att själva bygga och driva samlingslokaleroch genom anslag av medel till föreningslivets samlingslokaler. Det kommunala stödet till anläggning ochdrift av samlingslokaler kan utgå som direkta anslag tillanläggningskostnaderna, som räntefritt lån, som andelsteckning, somtomtupplåtelse, som borgensåtagande, som periodiska driftsbidrag och som hyrormed subventionsinslag. Viss insats ställs ofta som villkor förstatligt stöd. De kommunala insatser för anordnande avallmänna samlingslokaler, som framgår av ärendena om samlingslokallån underbudgetåren 1966/ 1973:1 Bilaga 13 182 671970/71,omfattar anslag m.m. med knappt 16 milj. kr. och borgensåtaganden om ca 10milj. Kommunala bidrag tillfolketshusföreningar utgick med närmare 11,8 milj. kr. Flertalet av de allmänna samlingslokalernahar tillkommit och tillkommer fortfarande på folkrörelseinitiativ. Treriksorganisationer för lokalfrågor finns, nämligen Folkets husföreningarnasriksorganisation (FHR), för nykterhetsrörelsensallmänna samlingslokaler (VG) och (). FHR är en ideell organisation som enligtstadgarna har följande uppgifter och ändamål, att vara centralorganisation förföreningar och företag som har till uppgift att tillhandahålla allmännasamlingslokaler och andra anläggningar för fritidsverksamhet, att i samarbetemed föreningslivet samt kommunala och statliga myndigheter söka åstadkomma enändamålsenlig planering av allmänna samlingslokaler och andra anläggningar förfritidsverksamhet samt att främja tillkomsten därav samt att verka för attförvaltningen av dessa anläggningar sker på sådant sätt att därigenom skapasgoda betingelser för föreningslivet samt för kulturell och ideell verksamhet iövrigt. FHR har ca 800 medlemmar, varav störredelen är folketshusföreningar. VG har till uppgift att lämna medlemmarnastöd och råd i frågor rörande fastigheterna, deras förvaltning och därmedsammanhängande affärsrörelse, att genom affärsverksamhet främja medlemmarnas intressensamt att representera medlemmarna vid förhandlingar med myndigheter ochorganisationer. Medlemskapkan vinnas av varje till den svenska anslutet företag somäger eller ämnar förvärva samlingslokal eller annan fastighet. Antaletmedlemsföretag uppgick till 758. BR, som tillkom med bl.a.Sveriges lantbmksförbund och som intressenter,har enligt sina stadgar till ändamål att vara centralorgan förbygdegårdsföreningar och på liknande grunder arbetande företag, att isamarbete med kommunala och andra myndigheter samt intresserade organisationersöka åstadkomma en förnuftig och ändamålsenlig planering av samlingslokalersamt så långt möjligt samordna olika lokalbehov, att biträda medlemmarna medråd och anvisningar beträffande ritningar och kostnadsberäkningar för ny- ochombyggnader samt att biträda medlemmarna vid uppgörande av stadge-,finansierings- och budgetförslag, lämna råd och upplysningar om ekonomisktstöd från det allmännas sida för bedrivande av verksamheten samt varakontaktorgan och förespråkare hos myndigheter och andra. Antalet till BR anslutnabygdegårdsföreningar är omkring 400, varav ca 380 är ägare till lokaler. Hur det statiigasamllngslokalstöd, som utgått intill , fördelar sig efterorganisationstillhörighet framgår av följande tabell. Det statliga stödets fördelning efterorganisationstUlhörighet. lån för kr. 169 25 532 990 244 20 427 490 99 23 085 000 90 14 335 728 963 M83 392 758 '9 785 530 ' En del av de kommunägdalokalföretagen är medlemmar i eller BR. ' Varav de räntefriastående delarna utgör (. * Varav de räntefriastående delarna utgör (. Planering och styrning m. m. Utredningen erinrar om denplanering som kommer till uttryck i bl. a. länsprogram 1970, denkommunalekonomiska långtidsplaneringen (KELP) och de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen. Samlingslokalbyggandetsregionala fördelning och planering har inte varit närmare reglerad.Omfattningen av det totala samlingslokalbyggandet styrs genom de ramar förlångivningen som fastställs av statsmakterna, genom byggnadsregleringen ochgenom investeringsavgifter. Härtill kommer möjligheterna att uppföra ävensamlingslokaler som beredskapsarbete. Utredningen framhålleratt samlingslokalnämnden inte har tillämpat några särskilda planeringsprinciperutöver den praxis som utbildat sig att fördela tillgänglig låneram mellankommunerna och resp. riksorganisations medlemmar. Den reella prioriteringenmellan anspråk på lånemedel sker genom underhandsöverenskommelser mellan detre riksorganisationerna om vilka låneansökningar som skall föras fram förprövning i nämnden. Normering m. m. Utredningenerinrar om att för husbyggandet primärt gäller byggnadsstadgan med bl. a.generella krav på säkerhet, hygien och komfort samt Svensk Byggnorm 67 (SBN 67)som utgör tillämpningsbestämmelser till byggnadsstadgan. Utredningen redogörockså för vissa byggnormer som avser handikappade. stadgan skall utrymmen i byggnad till vilkaallmänheten äger tillträde eller som utgör arbetslokal i skäUg omfattningutformas så att de blir tillgängliga för och kan nyttjas av personer med nedsattrörelseförmåga eller orienteringsförmåga. Bestämmelserna, som avser endastnybyggnad, är direkt tillämpliga på samlingslokaler med biutrymmen. GäUande bestämmelser om samlingslokallån m. m. Beträffande låneobfektetanför utredningen att definitionen av begreppet belåningsbar samlingslokal ärknuten till att lokalen skall vara avsedd för allmänheten. Belåningsbar ärockså ungdomslokal som är inrymd i samma byggnad som de för allmänheten avseddalokalerna. Låntagare kan vara kommun, aktiebolag, föreningeller stiftelse. Upplåtelseskyldigheten.Som förutsättning för lån gäller att lokalerna "opartiskt, i skäligomfattning och på skäliga villkor upplåtes åt envar inom orten verksamorganisation". Förnykterhetsföreningarnas del har upplåtelseskyldlgheten Inte ansetts omfattaupplåtelse för sammankomster med alkoholförtäring. Upplåtelseskyldighetensoförenlighet med krav på förbud mot viss användning har däremot lett till attkyrklig kommun inte stått som låntagare. Beträffande stödetsstorlek gäller att lån utgår med högst eller, när synneriiga skälföreligger, med högst av det s. k. låneunderlaget. Detta motsvaras av denverkliga anskaffningskostnaden utom kostnader för tomt och inventarier. Inteheller ingår lokaler i samma byggnad som inte har klassificerats som allmännasamlingslokaler. Subventionsdelen denränte- och amorteringsfria delen av lånet får uppgå till högst avlåneunderlaget för ungdomslokaler och till högst för övriga lokaler. Omfattningen av beviljadestatslån under budgetåren 1961/621970/ 71 framgår av följande tabeller. Beviljade statslån, exkl. tilläggslån, förnybyggnad samt om- och tillbyggnad av allrnänna samlingslokaler underbudgetåren 1961 j621970j71 Nybyggnad An- Bev. 1973:1 Bilaga 13 185 Tilläggslån för ökade byggnadskostnader,budgetåren 1961/621970/71 Därav räntefri stående del Säkerlieten förstatslånet skall utgöras av inteckningar i fast egendom eller tomträtt medförmånsrätt inom av fastighetens värde. Maj:t kan föreskriva attytterligare säkerhet skall ställas. För amorteringsdelen avstatslånet gäller att den skall återbetalas med en fast, vid lånets beviljandebestämd annuitet. Räntefoten skall vara lika med den vid beviljandet gällandenormalräntan för lån från statens utlåningsfonder. Amorteringstiden är högst 25år. Sedan amorteringsdelenslöptid gått ut och betalning också erlagts skall låntagaren normalt helt ellerdelvis kunna genom beslut av Kungl. Maj:t befrias från sin latenta skyldighetatt återbetala den räntefria och stående lånedelen. Som villkor för befrielsegäller i princip att lokalerna har stått till avsett förfogande. Saneringslån utgår tillannan ägare av befintliga allmänna samlingslokaler än kommun och kommunaltföretag, då ägaren på grund av ekonomiskt trångmål har svårigheter att hållalokalerna tillgängliga. Sådant lån får utgå endast under förutsättning attkommunen lämnar lokalägaren ekonomiskt stöd som motsvarar lägst av denräntefria och stående delen av lånet. Saneringslånenkompletterades med ett rekonstruktionsbidrag åt statsbelånade enskildalokalföretag. Bidraget utgår med belopp motsvarande högst avlåneunderlaget vid tiden för bidragets beviljande. Som särskild förutsättningför bidrag gäller att kommunen åtar sig att i väsentlig omfattning medverkatill lokalföretagets rekonstruktion, enligt praxis med lägst avstatsbidraget. I detta hänseende har förutom lån och bidrag godtagits även attkommunen tecknar borgen för statslånets amorteringsdel. Annuitet på lån skall halvårsvis betalas tilllänsstyrelsen; Denna skall förvara lämnade säkerheter och i övrigt vidta deåtgärder som erfordras för säkerställande och indrivning av statens fordran ianledning av utiämnat lån. underrättar statens nämnd församlingslokaler om betalningsförsum- Prop.1973:1 Bilaga 13 186 melseroch andra förhållanden som kan föranleda uppsägning av lånet. Beslut om uppsägning av lån meddelas . Om lånet sägs upp har attföranstalta om kravåtgärder som kan utmynna i exekutiv auktion. För statslån till allmännasamlingslokaler är Kungl. Maj:ts eftergiftsrätt ytterst knuten till bestämmelsernai cirkuläret (1940: 677) angående bemyndigande för Kungl. Maj:t att biträdaackord och eljest eftergiva statens rätt med avseende å lån från statensutiåningsfonder m. m. Annan eftergift av lån eller antagande av ackord fordrarsålunda medgivande i varje enskilt fall. Kapitalmedelsförlusterna på lån förallmänna samlingslokaler uppgick under budgetåren 1961/621970/71 till 2,7milj. Summan av obetalda annuiteter uppgick till , fördelade på 60 lokalföretag. Anslagsgivning m. m. Fr. o. m. budgetåret1957/58 anvisas lånemedel under en för ändamålet särskilt inrättad fond lånefonden för allmänna samlingslokaler under statens utlåningsfonder.Fonden tillförs även inflytande amorteringar, vilka används för förnyadlångivning. Med hänsyn till att lånen i flertaletfall beviljas innan byggnadsarbetena påbörjas och sålunda föreutbetalningen anvisas investeringsanslag till lånefonden med endast det beloppsom kan beräknas bli erforderligt för att täcka väntade utbetalningar.Beviljandet av nya lån begränsas i stället av en låneram som statsmakternafastställer . Fondens kapitalbehållning i uteståendelån uppgick till ca 150 milj. kr. Av beloppet torde drygt entredjedel eller ca 50 milj. kr. motsvaras av räntebärande amorteringslån ochåterstoden av räntefria stående lån. Organisation m. m. handlägger ärenden om lån och rekonstruktionsbidrag förallmänna samlingslokaler, samt lån för studentkårlokaler och ärenden som harsamband därmed. Nämnden består av åtta ledamöter och utses av Kungl. Maj:t. Vidhandläggning av studentkårlokalärenden ingår i nämnden ytterligare treledamöter. De för nämndens kansliorganisationberäknade lönekostnaderna uppgick /72 till . Sedan låneansökan ingivits skall nämndenföranstalta om s. k. förhandsgranskning av planerade åtgärder. Nämnden skallvidare utreda sökandens behov av lån resp. bidrag och hans möjligheter att pålängre sikt täcka driftkostnaderna för verksamheten samt övriga förutsättningarför lån eller bidrag. Nämnden inger därefter ansökningen med eget yttrande tillKungl. Maj:t i som beslutar i ärendet. Länsstyrelserna ärremissinstanser i såväl låne- som bidragsärenden. Kommunskall i samtiiga ärenden, i samband med förhandsgransk- 1973:1 Bilaga 13 187 ningen,antingen själv eller i samråd med annan myndighet företa utredning rörandetillgången på och behovet av allmänna samlingslokaler i orten samt även eljestavge yttrande i ärendet. Det sistnämnda gäller även i fråga omrekonstruktionsbidrag. Statskontoret handhar förvaltningen avlånefonden för allmänna samlingslokaler. Allmänna överväganden.Beträffande samhällsstödets syfte konstaterar utredningen att arbetarrörelsen,och frikyrkorna har gjort banbrytande insatser påsamlingslokalbyggandets område. Utvecklingen har medfört en vidgning avlokalernas användning även för nöjes- och fritidsändamål, som varit avsedd attge det ekonomiska stöd som de ideella krafterna inte ensamma kunde bära.Befolkningsomflyttningarna och en i övrigt ökad rörlighet, televisionensgenombrott och nöjeslivets strukturella ändring har emellertid minskatmöjligheterna till kostnadstäckning. Enligt utredningens uppfattning börsamlingslokalerna tillgodose föreningslivets behov av lokaler för sin egenverksamhet, behovet av lokaler för en kulturaktivitet i vid bemärkelse samtbehovet av lokaler för debatt och aktiv fritidssysselsättning, även spontansådan aktivitet. Stödet till föreningsägda lokaler börenligt utredningen betraktas som en kostnad för en verksamhet till samhälletsnytta. Värderingen av denna nytta och beslutet om att täcka kostnader fårytterst bil ett politiskt avgörande. Samhällsstödet bör inte bedömas somförlusttäckning för föreningen utan som betalning för en önskad nyttighet.Vidare anser utredningen att samhället bör ta ansvaret för planeringsmisstagoch bära en del av kostnaderna för kapital som bundits till orter därutvecklingen har blivit en annan än den förutsedda. Vad angår kostnadsfördelningen mellanstat och kommun erinrar utredningen om att statens stöd enligt nuvaranderegler är avsett att vara en engångsinsats, medan det på kommunema ställsförväntningar om både investeringsstöd och driftbidrag. Det faktum att det ytterst blir kommunensom har att både planera och fatta ett avgörande beslut förutsätter enligtutredningen ett motsvarande kommunalt ekonomiskt ansvar. Statliga bidrag kanvara motiverade som stimulansbidrag eller med utgångspunkt 1 skälighetsbedömningardär hänsyn tas till den allmänna kostnadsfördelningen mellan staten ochkommunerna. Vidare kan anföras argument för ett statsstöd grundat på ett statligtansvar för föreningslivets kultur- och fritidsverksamhet. Ett kommunalt stödkan motiveras med kommunernas redan accepterade ansvar för föreningslivetsarbetsmöjligheter, omsorger om barn och ungdom samt, i växande omfattning,kultursektorn. Härtill kan också läggas kommunernas ansvar för bostadsbyggandetoch dess Prop.1973:1 Bilaga 13 188 komplement.Att staten ytterst har ansvaret för erforderligt kreditstöd finner utredningenvara obestritt. Utredningens attityd till stödettillsammans med dess synpunkter på planeringsansvaret leder utredningen framtill att kommunerna bör bära det avgörande ansvaret för samlingslokalernasdriftkostnader och därmed särskilt den normala ovisshetsrisken. Den statligainsatsen bör anpassas med hänsyn till önskade stimulanseffekter ochtraditionellt ansvar inom föreningslivs- och kultursektorn i vid mening. Utredningen erinrar i detta sammanhang omatt uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun är under utredning och attkostnadsfördelningsfrågorna på grund härav kan komma att prövas i ett vidaresammanhang. I fråga om huvudmannaskapet framhållerutredningen att för föreningslivets huvudmannaskap för samlingslokalerna iolika sammanhang har åberopats i huvudsak följande skäl. Föreningsförvaltadelokaler kan bäst tillgodose både föreningslivets och allmänhetens lokalbehovgenom att lokalerna därmed får en direkt förankring i skilda intressegrupper. Föreningsförvaltadelokaler är en konsekvens av samhällets behov och intresse för aktivamedborgerliga engagemang. Föreningslivetsengagemang är en förutsättning för att initiativen kan kanaliseras tillfaktiska beslut. Utan dessa föreningslivets initiativ hade lokalsituationen varit avsevärt sämre.