prop · FW0396 · 1973-12-31 00:00:00 — Eftersomslaktdjursavgifter inle står till förfogande som rörelsemedel, fårpristillägget utbetalas antingen i efterskott eller genom att förskottsmedelställs till förfogande. 1de fall då flera personer eller företag utför renslakt vid sammaslaktplats är besiktningsveterinärens rapport över det totala antaletbesiktigade djur inle tillräcklig för den bidragsgivande myndighetenskontroll. Även fördelningen på olika intressenter måste kontrolleras.Rennäringsavdelningen vid resp. lantbruksnämnd bör ulföra denna uppgift. Lantbruksnärrmdenhar redan nu i allmänhet någon tjänsteman närvarande vid slakten. Även i övrigtbör lantbmksnämnderna biträda vid utbetalningen av pristilläggen. Jordbruksnämndenoch lantbmksstyrelsen föreslår att rennäringen tills vidare får ett prisstödsom i stort sett motsvarar det pristiUägg för nötkött som utgår irenskötselområdet. Detta pristillägg utgår f. n. med . per kg i ,och . Prop.1973: 96 33 Vid nuvarande medelslaktvikter vid de sex största renslakteriföre-tagenmotsvarar detla . och lantbruksslyrelsenföreslår att prislUlägget avrundas till . För en renägare med 240 djur, vilket motsvarargenomsnittet i riket, kan det föreslagna stödet vid nuvarande slaktutlagberäknas medföra en inkomstökning på inemot . Vid ett slaktutlagsom ansluter sig till det nuvarande målet för ralionaliseringsarbetet kanbeloppet beräknas öka till ca . Eftersom inkomstnivån synes vara väsentligt lägre iNorrbottens län än i och har myndigheterna övervägtett differentierat stöd. och lantbruksstyrelsen föreslåremellertid att stödet tills vidare bör utgå med samma belopp i de tre länen ochatt frågan om en differentiering bör prövas när en säkrare bedömning avinkomstförhållandena kan göras. Prisstödet till jordbruket i norra skall ses övervart tredje år. Den första översynen skall göras till . Enomprövning av prisstödet till rennäringen bör därför göras i samband med attstödet lill jordbruket i norra ses över , dvs, till den 1juli 1977, Eftersom syftet med pristillägget för renkött är attstödja de svenska renägarnas produktion av renkött bör tillägget även utgå för svenskägdarenar som slaktas utanför , Därvid bör krävas att ansökan om pristilläggåtföljs av intyg från vederbörande rennäringsmyndighet om antalet slaktaderenar och deras ägare. Under alla omständigheter bör stödet i detla fall utgåper djur. Däremot bör prislUlägg inle utgå för renar av norskt eller finsktursprung som slaktas i även om renarna före slakten har köpts eller påannat sätt förvärvats av svenska medborgare. Undanlag bör göras för sådanarenar som har tUlhört hjorden . juli 1971juni 1972 veterinärbesiktigadesenligt den officieUa statistiken ca 22 000 renar. uppgickslakten vid de sex största slakleriförelagen till ca 20 800 renar. Totalslaktenuppskattas lill ca 35 000 djur . Om ett prislUlägg medför all samdigaslaktade renar blir veterinärbesikligade, vilket knappast kan ansesrealistiskt, skulle medelsbehovel vid ett pristiUägg på . per djur kunnaberäknas lill ca 1,2 milj. kr. vid nuvarande renstam och slaktuttag.Med hänsyn lUl att det föreslagna pristill-lägget kan komma att främja ellrationellare slaktutlag bör man i inledningsskedet räkna med ett medelsbehovpå ca 1,5 mUj. Förslaget om att införa prisstöd till rennäringen tillstyrksav samtliga remissinstanser. Vad gäller inkomstförhållandena inom rennäringen finner länssty- 1973: 96 34 relsen i en framtida bruttoinkomst på 38 000kr. per person och år inte vara orealistisk för länets del. I likhet medjordbruksnämnden och lantbruksstyrelsen anser att minskningen avantalet sysselsatta i näringen bör ske med stor försiktighet. Länsstyrelsenmenar vidare att det säkerligen finns fog att anta att inkomsten för genomsnittsjordbmkareni efter förbättringarna av stödet till jordbruket är högre ängenomsnittet för de renägare i länet som helt eller lill väsentlig del lever pårenskötsel även om brutto-inkomstema inom renskölseln per person och år ärväsentligt högre i än i . Även i finner det olyckligtom antalet aktiva renskötare minskar ytterligare och menar alt det föreslagnastödet kan bli ett verksamt medel för att hindra detta. konstateraratt det är svårt att jämföra inkomsterna inom jordbruket och renskötseln menmedger att inkomsterna inom rennäringen synes vara lägre. Det finns emellertidäven andra motiv som talar för alt stöd bör utgå till renkött. Det finns inteanledning att behandla renkött på annat sätt än nötkött ur stödsynpunkt.Stödet kan också bli ett verksamt medel för att påskynda en ändring avhjordsammansättningen som är den del av rationaliseringsverksamheten som synesha de bästa förutsättningarna att snabbt ge en bättre lönsamhet inom näringen. anser att det är helt riktigtatt jämställa nötkötts- och renköttsproduktionen i i den meningen attslöd skall utgå även till rennäringen. Av utredningen framgår klart att ettstöd är väl befogat med hänsyn till renköllsproducenternas låga inkomster. Beträffande slödnivån erinrar i Jämtlandslän om att nötköttsproduklionen i norra får prisstöd även på annat sälloch i väsentligt större omfattning än genom pristillägg för kött, nämUgen genompristiUägg för mjölk. Ur denna synpunkt borde pristillägget för renköttberäknas efter väsentligt generösare grunder än för nötkött. Länsstyrelsendelar uppfattningen att stödet i varje fall i ett inledningsskede bör utgå medett enhetligt belopp per slaktad ren och att en regional differentiering intebör ske. i understryker vikten avatt stödet utformas så all renägarna stimuleras tUl ett rationellare slaktutlagsamtidigt som administrationen av stödet blir så enkel som möjligt. Ur densynpunkten bör slödel utgå per djur och vara lika i hela renskötselområdet.Länsstyrelsen delar uppfattningen att det f. n. är erforderligt att stöd ulgårtill allt besiktigat kött. Alt även hushållsslakt vid besiktning kan erhåUapristillägg bör medföra att användningen av nackstick vid bedövning av renminskar eftersom det vid kötlbesiklning rimligen måste krävas att renar slaktaspå ett sätt som är godtagbart för försäljning. 1973: 96 35 Länsstyrelseni Norrbollens län tUlstyrker ett pristillägg på . per slaktad ren. däremot förordar att prisstöd skall utgå med . per kgrenkött på grund av de slora variationerna i slaktvikt inom renskötselområdet,renhjordarnas olika sammansättning och rättviseskäl. Beträffande prisstöd lillsvensk ren som slaktas utanför landet erinrar i omatt ett av skälen till den mycket kraftiga minskningen av renslakten vid är en ökad slakt av svenskarenar i . Denna tendens kan åtminstone delvis förklaras av önskan attundandra sig svensk inkomsltaxeringskontroll. Intresset av att tillföra ökade slaktmängder och skattekontrollskäl gör dettveksamt om stödet bör omfatta djur som slaktas utanför . Frågan kommeremellertid att bli av mindre betydelse när renslängsel längs riksgränsenkommer att i huvudsak hindra renarna att gå över gränsen. Länsstyrelsenmotsätter sig därför inle förslaget på denna punkt. Isin framstäUning om klassificering av renkött anför alt denna skulle förbättra bl. a. försöken att höja kvaliteten pårenkött och därmed förbättra avsältnings-rnöjligheterna och priset. I sittyttrande anför statens jordbruksnämnd all den inte har något alt erinra mol atten statUg klassificering av renkött införs. Nämnden anser sig ha möjligheteratt med nuvarande resurser utarbeta bestämmelser för och övervakaefterlevnaden av ett klassificeringsförfarande för renkött. Resekostnadernatorde komma alt öka något. Ett införande av klassificeringslvång bör ske genomatt förordningen (1956: 413) om klassificering av kött utsträcks alt avse ävenrenkött, som har godkänts vid vederbörlig veterinärbesiktning. Enklassificering av renkött skulle få sin huvudsakliga betydelse vid betalningentill producenterna. och lantbruksstyrelsen föreslår ett prisstöd till allt veterinärbesiktigatrenkött, dvs. även till besiktigad s. k. hushållsslakt. Med hänsyn till rationaliseringsslrävandenamen framför allt av administrativa skäl föreslås alt stödet bör utgå med ettenhetligt belopp per slaktad ren. Frågan om en övergång lill slöd per kg börprövas . Stödet bör enUgl förslaget i likhet med prisstödet tilljordbruket i norra administreras av jordbruksnämnden som skall biträdasav berörda lantbruksnämnder. Pristillägget föreslås utgå med . per renvilket ungefär motsvarar pristillägget på . per kg för nötkött i renskölselområdet.Pristillägget föreslås utgå med ett enhetligt be- Prop.1973: 96 36 lopp i hela området. Frågan om en differentiering börprövas . En omprövning av stödet bör göras i samband med den översyn avstödet till jordbruket i norra som avses ske före . Efiersomsyftet med pristillägget för renkött är att stödja de svenska renägarnasproduktion av renkött föreslås vidare alt stödet bör utgå även för svenskägdarenar som slaktas i eller men däremot inte för renar av norskteller finskt urspmng som slaktas i såvitt dessa inte har tillhört en svenskägdrenhjord . Medelsbehovet beräknas tUl ca 1,5 milj. kr. Förslaget om prisstöd tUl rennäringen har tillstyrkts avsamtliga remissinstanser. Även jag biträder förslaget och föreslår alt ettprisstöd till rennäringen genomförs fr. o. m. i huvudsak ienlighet med jordbruksnämndens och lanlbruksstyrelsens förslag. Med hänsyn tUl den stora osäkerheten ominkomstförhållandena inom rennäringen anser jag alt ett prisstöd i första handmåste ses som ell medel i rationaliseringsverksamheten. Detta kräver enligt minmening att stödet bör utgå som ett tillägg per slaktad ren och inte per kg.Denna stödform bör bidra till en bättre köns- och ålderssammansättning pårenstammen och ett rationellare slaktutlag. Det är svårt att bedömakonsekvenserna av denna form av stöd för exempelvis handeln med livdjur. Manfår därför noga följa utvecklingen i inledningsskedet. bör ocksåkunskapen om den ekonomiska situationen inom rennäringen öka. Det bör ankommapå Kungl. Maj:l att ompröva frågan om stödet till renkött skall utgå per kg. Del föreslagna pristillägget på . per slaktad renmotsvarar ungefärligen tillägget på nötkött i renskötselområdet. Stöd bör utgåäven till svenska renar som slaktas i och samt s. k. hushållsslaktvid besiktning. Stödet bör utbetalas från förslagsanslaget Stöd tiU jordbruketi norra . Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta om administrationenav stödet. 1 samband med införandet av prisstöd till rennäringen börockså förordningen (1956: 413) om klassificering av kött utsträckas att gällaäven renkött. Av praktiska skäl kan ändringen inle träda i kraft förrän den 1 juU1974. Vissa frågor rörande m. m. Växtförädlingsverksamheten i påbörjades dåSveriges ulsädesförening bildades. Föreningens ändamål skall enligt stadgarnavara all verka för odling och utveckling av förbättrade sädesslag och frösorter.Verksamhetsområdet har fram omfattat enbart jordbruksväxter ochvissa grönyteväxler. 1973: 96 37 Föreningen övertog fr. o. m. ansvaretför verksamheten vid växtförädlingsanstalt och har därmed ökat sittväxlförädUngsprogram till att omfatta, förutom ett ökat antal grönytegräs,även köks- och prydnadsväxter. Övertagandet godkändes av Kungl. Maj:t den 12mars 1971. svarade föreningen själv förförökning och marknadsföring av de framställda sorterna. Det ansågs dock mindreändamålsenligt att på delta sätt koppla samman förädlingsarbelet medkommersiell verksamhet. Därför bUdades Allmänna svenska ul-sädesaktiebolagetför att ta hand om sistnämnda verksamhet. Förhållandena mellan föreningen ochbolaget har alltsedan bolaget bildades reglerats genom avtal. AUtifrån starten har statliga bidrag varit av väsentligbetydelse för föreningens förädlingsarbete och har staten haft ettdominerande inflytande över föreningens verksamhet. Detta år bestämdes attavtalen mellan föreningen och bolagel skulle godkännas av Kungl. Maj:t för attbli giltiga. angelägenheter handhas av en styrelsemed åtta ledamöter. Maj:t utser ordförande och fyra andra ledamöter.Föreningen har sin huvudinstitution i . Verksamheten är här uppdelad påfem växlförädlingsavdelningar och två avdelningar för metodforskningsproblem,utvecklingsarbete m. m. DärtUl finns en särskild konlrollbyrå förstamutsädeskontroll, utsädesanalys m. m. Som tidigare nämnls ingår numeraockså förädlingen vid i föreningens verksamhet. För att kunnatillgodose sorlbehoven för landets aUa jordbruksområden bedriver föreningen sinverksamhet utöver vid huvudinslilulionen vid åtta fUialer. Statsanslag utgick med närmare 5,3 milj. kr. Ersällningenfrån utsädesaktiebolaget uppgick detta år till . ca 1,5 milj. kr. i bidrag från växlförädlingsfonden och närmare 1,6milj. för speciella undersökningar från olika organisationer m, m. Utredningen anser att marknadsföringen av växtförädlingsprodukter även i fortsättningen lämpligast börske genom Allmänna svenska utsädesakliebolaget. De förhandlingar utredningenhaft med föreningens och bolagels representanter har gett lill resultat ett den27 träffat nytt avtal för tiden fr, o, m, t,o, m, , Utredningen förordar att detta avtal godkänns av Kungl,Maj:t. Avtalet har i huvudsak samma principiella utformning somgällande avtal . Sålunda återfinns även i det nya avtalet bl. Prop.1973: 96 38 stämmeisen om att bolaget skall saluhålla utsädesvaror,framställda av föreningens växlförädlingsprodukter till envar kvalificeradköpare på skäliga och i förhållande till köpens storlek lika villkor. De väsentUgaavvikelserna är föranledda av växtförädlarrällslagens (1971: 392) ikraftträdandeden och av alt föreningen genom sitt övertagande fr. o. m. den 1januari 1971 av ansvaret för verksamheten vid växtförädlingsanstaltutökat sitt förädlingsprogram till alt omfatta, förutom ett ökat antalgrönytegräs, även köks- och prydnadsväxter. Bidragen från växtförädlingsfonden, vilka i principmotsvarar summan av de växtförädlingsavgifter som influtit för de sorterföreningen framställt, och licensavgifter för föreningens sorter skall enligtavtalet uppbäras av bolaget. Sedan bolaget fått ersättning för sina administrationskostnaderm. m. skall växtförädlings- och Ucensavgifterna emellertid föras över tillföreningen i dess egenskap av förädlare. Enligt avtalet skall bolaget tillföreningen i fråga om lantbruksväxter och grönytegräs ge av växtförädlingsavgiflernaför föreningens sorter och av de av bolaget från försäljning inom landetuppburna licensavgifterna för föreningens sorter. Bolaget garanterar attföreningens sammanlagda ersättning av växtförädlingsavgifter ochlicensavgifter utgör minst 1,4 milj. kr. Därutöver skaU bolaget enUgtavtalet betala föreningen en årlig grundavgift som är indexreglerad (produktionsmedels-prisindex)och som för första avtalsåret utgör . Beträffande köks- ochprydnadsväxter, som inte omfattas av växtförädlingsavgifts-syslemet, skallföreningen få av de av bolaget från försäljning inom landetuppburna licensavgifterna för föreningens sorter, dock . Detlabelopp är indexreglerat i avtalet. I fråga om försäljningen utomlands av föreningens sorterskall bolaget till föreningen erlägga av samtliga belopp avseendelicenser och liknande inkomster. Enligt det nya avtalet skall Kungl. Maj:t utse tvåledamöter och två suppleanter i bolagets styrelse mot f. n. en av varje. Dettainnebär en förstärkning av det allmännas representation. Statens representanteri bolagets styrelse bör kunna såväl bevaka det allmännas intressen som främjasamarbetet mellan bolaget och föreningen. Avtalet innehåller även i övrigtbestämmelser som betonar betydelsen av ökat samråd mellan förening och bolag igemensamma angelägenheter. Föreningens övertagande av ansvaret för verksamheten vid Hammenhögsväxlförädlingsanstall skall ses mot bakgrund av utveckUngen på trädgårdsväxlsidanunder . Statsmakterna har gjort en rad insatserför utveckling av den svenska trädgårdsnäringen. Utbildning, forskning och försöksverksamhethar omorganiserats och byggts ut kraftigt. Prop.1973: 96 39 skapligaaktiviteterna har knutits till som fått en särskildavdelning i . Till Alnarpsdel har även knutits Balsgårdsinstitutet.Sålunda finns kvalificerade forskare och lärare inom områdena frukt och bär,köksväxter och prydnadsväxter, växtpatologi och landskapsplanering. Vidarefinns särskilda försöksstationer i Nyckelby, Röbäcksdalen och . Samhälletshittillsvarande satsningar på den svenska trädgårdsforskningen är motiverad avden ökade efterfrågan på trädgårdsprodukter och de tidigare svårighetema atttillgodose denna efterfrågan med en ökad inhemsk produktion. En förändring tillden svenska produktionens fördel förutsätter emellertid också en ökad satsningpå den typ av produktutveckling som förädling utgör. Av intresse i dettasammanhang är en jämförelse med förädlingen inom jordbruksområdet och depåtagliga vinster för jordbmket som denna satsning anses ha bidragit tiU. Bland de svenskaträdgårdsodlarna finns ett stort intresse för att så långt möjligt begränsaanvändningen av bekämpningsmedel. En framgångsrik resistensförädling skullekunna lämna betydelsefulla bidrag genom att minska behovet av bekämpningsmedel. Desvenska konsumenterna ställer allt högre krav på trädgårdspro-duklernaskvalitet ur smak- och hållbarhetssynpunkt. Det svenska klimatet ger genom delånga sommardagarna speciella förutsättningar för att producera kvaliteter som fömtomatt de är ur näringssynpunkt högvärdiga även är aromrika. Även här kan enförädling medverka till sorter som väl utnyttjar de klimatologiskaförhållandena så att konsumenternas önskemål kan tillgodoses. Enanpassning av sorlmaterialet lill det svenska klimatet är av stor betydelse förkonsumenterna även i fråga om prydnadsväxter och grönytegräs. Investeringar ioffentliga och privata trädgårdsanläggningar ökar i snabb takt. Intresset förförädling är därför betydande. Motbakgrimd av denna utveckling anser utredningen att en praktiskt inriktadväxtförädling på trädgårdsområdet är motiverad. Utredningen anser vidare attkostnaderna för denna, särskUl under ett inledningsskede, i ökad utsträckningbör finansieras med statUga medel. Verksamheten bör dock organiseras så att en eventueUframtida expansion i huvudsak kommer att finansieras genom stöd från avnämarnaav förädlingsresultaten. Verksamhetenvid Hammenhögsinstilutionen bör enligt utredningen liksom omfattaförädling av köksväxter, prydnadsväxter och grönylegräs. Utredningen föreslårvidare att institutionen får tillgång till resurser för resistensförädling avdessa växtslag. Behovet av en förädlare med kunskaper inom resistensområdet ärakut, varför en tjänst som försöksledare bör inrättas vid institutionen. Deökade kostnader som övertagandet av medför bör 1973: 96 40 enligt utredningen till en viss del läckas genom attföreningen inom ramen för gällande anslag ompriorilerar medel från jordbmksväxl-till trädgårdsväxtsidan. En sådan omfördelning räcker dock inte för att täckade ökade kostnadema. Utredningen föreslår därför att föreningen för budgetåret1973/74 får statsbidrag med . att användas till förädling avträdgårdsväxter. Vidare föreslår utredningen att ytterligare 300 000 kr.ställs till förfogande för statens råd för skogs- och jordbruksforskning attanvändas till stöd för kvalificerat förädlingsarbete i fråga om trädgårdsväxtersom enligt rådets mening motiverar statligt stöd. Stöd bör komma all landetsförädling av trädgårdsväxter tUl godo och bör således inte reserveras förföreningen. Utredningen tar slutligen upp vissa frågor rörandeföreningens organisation och verksamhetsplanering. a. bör inrättas en särskUdekonomienhet under ledning av en för bl. a. kamerala och personaladministrativafrågor ansvarig tjänsteman. Vidare anser utredningen att föreningen bör gå överlill programbudgetering. Remissinstanserna är i allmänhet positiva tillutredningens förslag. Del nya avtalet mellan föreningen och bolaget har sålundai princip inle föranlett någon erinran från remissinstanserna. Föreningens överlagande av Hammenhögsinstilutionen ochutredningens förslag till förstärkning och framlida verksamhetsinriktning viddenna har väckt stort intresse bland remissinstansema och flertalet tillstyrker. Lantbruksstyrelsen, LRF och handelsträdgårdsmästareförbundtillstyrker den föreslagna förstärkningen med en resistensföräd-lare vidföreningen. Styrelsen för anser alt en förstärkning avföreningens organisation på trädgårdssidan är befogad men ett ställningstagandetill enheten för resistensförädling bör tas först efter det alt konlrollanstaltutredningenlagt fram sina förslag. Statskontoret anser sig inte kunna tUlstyrka altstatsmedel beräknas för den föreslagna förstärkningen av Irädgårdsväxtförädlingenvid . har i särskild skrivelse den 29 januari 1973anfört att om utredningsförslaget följs så kommer konkurrenssituationen gentemotulsädesbolaget att försämras så starkt all man tvingas överväga en kraftignedskärning av trädgårdsväxtförädlingen. Utredningens förslag om en förstärkning av anslaget lUlstatens råd för skogs- och jordbruksforskning med . att användas tillträdgårdsväxtförädling tillstyrks av lantbruksstyrelsen, statens råd för skogs-och jordbruksforskning, LRF samt av handelsträdgårds- Prop.1973: 96 41 mäslareförbund.Styrelsen för anser att starka skäl talar för att näringensom helhet skulle vara bättre hjälpt, om medlen även kunde utgå som dirigeradestöd till direkt praktisk växlföräd-lingsverksamhet inom växtslag, därfröförsäljning innebär alltför ringa inkomst för att locka tiU störreinitiativ. Utredningen har enligt högskolestyrelsens mening genom sitt förslagknutit statsbidragen alltför hårt tiU metodforskning och tUl förädling av vissaspecialsorter. Vadgäller utredningens synpunkter rörande föreningens framtida organisation ochverksamhetsplanering tiUstyrker samtliga remissinstanser att en från förädUngsarbetetfristående ekonomienhet inrättas. Anslagsfrågorför /74 G 16. 1971/72Utgift 8106 685 Reservation 686 288; 1972/73Anslag 8 000 000 1973/74Förslag 8 800 000 Anslagetdisponeras av statens råd för skogs- och jordbruksforskning för bidrag tillforskning inom jordbmkets och trädgårdsnäringens områden. Statensråd för skogs- och jordbruksforskning Jordbruketundergår f. n. betydande förändringar genom bl. a. fortgåenderationaliseringar, omläggningar i växt- och djurproduktion samt utveckling inomhvsmedelsindustrin. Behovet av nya produkter ökar. För att möjliggöra engynnsam fortsatt utveckling erfordras intensifierade imdersökningar på mångaområden, bättre anpassning av våra kulturväxter till odlingsmiljön Uksom ocksåbättre anpassning av våra husdjur. Härigenom uppnås ökad produktivitet ochförhindras sjukdomar och rubbningar i livsfunktionema. Forskning angående kiUlur-växternasekologi med tUlhörande växtnäringsfrågor erbjuder flera nya problemställningar.Behovet av parasit- och mUjökontroll med biologiska hjälpmedel träder alltstarkare i förgmnden hos både växter och djur. VegetabUie- och animalieproduktemaskvalitetsegenskaper har avgörande betydelse vid förädling till livsmedel.Ekonomiska undersökningar måste i större omfattning infogas i jordbruketsforskningsprojekt. Samspelet jordbmk och miljövård, särskilt landskapsvård, tUldrarsig ökad uppmärksamhet. Föratt göra jordbmket än mera konkurrenskraftigt i det inhemska näringslivet ochgentemot utlandet behövs sålunda en kraftigt utökad forskningsinsats ochanslaget bör därför räknas upp med . ()tiU9 200 000kr. Prop.1973: 96 42 1971/72 Utgift 5 801 000 1972/73 Anslag 5692 000 1973/74 Förslag 6582 000 har till uppgift att genomförsöks- och förädlingsarbete verka för sädesslagens och frösorternasutveckling. Statsbidraget används till avlöning av föreningens ca 80 ordinarietjänstemän och av arbetarpersonal samt till vissa omkostnader. Förstärkning avden centrala administrationen (-|- . som yttrat sig över utsädesföreningensanslagsframställning tillstyrker denna. Marknadsföringen av de produkter som tas fram genomväxtförädlingen vid sker sedan slutet av förra sekletav Allmänna svenska utsädesaktiebolaget. Ersättning till föreningen för rättenatt marknadsföra föreningens sorter utgår enligt avtal mellan bolaget ochföreningen. gällande tioårsavtal löper ut .