prop · FW0393 · 1973-12-31 00:00:00 — Eftersom det intenu är fråga om att göra mera ingripande ändringar i aktiebolagslagens regelsystemhar man att utgå från att för nyemission tillämpas metoden med successivkapitalökning. Denna metod bör då komma tUl användning även vid nyteckningenligt denna lag. Vid nyteckning enligtförevarande lag åligger det aklietecknaren att betala aktierna kontant.Emissionsbeslutet kan innehålla föreskrifter om inom vUken lid efteraktieteckningen full betalning måste ha ägt rum. En yttersta tidsfrist böremellertid uppställas i lagen. Denna tidsfrist synes mig kunna lämpligenbestämmas så att styrelsen åläggs alt senast efter det att tidenför nyteckning har utgått för registrering anmäla hur många aktier som harnytecknats. Som förutsättning för registrering bör gälla alt de anmäldaaktiema är till fullo betalda. Dettorde komma att bli mycket vanligt alt teckningstiden bestäms tiU en längretidsperiod än . Jag har tidigare nämnt att det utomlands är vanligt altkonverlerings- eller teckningsperioder utsträcks över . I sådana fallbör efter utgången av varje räkenskapsår anmälas hur mångaaktier som utlämnats i samband med nyteckning. Dessa aktier bör vid anmälanvara till fuUo betalda. 1973: 93 120 Vadjag anfört i fråga om kapitalökning vid nyteckning bör också gäUa vidsådan kapitalökning som föranletts av att konvertering har ägt rum. Vidkonvertering uppkommer emellertid ett speciellt problem. Konvertering innebäratt innehavaren av det konvertibla skuldebrevet utbyter detta mot aktier.Någon likvid lämnas alltså normalt inte tiU bolaget (frånsett det speciellafall som åsyftas i 1 § fjärde stycket). Däremot har likvid tidigare erlagts fördet konvertibla skuldebrevet i samband med emissionen av konvertiblaskuldebrev. Enligt min mening bör emellertid kontrolleras att sådan likvidverkligen har erlagts till ett belopp som svarar minst mot det nominellabeloppet av aktie som skall utlämnas vid utbyte. Annars skulle man riskera attbolag genom anv'ån-dande av konvertibla skuldebrev som emitlerats mot underkurskringgår förbudet att emittera aktier till underkurs. Vidlagstiftning på aktiebolagsrättens område är det en viktig fråga hur man skallkunna skapa garantier för att bolagen verkligen tUlförs pengar eller annanegendom motsvarande det uppgivna bundna kapitalel. Aktiebolagslagen innehållerolika regler som syftar till att skapa sådana garantier. Det kan emellertidifrågasättas om dessa regler är från alla synpunkter tULfredsställande. Jag harinte anledning att i detta lagstiftningsärende närmare gå in på den frågan.Jag vUl här endast nämna att en förbättring i regelsystemet skuUe åstadkommasom bolagets revisorer ålades ett ansvar för att bolaget verkligen övertar egendom som enligt aktieteckningen skall tiUföras bolaget. Enligt minmening bör en sådan ordning införas i det nu aktuella sammanhanget. Ienlighet med dessa överväganden föreskrivs i paragrafen följande. Senast tremånader efter det att tiden för utbyte eller nyteckning av aktier har utgåttskaU styrelsen för registrering anmäla hur många aktier som har utgivits iutbyte eller som nytecknats. Om utbytestiden eller teckningstiden är längre änett år, skall anmälan göras senast efter utgången av varjeräkenskapsår under vilket utbyte eller nyteckning har skett. Somvillkor för registrering av kapitalökning gäller enligt paragrafen 1. ifråga om utbyte att bolaget på grund av emissionen har lUlförls egendom till ett värde motsvarande minst sammanlagda nominella be loppet av de anmälda aktierna, 2. ifråga om nyteckning att aktierna tUl fullo betalats, samt 3. attyttrande föreligger från revisorerna av vilket framgår att angivna föreskrifter har iakttagits. Paragrafenanger slutligen att aktiekapitalet genom registreringen är ökat med sammanlagdanominella beloppet av de anmälda aktierna. Iförsta stycket föreskrivs att aktiebrev får utges först sedan registreringenligt 17 § har ägt rum. Bestämmelsen motsvarar i sak reglerna 1973: 93 121 i34 § tredje stycket aktiebolagslagen om utgivande av aktiebrev efter ökning avaktiekapitalet. Enligt andra stycketmedför de nya aktierna rätt till vinstutdelning enligt vad som därom harbeslämts i emissionsbeslutet. Sådan rätt inträder dock enligt stycket senastför räkenskapsåret efter det under vilket aktierna skulle ha till fullobetalats. Bestämmelserna i stycket som innebär en viss jämkning avutredningsförslaget ansluter i sak nära till bestämmelsen i 49 § förstastycket 7 aktiebolagslagen. Innebörden av bestämmelserna kan klargöras genomföljande exempel. Registrering av kapitalökningen på grund av utbyte ellernyteckning som ägt rum sker den 1 febmari 1975. Bolagsstämmahålls varvid beslutas om vinstutdelning för föregående kalenderårsom tUlika utgjort räkenskapsår för bolaget. Vinstutdelning måste då beräknasockså för de nya aktierna, såvida inte något annat har bestämts iemissionsbeslutet. Genom föreskrift i emissionsbeslutet kan emellertidinnehavare av de nya aktierna inte belas rätt lill vinslut-delning för år 1975.Den ordinarie bolagsstämma som håUs 1976 måste alltså under alla omständigheterbesluta om vinstutdelning för till de nya aktier som anmäls förregistrering . Jagvill tiUägga att paragrafen inte gäller i fråga om rösträtt. I och med attaktierna enligt 15 § tredje stycket upptagits i aktieboken inträder nämligenröstr'ätt för de nya aktierna (jfr , m. fl.. Aktiebolagslagen, 6:euppl., s. 347). Bundnaoch fria aktier 19 § Har förbehåll enligt 177 §aktiebolagslagen, alltså s. k. utlänningsklausul, intagits i bolagsordningenskall enligt första stycket erinran härom göras i emissionsbeslutet. motsvarar i huvudsak nuvarande bestämmelser i 182 § 1 mom. förstastycket aktiebolagslagen. Vid emission av konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckrung skall vidare enligtstycket iakttas att förhåUandet mellan antalet bundna och antalet fria aktierinte ändras i strid mot förbehållet, om den i emissionsvillkoren medgivnautbytes- eller teckningsrätten skulle utnyttjas till fullo. I skuldebrev ochoptionsbevis skall anges om utbytes- eller teckningsrätten avser bunden ellerfri aktie. Innebörden av dessa senarebestämmelser kan belysas genom följande exempel. I ett bolag finns 1 000aktier, alla bundna och alla med en röst var. Bolaget vUl ge ut ettkonverteringslån enUgt vilket konverteringsrätten omfattar 1 000 nya aktier.Sker konvertering fullt ut kommer alltså antalet aktier att stiga till 2 000.Dessa n)'a aktier skall ha en tiondels röst var. Enligt utlänningsklausulen fåri delta fall antalet fria aktier inte gå av aktierna, dvs. högst799 av de nya aktierna kan 1973: 93 122 varafria och minst 201 måste vara bundna. Detta måste bolaget beakta vid emissionenav skuldebreven. Om det i exemplet är fråga om 1 000 konvertibla skuldebrev somvart och ett får utbytas mot en ny aktie måste aUtså minst 201 av skuldebrevenförses med föreskrift att utbytes-rätlen avser bunden aktie och högst 799 skuldebrevkan förses med föreskrift att utbytesrätten avser fri aktie. Enligtandra stycket får emissionskursen, ulbyteskursen eUer kursen vid nyteckningbestämmas högre i fråga om skuldebrev där utbytes- eller teckningsrätten avserfri aktie än i fråga om annat skuldebrev. Stycket har en motsvarighet i 182 §1 mom. andra stycket aktiebolagslagen. Tredjestycket innehåller regler om hur bundna och fria aktier utfärdas vid utbyteeller nyteckning. Bundna och fria aktier skall utfärdas i enlighet med vad somanges i skuldebrevet eller optionsbeviset. Den som för utbyte inlämnar ettkonvertibelt skuldebrev där utbytesrätten avser bunden aktie skall alltså få enbunden aktie och om utbytesrätten avser fri aktie skall han ha en fri aktie.Den som endast har rätt att förvärva fri aktie får emellertid enligt stycketinte tUldelas bunden aktie. Ett "förbjudet rättssubjekt" kan alltsåinle själv genomföra en konvertering ifall utbytesrätten enligt det skuldebrevrättssubjektet ifråga innehar avser bunden aktie. För attregistreringsmyndigheten skall kunna kontrollera alt bestämmelserna hariakttagits föreskrivs slutligen i stycket att vid anmälan för registreringenligt 17 § skall anges antalet utgivna fria och bundna aktier. En liknandebestämmelse finns i 183 § 2 mom. aktiebolagslagen. Paragrafeninnehåller de förut motiverade särskilda bestämmelserna om förfarandet n'drantalet fria aktier på grund av utbyte eller nyteckning kommit att överstigaden enligt utlänningsklausulen medgivna kvoten fria akiier. Har, då tiden förutbyte eller nyteckning utgått, antalet fria akiier efter registrering enligt17 § kommit att överstiga den enligt förbehåll i bolagsordningen medgivna delenav aktiema, skall enligt stycket registreringsmyndigheten förelägga bolagetatt för registrering anmäla och visa, alt det tUlåtnaförhållandet mellan antalet fria och antalet bundna aktier inträtt. Om bolagetinte efterkommer föreVäggandet skall myndigheten meddelande tih r'ättenoch skall vad i 46 § aktiebolagslagen är föreskrivet äga motsvarandetillämpning. Bestämmelsernai stycket ansluter nära tiU vad som föreskrivs i 181 § andra stycketaktiebolagslagen. När meddelande till rätten inkommer skall rätten enligt 46 §aktiebolagslagen förelägga bolaget att , minst två dock högst fyramånader, inkomma med bevis från registreringsmyndigheten att det tUlåtnaförhållandet mellan antalet fria och antalet bundna aktier inträtt. FuUgörsinte föreläggandet skall rätten förklara att bolaget skall träda i likvidation. Harbolaget mottagit föreläggande enligt första stycket får styrelsen enligt andrastycket besluta om sådan ökning av aktiekapitalet genom utgivande av nya bundnaaktier mot betalning i pengar som fordras för att det tillåtna förhållandetmellan antalet fria och antalet bundna aktier skall mträda. Styrelsen fårdärvid besluta om avvikelse från den företrädesrätt till teckning av nyaaktier som annars tillkommer förutvarande aktieägare. Vid beslutet ärstyrelsen bunden av bolagsordningens bestämmelser om aktiekapitalets storlek. I den mån annat ej följerav stycket tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen om ökning avaktiekapitalet medelst nyteckning (jfr 26 § första stycket förevarande lag).Ökningsbeslutet skall ha det innehåll som följer av 49 § aktiebolagslagen.Registrering av beslutet samt godkännande av kungörelse om beslutet ochteckningslista skall ske enligt 5153 §§ aktiebolagslagen. Beslutet skall sedankungöras enligt 54 § aktiebolagslagen. 55 och 56 §§ aktiebolagslagen blirtiirämpliga, om avvikelse från aktieägamas företrädesrätt inte har gjorts.Bestämmelserna om teckning och tilldelning av aktier i 5759 §§aktiebolagslagen skall också gälla med iakttagande av att teckningslistan skallinnehålla styrelsens beslut om kapitalökning. FuU betalning för aktierna skallerläggas inom den av registreringsmyndigheten enligt första stycket förelagdatiden. När fuU betalning har erlagts skall styrelsen anmäla de utgivna aktierför registrering varvid bestämmelserna i 62 § 1 mom. aktiebolagslagen omregistreringsanmälan skall tillämpas. Genom registreringen är enligt stycketaktiekapitalet ökat med sammanlagda nominella beloppet av de amn'äldaaktierna. Bestämmelsemai andra stycket kan sägas innebära att styrelsen fått en legal fuUmakt att ivisst läge genomföra en nyemission med avvikelse från aktieägarnasföreträdesrätt. Som fömt nämnts kan dentillåtna kvoten mellan bundna och fria aktier återställas på annat s'ätt ängenom nyemission, exempelvis genom överenskommelse med "tiUåteträttssubjekt" om att fri aktie som rättssubjektet innehar skall bindas.Metoderna kan också kombineras. Om bolaget t. ex. har fått 1 000 fria aktierför mycket kan förhållandet rättas till genom alt 500 fria aktier binds samtidigtsom styrelsen beslutar om nyemission av erforderligt antal nya bundna aktier.Som framgår av stycket får styrelsen inte besluta en större höjning avaktiekapitalet än som är nödvändigt på grund av alt bolaget fått för mycketfria aktier. Betalningför de nyemitterade aktierna får på grund av den allmänna regeln iaktiebolagslagen om förbud mot emission av aktier mot underkurs, inleunderstiga aktiernas nominella belopp. Däremot kan överkurs ifrågakomma. Av 71§ andra stycket aktiebolagslagen följer att sådan överkurs skall läggas tillreservfonden. Anmärkas bör också att betalning skall erläggas kontant,apportemission är alltså icke möjlig. Desärskilda reglerna om kvittning, om skyldighet att erlägga betal- 1973: 93 124 ningpå aktier och avlämna förbindelse samt om påföljd av underlåtenhet attfullgöra sådan skyldighet (60 § andra och tredje stycket aktiebolagslagen)gäller vid nyemmission enligt denna paragraf. Omkonverteringsperioden eller tiden för nyteckning enligt emissionsbeslutetöverstiger skall enligt tredje stycket regislreringsmyndigheten efterutgången av varje treårsperiod under utbytes- eller nyteckningstiden meddelaföreläggande för bolaget enligt bestämmelsema i första stycket. Bestämmelsema iandra stycket skall i sådant fall äga motsvarande tUlämpning. Bestämmelsernai tredje stycket innebär att en avstämning av relationerna mellan fria ochbundna akiier skall ske om utbytes-eller nyteckningstidenöverstiger . Skadeståndoch ansvar m. m. Aktiebolagslagenhar bestämmelser om skadeståndsskyldighet för bl. a. personer i organställning,t. ex. styrelseledamot, verkställande direktör och revisor, samt föraktieägare. Skadeståndsansvaret omfattar skada som drabbat bolaget ellerenskUda aktieägare, borgen'årer och annan tredje man. Fömtsättningen förbolagsorgans skadeståndsansvar gentemot bolaget är att organet vidfullgörandet av sitt uppdrag uppsåtligen eller av vårdslöshet tillfogat bolagetskada. För bolagsorgans skadeståndsansvar mot aktieägare eller tredje man samtför aktieägares skadeståndsansvar krävs bortsett från den särskildaansvarsregeln i 210 § aktiebolagslagen för aktieägare att skadan vållatsgenom att organet eller aktieägaren överträtt aktiebolagslagen eller bolagsordningen.För aktieägarens skadeståndsansvar fordras därjämte att vållandet är kvalificerat uppsåt eller grov vårdslöshet. Bestämmelser finns dessutom om nedsättning avskadestånd i vissa fall och om skadeståndsansvarets fördelning mellan fleraersältningsskyldiga. Genom att knyta skadeståndsskyldigheten till överträdelseav aktiebolagslagen eller av bolagsordningen har lagstiftaren avsett att skapasanktion åt sådana bestämmelser i lagen eller bolagsordningen som tillkommitför att ge rättsskydd åt aktiebolaget, aktieägare, borgenär eller annan tredjeman. De särskilda skadeståndsbestämmelserna hänger samman med bl. a. attaktie'ägare eller borgenär saknar rätt att för bolagets räkning göra gällandeanspråk på ersättning för skada som tUlfogats bolaget. Skadeståndsskyldighetför styrelseledamot m. fl. kan också föreligga på grund av brott och på grundav allmänna regler om skadeståndsskyldighet i inom- och utomobligatoriskaförhållanden. Detsynes mig naturligt att vid överträdelse av förevarande lags reglerskadeståndsskyldighet skall åvUa bolagsorgan, aktieägare m. fl. i sammautsträckning som fallet är vid överträdelse av aktiebolagslagen. Paragrafenreglerar detta genom att helt aUmänt hänvisa till bestämmelserna iaktiebolagslagen om skadestånd vid överträdelse av aktiebolagslagen. 1973: 93 125 Paragrafeninnehåller bestämmelser om straffansvar vid uppsåtligt eller oaktsamtåsidosättande av bestämmelserna i 19 § första stycket eller tredje stycketandra punkten. Regleringen i 19 § förstastycket syftar till att skapa garantier för att en emission utformas så attutbyte eller nyteckning kan bli förenlig med en utlänningsklausul. I tredjestycket samma paragraf finns en bestämmelse enligt vilken bolaget vid utbyteeUer nyteckning inte får tUldela "förbjudet rättssubjekt" bundenaktie. Bestämmelsema utgör ett led i vår kontroU av utländsk etablering ilandet. De är av den karaktären alt de bör straffsanktioneras. Även oaktsamhetbör vara straffbar. Straffsatsen synes kunna bestämmas till böter ellerfängelse i högst . Paragrafenhar utformats i enlighet härmed. Paragrafen innehåller bestämmelser om bötesstraff vid uppsåtlig överträdelse avvissa ordningsföreskrifter i lagen. Till böter skall sålunda dömas den som 1. vid utfärdande av skuldebrev eller optionsbevisbryter mot 12 § första stycket, 2. underlåter att iaktta bestämmelserna i 7 § första,andra eller tredje stycket eller 11 § tredje stycket, eUer 3. underlåter att på sätt föreskrivs i lagen görapåskrift på aktiebrev, skuldebrev eller optionsbevis. Lageninnehåller flera föreskrifter om att registreringsanm'älan skall ske. Dessabestämmelser bör sanktioneras. Den bästa sanktionsformen är enligt min meningvite. Efter mönster av 217 § aktiebolagslagen föreskrivs därför i förevarandeparagraf att om bestämmelserna i lagen om anmälan för registrering inte hariakttagits så äger rätten på talan av åklagaren genom vite tillhållastyrelseledamot eUer verkställande direktör all fullgöra sin skyldighet. Frånsettvissa speciella fall gäller enligt aktiebolagslagen (206 §) att besvärsärendenprövas av kammarrätt. Besvärstiden är räknat från beslutets dag.Enligt min mening bör motsvarande gälla vid besvär motregistreringsmyndighetens beslut enligt förevarande lag. Paragrafen harutformats i enlighet härmed. Paragrafens första styckeinnehåller regler om förhållandet mellan förevarande lag, å ena, samtaktiebolagslagen och lagen om förenklad 1973: 93 126 aktiehantering,å andra sidan. I den mån annat inte följer av förevarande lag skallbestämmelserna i aktiebolagslagen och lagen om förenklad aktiehanleringtUlämpas. Aktiebolagslageninnehåller utförliga bestämmelser om hur anmälan för registrering skaU gå till.Utredningsförslaget innebär att sådana bestämmelser intas i en särskildkungörelse. Enligt min mening är den av utredningen använda tekniken attföredra. I andra stycket föreskrivs därför att närmare bestämmelser om anmälanför registrering enligt lagen och om avgifter och expedition i sådanaregistreringsärenden meddelas av Kungl. Maj:t eller efter Kungl. Maj:lsbemyndigande av registreringsmyndigheten. Lagenbör träda i kraft dagen efter den då lagen utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag Paragrafen,som innehåller bestämmelser om aktiekapitalets storlek, har jämkats tUl följdav att aktiekapitalets lägsta belopp bestämts tiU . Paragrafensförsta stycke har jämkats på grund av förslaget om höjning av minimigränsenför aktiekapitalet. Flerabestämmelser i aktiebolagslagen är dispositiva på det sättet att avvikelse kanföreskrivas genom bestämmelser i bolagsordningen. 9 § innehåller ensammanställning av sådana bestämmelser vilka ansetts vara av den vikt att deskall införas eller anmärkas i aktiebolagsregistret enligt bestämmelser i 193§. Imomentet har införts ett nytt fjärde stycke med bestämmelser om konvertiblaaktier. I det nya stycket anges att i bolagsordningen kan tas in förbehåll attaktie av visst slag skall i närmare angiven ordning kunna omvandlas tiU aktieav annat slag. Omvandlingen skall utan dröjsmål anmälas för registrering och ärverkställd när registrering sker. Detnya stycket har utformats efter förebUd av aktiebolagsutredningens förslag. Iförbehållet i bolagsordningen måste anges om omvandlingen skall ske automatisktvid viss tidpunkt eller när visst förhållande inträffar el- 1973: 93 127 lerom den skall kunna påkallas av bolaget eller av aktieägaren. I förbehålletmåste vidare anges mot vilket slag av aktie omvandling skall ske. Av tredjestycket i momentet följer att i bolagsordningen måste anges det belopp vartillaktier av olika slag kan utges och den rätt de skall medföra. Skall aktier intemedföra lika rätt till andel i bolagets tillgångar och vinst måste omaktiekapitalet skall kunna utan ändring av bolagsordningen bestämmas tUl lägreeller högre belopp i bolagsordningen särskilt anges den rätt till teckningeller erhållande av nya aktier som vid aktiekapitalets ökning kan tUlkommavarje aktieslag. Ett förbehåll om konvertering av aktier kan med andra ordinte tas in i bolagsordningen utan att i bolagsordningen tas in debestämmelser som enligt tredje stycket i detta moment fordras när aktie avolika slag finns eller kan utges. Förbehållom konvertering av aktie från ett slag tUl ett annat skall enligt 34 § andrastycket anges i aktiebrev som avses med förbehållet. Närkonvertering av aktier sker skall aktiebreven utbytas, jfr 38 § andra stycket.N'är konvertering enligt bestämmelse i bolagsordningen skall ske, äraktieägaren skyldig att inge sitt akliebrev för utbyte mot nytt. Han kanåläggas av domstol att göra det. Enligt 222 § 4 mom. i förslaget harbolagsledningen dessutom möjlighet att utöva påtryckning på aktieägaren genomatt innehålla bl. a. på aktien fallande utdelning till dess akliebrevettiUhandahållits för utbyte. Skalli bolagsordning införas förbehåll om omvandling av aktie från ett slag tillaktie av annat slag gäller de särskilda reglerna i 133 och 134 §§ om ändring avbolagsordningen. Om ett bolag där det inte finns olika aktieslag vill beslutaom nyemission av konvertibla aktier fordras därför för genomförande av en sådanemission antingen att samtliga aktieägare beslutat erforderlig ändring avbolagsordningen eller också att beslutet fattats på två på varandra följandebolagsstämmor och på den sista stämman biträtts av minst två tredjedelar avsamtiiga röstande (133 § 1 mom. sista stycket och 5 mom.). föromvandlingen skall denna anmälas för registrering. I och med registreringenanses konverteringen ha skett, även om aktiebreven då ännu inle har lämnatsför utbyte. Paragrafensandra stycke innehåller bestämmelser bl. a. om att vissaförbehåll i bolagsordningen skall anmärkas i aktiebreven. Dessa bestämmelserhar kompletterats med att även förbehåll om konvertering som avses i 9 § 1 mom.fjärde stycket skall anges på aktiebrev som omfattas av förbehållet. 1973: 93 128 Paragrafensandra stycke innehåUer f. n. bl. a. regler om att förslag till ökningsbeslutoch en av styrelseledamöterna jämte verkstäUande direktören undertecknadredogörelse skall håUas tillgängliga för aktieägarna innan bolagsstämmanbeslutar om nyemission. Dessa regler har kompletterats med en bestämmelseinnebärande att om avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt föreslås, såskall skälen till avvikelsen anges i förslaget till ökningsbeslut eller iredogörelsen. En motsvarande regel finns i 4 § förslaget tUl lag om konvertiblaskuldebrev m. m. Paragrafen innehållerbestämmelser om vad beslut om aktiekapitalets ökning skall innehålla. Enligttredje punkten i första stycket skall anges den företrädesrätt att teckna nyaaktier som enligt lagen eller bolagsordningen kan tiUkomma aktieägare. Enligtmitt förslag kan avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt att delta ikontantemission beslutas av bolagsstämman eller, efter bemyndigande avbolagsstämman, av styrelsen (55 § andra stycket). Med anledning härav harpunkten jämkats. Enligt punkten i dess nya lydelse skall ökningsbeslutet angeden företrädesrätt att teckna nya akiier som tillkommer aktieägare eller annan,eller vem som eljest äger teckna aktie. Enligt punkt 4 får den tidinom vilken aktieägare kan begagna företrädesrätt till teckning inteunderstiga en månad räknat från den dag då emissionsbeslutet kungjordes itidningarna. Enligt 5 § första stycket 4 förslaget lill lag om konvertiblaskuldebrev m. m. är när det gällerkonvertibla skuldebrev o. 1. Att tidsperioden bara uppgår vidsådana obligationsemissioner sammanhänger med att förändringar i den allmännaräntenivån har särskUt stor betydelse när det gäller att bestämma viUkoren fören sådan emission. Förändringar i räntenivån kan givetvis också ha sinbetydelse när det gäller att bestämma vUlkoren i en nyemission men sambandetmellan räntenivån och emissionsvillkoren är dock här inte lika framträdande.Jag har därför inte funnit anledning alt i delta lagstiftningsärende föreslånågon ändring av gällande bestämmelser i 49 § första stycket punkt 4.