prop · FW0358 · 1973-12-31 00:00:00 — proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i allmänna prisregleringslagen(1956:236), m.m.; given . Kungl.Maj:t vill härraed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver handelsärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars aviåtandetill föredragande departeraentschefen heraställl. Ipropositionen förordas att begränsad prisreglering i ökad utsträckning skallkunna användas sora ett led i slabiliseringspoliliken. Därför föreslås attförutsättningarna för tillärapning av allraänna prisregleringslagen järakas såalt prisreglering kan beslutas, när fara har uppkorarait för allvarligprisstegring på viktigare varu- eller tjänsteområde. Enligt lagens nuvarandelydelse krävs att det uppstått betydande fara för allvarlig stegring av det allraännaprisläget. Vidareföreslås att möjlighet skapas för två nya former av kontroll över företagensprispolitik. Dels skall prismyndigheten kunna överenskomma med företag omvisst pris sora sedan inle får överskridas, dels skall det kunna föreskrivasatt prishöjning skall anraälas i förväg. Ipropositionen läggs även fram förslag ora ändrad organisation av statens pris-och kartellnärand och ora anslag lUl nämnden. 1 saml Nr 58 Lag om ändring i allmänna prisregleringslagen (1956: 236) Härigenom förordnas i fråga ora allraännaprisregleringslagen (1956: dels att 1, 10, 17 och 20 §§ skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 a och3 b §§, av Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Koraraer riket i krig, skola bestäraradserna i 29 §§träda i tillärapning. Då kriget upphört, förordnar Konungen senast föreavslutandet av den riksdagssession, sora börjar näst efter krigets slut, alt bestäraraelsemaicke vidare skola tillärapas; dock att vad nu sagts ej skall gälla, i den raån besläraraelsernaaUtjärat skola äga tillärapning på grund av förordnande enligt andra ellertredje stycket. Vidkrigsfara, vari riket befinner sig, äger Konungen förordna, alt näranda bestäraraelserskola tillärapas. Sådant förordnande skall, vid äventyr alt det eljestförfaller, inora en raånad underställas för dess prövning av frågan,huruvida förordnandet skall beslå. Blir förordnandet icke inora två raånaderfrån del underställningen skett av gillat, är detsararaa förfallet.Upphör krigsfaran, skall förordnandet av Konungen upphävas. Har av annan orsak uppkorarait Har av annan orsak uppkorarait betydande fara för allvarlig steg- faraför allvarlig prisstegring inora ring av allmänna prisläget inora riket påviktigare varu- eller tjäns- rikel, äger Konungen förordna att teområde,äger Konungen förord vad i 29 §§ stadgas, helt eller na att vad i29 §§ stadgas, hell delvis, skall , högst ellerdelvis, skall , varje gång, äga tillärapning, högstett år varje gång, äga lill- Förordnandet skall inora en raå- lärapning.Förordnandet skall nad eller, ora riksdagssession icke inoraen raånad eller, ora riksdags- pågar, inora en raånad från bör- session ickepågår, inora en raå- jan av näslkoraraande session un- nadfrån början av näslkoraraande derslällas . Vad i andra sessionunderställas , stycket sägs ora påföljden, därest andra stycket sägs ora på- underslällning ej sker eller riksda- följden,därest underställning ej gen ej inora två raånader gillar för- skereller ej inora två ordnandet, skall äga raotsvarande raånadergUlar förordnandet, skall tUlärapning i fall sora nu avses, ägaraotsvarande tiUärapning i fall sora nu avses. Under tid, då bestäraraelse i 29 §§ äger tillärapning,skola även däreraot svarande stadganden i 1022 §§ tillämpas. 1973: 58 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har någon lill myndighet som Konungen bestämmer gjort särskildutfästelse om högsta pris, som han skall tillämpa på förnödenhet eller tjänst,eller eljest om ordningen för försäljning av förnödenhet eller utförande avtjänst, må utfästelsen ej frångås utan myndighetens tillstånd. Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer äger föreskriva,alt den som yrkesmässigt säljer viss förnödenhet eller yrkesmässigt utför visstjänst ej må utan tillstånd höja priset på förnödenheten eller tjänsten förränviss lid efter det att han hos myndighet gjort anmälan om prishöjningen ochskälen för den. Tiden må bestämmas till högst en månad. Den som meddelat föreskrift enligt första stycket ägerbestämma hos vilken myndighet anmälan skall göras och på vilken myndighet detskall ankomma all pröva fråga om tillstånd att vidtaga prishöjning utan hinderav föreskriften. Den sora vid tillhandahållande av förnödenhet eller tjänstuppsåtligen begär eller raottager vederlag efter högre pris än sora är raedgiveti föreskrift eller tillstånd, varora i 2 eller 3 § sägs, så ock den som förförnödenhet eller tjänst, vilken han avser att utnyttja i yrkesraässig förvärvsverksaraheteller sora han, yrkesraässigl eller eljest, avser att raot vederlag överlåta lillannan, uppsåtligen betalar eller erbjuder sig att betala sådant högre pris, döraestill dagsböter eller fängelse i högst sex raånader. Till enahanda straff dömes den. Till enahanda straff döraes den sora uppsåtUgen bryter mot 5 el- sora uppsåtligen bryter raot3 a, ler 6 § eller raot föreskrift eller 5 eller 6 § eller raot föreskrift el- villkor sora avses i 4, 7 eller 9 §, ler vUlkor som avses i 3 b, 4, 7 dier 9 §, Harnågon förövat gärning, som enligt 1013 §§ är belagd med straff, skall han, därej särskilda förhållanden till annat föranleda, förpliktas att till kronanutgiva värdet av avtalat eller uppburet vederlag eller, om synnerliga skäl givaanledning därtUl, viss del av vederlaget. Harnågon förövat gärning, sora enUgt 1013 §§ är belagd raed straff, skall han,där ej särskilda förhållanden lill annat föranleda, förpliktas alt tillkronan utgiva värdet av avtalat eller uppburet vederlag. Det värde som skallutgivas må dock nedsättas, om skäl därtill föreUgger. Talan molbeslut som rayndighet raeddelat järalikt 2, 3, 4 eUer 8 § föres hos Konungen genorabesvär. Utan hinder av däröver förd klagan skall myndighetens beslut lända tillefterrättelse, om ej annorlunda förordnas. Talan motbeslut sora rayndighel raeddelat järalikt 2, 3, 3 a, 3 b, 4 eller 8 § föreshos Konungen genora besvär. Utan hinder av däröver förd klagan skall rayndighetensbeslut lända lill efterrättelse, ora ej annorlunda förordnas. Denna lag träder i kraft , Senaste lydelse 1971:1160. Utdrag av protokollet över handelsärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsrainislern , rainistern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , . Chefen för handdsdeparteraentet, statsrådet , anraälerefter geraensara beredning raed statsrådets övriga ledaraöter fråga oraändring i allmänna prisregleringslagen (1956: 236), m. m. och anför. Inora handdsdeparteraentet har upprättats en promeraoria(Ds H 1972: 4) angående prisreglering sora slabiliseringspoUtiskt instruraent.I proraeraorian föreslås vissa ändringar i allraänna prisregleringslagen (1956:236, ändrad : 1160). Efter reraiss har yttranden över proraeraorian avgelts avhovrätten för , (), bankinspektionen,försäkringsinspektionen, konjunkturinstitutel, statens jordbruksnärand, koraraerskollegiura,näringsfrihetsorabudsraannen (NO), statens pris- och kartellnärand (SPK), konsuraenlverket,arbetsraarknadsstyrelsen (AMS), länsstyrelserna i , ,och Västerbollens län. (), (), Tjänsteraännens centralorganisation (TCO) ochLandsorganisationen i (LO). Ett geraensaral yttrande har avgelts avSveriges grossistförbund, , ,hantverks- och industriorganisalion. Svenska arbetsgivareföreningenoch Stockholras handelskararaare (i det följande kallade näringslivetshuvudorganisationer). akaderaikers centralorganisation () och () har likaså avgelt ett geraensaral yttrande. Koraraerskollegiurahar bifogat yttranden av handelskammare och handdskararaaren i Göteborg.Vidare har yttranden inkorarait från Svenska försäkringsbolags riksförbund.Folksara och handelsagenters förbund. I detta sararaanhang vill jag även ta upp frågan om pris-och kartellnämndens organisation. I årets statsverksproposition (prop. 1973: 1bil, 12 s, 43) har Kungl, Maj:t föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i äranet, för /74 föra upp anslaget för Prop.1973: 58 6 SPKmed oförändrat belopp, Kuagl, Maj:t uppdrog åt näranden att I samrådmed statskontoret utreda frågan ora nämndens organisation. En särskildledningsgrupp tUlsattes för planering och styrning av utredningsarbetet.Näranden har överläranat en proraeraoria med förslag till centra! Efterremiss har yttranden över proraeraorian avgelts av SCB, raark-nadsdomstolen,NO, konsuraentorabudsraannen (KO), konsuraenlverket särat länsstyrelserna iUppsala, , , , , ,, , , , , , ,, , , , och Norrbottenslän. Vidare har yttranden inkorarait från Kalraar fackliga centralorganisationoch priskontorsföreståndares förening. 2 Ändring i prisregleringslagen 2.1 Gällande ordning Samhälletsverksamhet i syfte alt påverka prisbildningen bedrivs i normalt förutoragenora den allraänna ekonoraiska politiken i huvudsak efter två linjer. Delsvidtas åtgärder sora har lill syfte att fräraja konkurrensen raellan företagoch därigenora bidra till alt prisema hålls på en skälig nivå. Dels övervakaspriserna av offentlig rayndighet, så att sarahället får insyn i prisbildningenoch underlag för en upplysningsverksarahet som ökar konsumenternas priskännedoraoch prisraedvetande. Såvälde konkurrensfrärajande åtgärderna sora den generella prisövervakningenpåverkar den allmänna prisnivån frärast indirekt och . Prisreglering förekoraraerinte under norraala förhållanden på den allraänna varu- och tjänsteraarknaden.Sådan reglering kan eraellertid införas i vissa undanlagsfall raed stöd av allraännaprisregleringslagen (1956: 236), sora i fredstid äger tillärapning endast eftersärskilt förordnande av Kungl, Maj:t. Denoffentliga prisövervakningen bygger på en perraanent lag, näraligen lagen(1956: 245) ora uppgiftsskyidighet rörande pris- och konkurrensförhållanden,den s, k, uppgiftsskyldighelslagen. Bestäraradserna i denna lag ora skyldighetför företagare att tiU rayndigheterna lärana uppgifter om priser ra, ra, är tillärapligaäven i saraband raed en prisreglering, Allraännaprisregleringslagen är en fullraaktslag, sora under vissa förutsättningar ger Kungl.Maj:l raöjlighet att införa olika forraer av prisreglering. Förutsättningarnaför tillärapning av lagen anges i dess 1 §. Prop.1973: 58 7 Denna paragrafs första och andra stycken, sora avser fallav krig och krigsfara, behandlas inle närraare här, 1 paragrafens Iredje styckeföreskrivs, att Kungl, Maj:t kan förordna ora tillärapning av lagens bestäraraelserora av annan orsak än krig eller krigsfara betydande fara har uppkomrait förallvarlig stegring av det allraänna prislägel inora riket. Sådant förordnandeskall gälla , högst varje gång. Förordnandet skallunderställas inora en raånad eller, ora riksdagssession ej pågår, inoraen raånad från början av näslkoraraande session, underställning ej skereller inte inora två raånader från det underställningen skedde gillarförordnandet, är detla förfallet, Bestäraraelserora forraerna för prisreglering finns i 29 §§ prisregleringslagen. Enligt 2 §kan Kungl, Maj:t eller rayndighet sora Kungl, Maj:t bestäraraer föreskriva, altvisst pris skall gälla sora högstpris vid frivillig försäljning av vissförnödenhet eller frivilligt utförande av viss tjänst. Högstpris får inteöverskridas utan tillstånd. Enligt 3 § kan vidare Kungl. Maj:l eller rayndighetsora Kungl, Maj:t bestämraer förordna ora stoppris på viss förnödenhet ellertjänst. Detta innebär, att den sora frivilligt säljer förnödenheten ellerfrivilligt utför tjänsten inle ulan tillstånd får överskrida det pris vilkethan tillärapade den dag sora anges i förordnandet. ora stopprisskall gälla , högst sex raånader. Tiden kan förlängas, varje gång raedhögst sex raånader, ett gäUande stoppris finnes vara högre än sora kananses skäligt, kan föreskrift raeddelas ora skälig sänkning av priset (3 § 2 raora,), Besläraraelsernaom högstpris och stoppris kompletteras av regler i 49 §§ om andra åtgärder, sorasyftar till att göra en prisreglering effektiv. Enligt 4 § kan sålundaföreskrift raeddelas ora all viss förnödenhet inle får säljas eller viss tjänstutföras, ora inte högslpris eller stoppris gäller för förnödenheten ellertjänsten, 5 § innehåller förbud raot att någon vid tillhandahållande avförnödenhet eller tjänst begär eller raotlar vederlag, sora i raärklig raånöverstiger det i allraänhet tillärapade priset eller sora på andra grunder äratt anse sora oskäligt (prisocker), I 6 § finns bestäramelser sora syftar tillatt hindra att en prisreglering kringgås genom kombinationsavtal. 7 § ger Kungl.Maj:t raöjlighet att föreskriva tvångskarteUisering, nyelableringskontroUeller liknande, och i paragrafen ges närraare bestäraraelser därora. Enligt 8 §får Kungl, Maj:t eller rayndighet sora Kungl, Maj:t bestäramer raeddelasärskilda föreskrifter ora skyldighet att anslå prisuppgifter och oraskyldighet att sälja förnödenhet efter vikt eller raått eller i förpackningar soraär raärkta på visst sätt o, d. De ytterligare föreskrifter ora varors utförande,förpackning ra, ra, sora behövs för genoraförande av prisreglering raeddelasenligt 9 § av Kungl, Maj:l, Lagens återstående paragrafer, 1022 §§, innehåller slraffbeslära-raelserm, ra. När 29 §§ äger tillämpning, skall enligt 1 § sista stycket Prop.1973: 58 8 även motsvarande bestäramelser i 1022 §§ tillärapas.Straffet för upp-såtligt brott raot föreskrifter ora högstpris eller stoppriseller raot vissa andra föreskrifter i lagen är enligt 10 § dagsböter ellerfängelse , I vissa fall av ringa brott är straffet dagsböter(11 §), raedan för grova brott skall dömas till fängelse i högst (12 §),Förövas brottet av oaktsamhet som ej är ringa, är straffet enligt 13 §dagsböter; är brottet grovt, döraes till fängelse i högst eller dagsböter.Den som begått brott som avses i 1013 §§ skall, ora inle särskildaförhållanden föreligger, förpliktas utge värdet av avtalat eller uppburetvederlag, eller, ora synnerliga skäl ger anledning till det, viss del avvederlaget, I 1 § uppgiftsskyldighelslagen föreskrivs, att företagareär skyldig att lärana de uppgifter, sora erfordras för att fräraja allmänkännedora ora pris- och konkurrensförhållanden inora näringslivet, detbehövs för kontroll eller komplettering av sådana uppgifter, är också annan uppgiftsskyldig.Enligt 3 § skall uppgifterna lämnas till rayndighet sora Kungl. Maj:t bestäraraer,I särskild kungörelse (1956:519, ändrad 1965: 11) har Kungl, Maj:t förordnat,alt befogenhet att inhärata uppgift järalikt lagen tUlkoramer statens pris-och kartellnärand (SPK) i fråga ora näringslivet i allraänhet, Sararaabefogenhet tillkoraraer bankinspektionen och försäkringsinspektionen inoraderas verksarahetsoraråden, I lagens 3 § bestäras också närraare uppgiftsskyldighelensorafattning. Det anges sålunda att företagare är skyldig alt efter anmaninglämna uppgift dels om vissa konkurrensbegränsningar, dels i övrigt om priser,intäkter, kostnader, vinster och andra förhållanden av beskaffenhet att inverkapå prisbildningen. Yrkeshemlighet av teknisk natur behöver dock inte röjas (4 §), Närraare föreskrifter om uppgiftsskyldighetens orafattningoch om tiden och sättet för dess fullgörande meddelas enligt 5 § av rayndighelen,6 § ger myndigheten möjlighet att använda vite sora tvångsraedel, I 10 § finns bestäraraelserora straff för den sora inte fullgör föreskriven uppgiftsskyldighet eller soraläranar oriktiga uppgifter. Straffet är böter, raen fängelse i högst kanutdöraas, ora brottet är grovt, 1 proraeraorian anförs inledningsvis att erfarenheterunder senare år ger anledning ifrågasätta, ora den svenska prisregleringslagstiflningenär helt lämpligt utformad. Man bör överväga att komplettera lagstiftningen utan att dess nuvarande huvudprinciper rubbas så att prisregle- Prop.1973: 58 9 rande åtgärder vid behov kan sättas in snabbt ocheffektivt. Syftet med promemorian är att närmare belysa dessa frågor och läggafram förslag lill de kompletterande bestäraraelser sora kan behövas. 2.2.2 Utvecklingstendenser i fråga om prisbildningen iindustriländerna I proraeraorian påpekas att den internationellaprisutvecklingen under andra hälfien av 1960-lalet och början av 1970-lalelvisar relativt stora och samtidiga stegringar i samtliga industriländer. Dettainnebär en ny tendens, eftersora priserna i exerapelvis och Västtysklandtidigare vanligen stigit ganska obetydligt även med starkt efter-frågetryck.Med den nya tendensen har prisutvecklingen i dessa båda länder, bl, a, beroendepå det system raed fasta växelkurser som tillämpas vid internationella belalningslransaktioner,korarait all förlora sin återhållande verkan på prisrörelserna i övriga länder. Av proraeraorian fraragår att taklen i de internationellaprisstegringarna har ökat och under 19691971 i saratliga länder var betydligthögre än genorasnitlet för hela 1960-lalet, En rad faktorer som bidragit till de inträffadeförändringarna på pris-orarådel anges. En orasländighet sora varit av betydelse är att man i enrad industriländer i allt högre grad sökt värna ora den fulla sysselsättningen.Denna strävan har i vissa fall raedfört lönestegringar sora överstigitproduktivitetsutvecklingen vilket i sin tur inneburit en press uppåt påpriserna, 1 t, ex, har tendenser till kraftigare prisstegringarkunnat no-leras efter en ökad insats för full sysselsättning. En viktig faktor har varit skillnaden iproduktivitetsutveckling raellan den konkurrensutsatta och den skyddade sektornav näringslivet, Inora den konkurrensulsatta sektorn konkurrerar företagenantingen på hem-raaraarknaden raed iraporterade varor eller på exporlraarknaden.Med den skyddade sektorn avses de branscher där sådan konkurrens inte förekoraraer.Den konkurrensulsatta sektorn består i huvudsak av tillverkningsindustrin, raedanservicenäringarna utgör en betydande del av den skyddade sektorn. Lönestegringen inora servicenäringarna har i raånga fallblivit lika stora som eller större än inom tillverkningsindustrin. En orsaktill detta är alt förelagen inora den skyddade sektorn för att få arbetskraft raåsteerbjuda löner som är hkvärdiga dera i den konkurrensutsatla sektorn. I vissafall ligger bakora denna löneutveckling en raedveten strävan till utjäraningav lönenivån raellan olika löntagare. Den lönestegring sora således skett inora den skyddadesektorn har inte kunnat raölas raed en raotsvarande produktivitetsökning,vilket inneburit en press uppåt på prisnivån. Denna påverkan på prisnivån harförstärkts i takt med servicenäringarnas tUlväxl, 1973: 58 10 Ytterligare en faktor som enligt proraeraorian varit avbetydelse för prisutvecklingen är den ökande koncentrationen inom industri ochhandel, sora intemationellt kommit att i allt högre grad påverka och förändraekonoraiernas funktionssätt. Koncentrationen har ökat genora fusioner raenockså genom allt närraare saraverkan inora t, ex, branschorganisationer. Påvissa områden har företagen dessutora byggt upp starka organisationer för attkunna reglera prisbildningen och trygga avsättningen av sina produkter. Den liUtagande koncentrationen inora näringslivet har raedförtalt prissättningen i allt raindre utsträckning styrs direkt av utbud och efterfrågan,I stället har en stor del av marknadens varor och tjänster korarait att bli adrainistrativtprissatta. Med detta uttryck avses all priset huvudsakligen bestäras genomcentrala beslut inora stora förelagsenheter och organisationer sora täcker del av raarknaden, 1 den svenska detaljhandeln sker t, ex, prissättningenpå dagligvaruorarådet lill orakring enligt cirkaprislistor, sorages ut av och lagercentraler. Påövriga detaljhandelsorarå-den spelar varuhusens och de frivilUga fackkedjornasprissättning en stor roll för prisnivåns utveckling. Alt priserna sätts adrainistrativt påverkar dessutoraprisutvecklingen på främst två sätt. För det första är det sannolikt alt prishöjningamafår större genomslag på raarknaden än vid en friare prisbildning. För det andrablir priserna raera trögrörliga nedåt. Förklaringen till det senare torde varaatt det hos beslutsfattarna finns ett raotstånd raot all övervägaprissänkningar. Det förhållandet att priserna inte är lika flexibla i bådariktningarna medför au en tiUfällig prishöjning inte kommer alt raotverkasav en raotsvarande prissänkning. Härigenom koraraer prisutvecklingen vidstigande efterfrågan eller varuknapphet ständigt att starta från en högre nivåoch stora risker för irapulser till prisstegringar på andra områden attuppstå. Detta leder till en fortsatt kontinuerlig höjning av den allmännaprisnivån. Slutligen framhåUs i proraeraorian att risken för attprishöjningar snabbt sprider sig raellan olika varu- och tjänsleoraråden ökalunder senare år. Delta är delvis en följd av den ökande koncentration, soranyss har berörts. En annan orasländighet sora raedverkat är att det blivit alltvanligare att ett och sararaa företag är verksarat inora olika branscher. Deenskilda besluten ora prishöjningar har härigenora korarait att orafatta såvälstörre delar av enskilda branscher sora flera varuoraråden. Man har i industriländerna sökt raotverka prisstegringarnai första hand raed hjälp av traditionella ekonomisk-politiska medel, dvs, frärastgenereUa finans- och penningpolitiska åtgärder. Metoden att bekärapaprisstegringarna raed generell efterfrågedärapande politik har emellertidenligt proraeraorian inte visat sig särskilt fraragångsrik, vilket sararaanhängerraed flera olika oraständigheler. För det första verkar de generella raedlen raed en vissfördröjning i tiden, efterfrågedärapande åtgärder vidtas i en överhettadsituation, kan således konjunkturen ha vänt nedåt innan åtgärderna får fulleffekt. Åtgärderna får då inte avsedd verkan ulan kan i stället leda till attnedgången förstärks. För del andra är de generella raedlens användbarhetbegränsad på grund av att den ekonoraiska politiken raåste tillgodose ettflertal olika ändaraål saratidigt. Vid sidan av slabiliseringsaspekten raåstebeaktas de raål sora uppställts i fråga ora sysselsättning, resursallokering, ekonoraisktillväxt, inkorastfördelning ra, ra. Konflikter uppstår ofta raellan raålet attstabilisera prisnivån och sådana andra vikliga raål för den ekonomiskapolitiken, I dessa situationer kan inte stabiliseringsmålet bli en-saratavgörande för politikens inriktning. En tredje orasländighet sora begränsat de enskildaländernas handlingsfrihet i fråga ora den ekonoraiska politiken är del ökade internationeUaberoendet, sora uppkorarait genora utvecklingen av den internationella handelnoch framväxten av stora multinationella företag. Möjligheterna för ett enskiltland alt bryta sig ur ett allmänt inflalionsraönster är begränsade. Det gällernaturligtvis i särskilt hög grad de raindre länderna. Vidare anförs i proraeraorian att den prisslabiliserandeeffekten av traditionell ekonomisk politik har minskat på grund av den förut berördautvecklingen mot större koncentration i näringslivet och därraed följandeutbredning av adrainistrativt satta priser. Trögheten hos sådana priser gör attdet tar lång lid innan generella efterfrågedärapande åtgärder kan påverka prisslegringsprocessen.Denna påverkan kan också rainskas genora all förelag sora behärskar raarknaden genoraförproduktionsinskränkningar i stället för att sänka priset, 1 vissa lägeninnebär detta system att inflationen "föder sig själv".Prisstegringar eller under närraast förfluten tid las till intäktför alt priserna också stiger i fraratiden, varför de beslutsfattandeenheterna genora nya prishöjningsbeslut antingen viU gardera sig raot väntadekostnadsökningar eller helt enkelt söker koraraa före andra enhetersprishöjningsbeslut. Den här redovisade utvecklingen i fråga ora prisbildningenhar enligt proraeraorian ökat behovet av medel sora snabbt kan sättas in raotprisstegringar och sora verkar utan fördröjning. Inte minst viktigt är det attbryta förväntningar ora koraraande prisstegringar.