prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — Ersättning ulgår förskada på grund av olycksfall eller sjukdom som ådras under mUitärtjänsl-göringen.I fråga om förmånerna ansluter sig mililärersällningsförordning-en i alltväsentligt till YFL. Vissa särbestämmelser förekommer dock. Sålunda skallsjukpenning och livränta i regel inle utgå så länge anställningen ellertjänstgöringen varar. Vidare gäller det att den årliga arbetsförtjänsten förvärnpliktiga m. fl. inte får beräknas till lägre belopp än två och en halvgånger det basbelopp som gällde vid skadeårets ingång. För värnpliktiga som ärtill minst hälften arbetsoförmögna på grund av sjukdom när tjänstgöringenupphör eller som insjuknar under ulryck-ningsmånaden eller månaden näst efterdenna ulan att sjukdomen har orsakssamband med tjänstgöringen finns en rätttill särskild sjukpenning. Denna innebär rätt till sjukpenning, baserad på dennyssnämnda minimiinkomsten, och träder in i de fall den värnpliktige inle ärplacerad i högre sjukpenningklass pä grund av bestämmelserna i . Ersättning enligt i stort sell samma regler som i YFL utgårvidare enligt förordningen (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada,ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret, kungörelsen (1962:607) omersättning på grund av verksamhet för brandsläckning m. m, och kungörelsen (1961:457)om ersättning på grund av medverkan i skyddsarbete vid olyckor i alomanläggningarm, m,, förordningen (1954:250) om ersättning i anledning av kroppsskada,ådragen under vistelse å anstalt m, m, och lagen (1954:246) om krigsförsäkringför sjömän m, fl, 2,3 Den allmänna pensioneringen Den allmänna pensioneringen utgörs av folkpensionering ochtilläggspensionering. Vart och ett av systemen omfattar ålders-, förtids- och 'familjepensionering. Inom folkpensioneringen finns därutöver vissatilläggsförmåner. Grundläggande bestämmelser finns i AFL. Redogörelsen i detföljande avser enbart tilläggspensioneringen, vilken berörs av sjukpenningulredningensförslag om tillgodoräknande av förmåner vid sjukdom och arbetslöshet samtutbildningsbidrag såsom pensionsgrundande inkomst. Ålderspension utgår i regel men kan tasut . Förtidspension utgår lill den vars arbetsförmåga på grundav sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmåganär varaktigt nedsatt med minst hälften. 1 vissa fall kan förtidspensionenligt regler som trätt i kraft utgå vid varaktig arbetslöshet utan särskild medicinsk prövning. Kan nedsättningenav arbetsförmågan inte anses varaktig, utgår tidsbegränsad förtidspension iform av sjukbidrag. Är arbetsförmågan nedsatt i sådan grad att intet ellerendast en ringa del återstår, utgår hel förtidspension. Är arbetsförmågannedsatt i mindre grad men likväl med avsevärt mer än hälfien ulgår tvåtredjedelar av hel förtidspension, I övriga fall ulgår halv pension. Enmotsvarande gradering tillämpas i fråga om förtidspension vid varaktig - totaleller partiell arbetslöshet. Änkepension tillkommer änka efter den försäkrade omäktenskapet varat och ingåtts senast den dag då den försäkradefyllde . Om inte nyssnämnda förutsättningar är uppfyllda ulgår ändåänkepension om i äktenskapet finns gemensamma barn. Till den försäkrades barnsom ej fyllt ulgår barnpension. Medan pensionerna inom folkpensioneringen utges medenhetsbelopp oberoende av tidigare inkomster eller avgiftsbetalning, byggspensionsrätten inom tilläggspensioneringen upp genom förvärvsarbeteindividuellt för varje försäkrad. Pensionsrätt inom tilläggspensioneringen byggs sålunda uppkalenderårsvis av svenska medborgare och här bosatta utlänningar genom altinkomst av anställning och inkomsl av annat förvärvsarbete tillgodoräknas demsom pensionsgrundande inkomst. Beräkning av pensionsgrundande inkomsl görsdock inte för år eller efler och inle heher förår då ålderspension eller förtidspension enligt AFL utgått (1 kap. 3 §, 11 kap.1 §). Med inkomst av anställning avses den lön i pengar ellernaturaförmåner i form av kost eller bostad, som försäkrad åtnjutit somarbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst hänförs dock inlefrån en och samme arbetsgivare åtnjuten lön som inte uppgått till500 kr. Med inkomsl av anställning kan, om parterna är ense, likställasersättning för arbete som försäkrad utfört för annans räkning utan attanställning förelegat. Hänsyn las som regel inle lill ersättning från utomlandsbosalt arbetsgivare, utländsk juridisk person eller främmande makts beskickningeller konsulat (11 kap. 2 §). Med inkomsl av annat förvärvsarbete avses dels inkomsl avrörelse som bedrivs i , dels inkomst av här belägen jordbruksfastighetsom brukas av den försäkrade, dels - i den mån inkomsten inte är att hänföra lillinkomst av anställning - ersättning i pengar eller naturaförmåner i form avkost eller bostad för arbete för annans räkning. Inkomsl som inle uppgått till500 kr. för år las ej i beräkning (11 kap. 3 §). Den pensionsgrundande inkomsten utgörs avsumman av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete, varvidman bortser från inkomstdelar som understiger del vid årets ingång gällandebasbeloppet (sädana inkomstdelar läcks av folkpensioneringen) eller överstiger7,5 gånger detta basbelopp (11 kap. 5 §). då pensionsgrundandeinkomst fastställts för försäkrad tillgodoräknas denne pensionspoäng sommotsvarar den pensionsgrundande inkomsten dividerad med del vid årets ingånggällande basbeloppet (11 kap. 6 §). Inom ålderspensioneringen utgör pensionen avprodukten av basbeloppet för den månad som pensionen avser och medeltalet av depensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade. Har pensionspoängtillgodoräknats för mer än 1 , görs medellalsberäkningen enbart på de 15högsta poängtalen. Har pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade mindre än30 år, sker en proportionell reduktion av pensionen. Specialregler finns förfall då undantagande från tilläggspensioneringen gällt under någol år.Likaledes finns regler om minskning av pensionens årsbelopp vid uttag fråntidigare pensionsålder än (12 kap. 2 §). Inom förtidspensioneringen förekommer två olika metodervid pensionsberäkningen. Den ena används då den försäkrade för pensionsfallelantingen är placerad i lägst den sjukpenningklass, som svarar mot en årsinkomstav förvärvsarbete uppgående lill del vid årets ingång gällande basbeloppet,eller har tillgodoräknats pensionspoäng för minst tre av de fyra åren närmastföre pensionsfallet. Samma beräknings-sätt gäller där den försäkrade inte ärplacerad i sjukpenningklass som angivils men skulle ha varit placerad isådan klass om känt till alla relevanta omständigheter. I nu nämnda fall skall hel förtidspension motsvara denålderspension som skulle tillkomma den försäkrade . Vidberäkningen antas all den försäkrade för tiden till dess han uppnår tUlgodoräknas pensionspoäng som motsvarar ett medeltal av de poäng somtidigare tillgodoräknats, antingen närmast före pensionsfalleleller under samtliga år från det då han fyllde som närmastföregått pensionsfallet. När medeltalet beräknas bortses , intill ettantal av hälften, för vilka pensionspoäng ej tillgodoräknats eller för vilka poängantalelär lägst (I 3 kap. 2 §). Den beräkningsmetod som beskrivits för förtidspensionfår ej användas i vissa fall då undantagande från tilläggspensioneringen gälltoch inte heller då den försäkrade inle kan komma i åtnjutandeav ålderspension inom tilläggspensioneringen. 1 dessa fall liksom övriga falldå den förut beskrivna beräkningsmetoden inte är tillämplig gäller attförtidspension ulgår med belopp motsvarande vad den försäkrade skulle ha varitberättigad lill i ålderspension om han uppnätt det år då pensionsfallelinträffat. Beträffande familjepensionerna som utgår lill efterlevandegäller alt beräkningen av pensionsbeloppet knyter an till det belopp som utgått eller skuUe ha utgått till den avlidne som egenpensioninom förlids- eller ålderspensioneringen enligt förut redovisadeberäkningsmetoder. Om den avlidne vid dödsfallet var ålders- eller förtidspensionär,avgörs således storleken av den efterlevandes pension i princip av storleken avden utgående egenpensionen. I annat fall är utgångspunkten den förtidspensionsom skulle ha utgått om rätt till sådan pension inträtt vid lidpunkten fördödsfallet. Änkepensionens årsbelopp utgör av den nämnda egenpensionens årsbeloppeller om efler den försäkrade också finns pensionberättigat barn.Barnpension för ett barn utgår, om någon är berättigad tillänkepension, av egenpensionens årsbelopp och eljest av dettabelopp. Är barnen flera ökas barnpensionsbeloppel för varje barnvarefter del sammanlagda beloppet fördelas lika mellan barnen (14 kap. 3 och 5 §§). Den allmänna tilläggspensioneringen infördes ochpensionsgrundande inkomsl tillgodoräknas först fr. o. m. sagda år. Vissa övergångsbestämmelserhar införts i 15 kap. AFL tUl förmån för personer som med hänsyn till sin ålderinte med tillämpning av de allmänna reglerna skulle ha möjlighet all tjäna inpensionspoäng före pensioneringen. Övergångsreglerna innebär att ålderspension till den somär född beräknas med utgångspunkt från att 20 pensionsgrundande årkrävs för full pension. För den som är född någol av åren 19151923 ökas delnyssnämnda talet 20 med ett som han är född senare än 1914 (1 §). Vidaregäller vissa undanlagsregler lill förmån för alla som är födda ochsom drabbas av av sjukdom eller arbetslöshet. Har en sådanförsäkrad ell visst år uppburit sjukpenning enligt AFLeller YFL eller motsvarande ersättning enligt lagen om ersättning åtsmittbärare, och har han därvid varit placerad lägst i den sjukpenningklass somhan skulle ha tillhört om hans inkomst uppgått till del vid årets ingånggällande basbeloppet, skall vid beräkning av medeltal pensionspoäng förålderspension bortses från nämnda år om medeltalet därigenom-höjs och i övrigtvid tillämpning av 12 kap. anses som om pensionspoäng tillgodoräknats för året.Dessa bestämmelser skall äga motsvarande tillämpning för fall, då den försäkradevisst år uppburit dagpenning från erkändarbetslöshetskassa eller då han för jämförlig tid uppburit utbildningsbidrag -förutsatt att han var berättigad lill dagpenning när bidraget började utgå -eller omslällningsbidrag. återgivna bestämmelser tillämpas ej då denförsäkrade åtnjutit ålders- eller förtidspension och får ej tillämpas medavseende (2 §). 2,4 Finansiering av förmåner enligt AFL och YFL 2,4.1 Sjukförsäkringen Sjukförsäkringen finansieras genom avgifter från deförsäkrade, arbetsgivaravgifter och statsbidrag (19 kap. AFL). Prop,1973:46 63 Arbetsgivaravgiften ulgår på summan av utbetalda löner.Därvid bortses från den del av varje arbetstagares lön som för år räknatöverstiger 7,5 gånger del vid årets ingång gällande basbeloppet. Hänsyn las inleheller till arbetstagare, vars lön understigit . Avgiftenutgår med 3,. Därav går 12/32 lill läckande av försäkringskassornas utgifterför sjukvårdsersätlning inräknat läkemedel. Återstoden används för alt läckautgifter för tUläggssjukpenning i vad den svarar mot inkomst av anställning (1och 4 §§). Som riktpunkt gäller all arbetsgivaravgifterna skall läcka avkostnaderna för tUläggssjukpenning. Den försäkrades avgifi (sjukförsäkringsavgiften), som lillstorleken bl. a. är beroende av vilken försäkringskassa den försäkrade ärinskriven i, i samband med uppbörd av direkt skatt och uträknas avförsäkringskassan efter den klass den försäkrade tillhör. Avgiften avserkassans utgifter för sjukvårdsersätlning, grundsjukpenning och lilläggssjukpenning(2 §). Sjukförsäkringsavgiften fastställs av eflerförsäkringskassans hörande (6 §). Avgiflsbestämmelserna är följande. Avgifi för sjukvårdsersättning, beräknad ,skall erläggas av inskriven försäkrad, för vilken beräknats lill statliginkomstskatt beskattningsbar inkomst vid taxeringen året avgiftenavser. Avgiften skall dock inte erläggas om den försäkrade vid utgången av detår avgiften avser upphört att vara inskriven i kassan eller fyllt ellerför december månad åtnjutit ålderspension eller förtidspension(sjukbidrag) enligt AFL. Avgift för grundsjukpenning, beräknad , skallerläggas under fömtsättning dels att den försäkrade under det år avgiften avservarit placerad i sjukpenningklass, dels att det för honom beräknats tillstatlig inkomstskatt beskattningsbar inkomst avgiften avser. Avgifterna för sjukvärdsersättning och grundsjukpenningskall var för sig vara lika stora för alla avgiflplikliga försäkrade inom sammaförsäkringskassa. Dessa avgifter får dock tillsammans inle översliga en tiondelav den försäkrades till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst. Avgift för tilläggssjukpenning skall erläggas av den somunder del år avgiften avser varit tillförsäkrad lilläggssjukpenning ochberäknas för under vilken den försäkrade varit placerad isjukpenningklass nr 3 eller högre. Denna avgifi varierar med inkomsten menskall vara lika stor för alla inom en försäkringskassa som tillhör sammasjukpenningklass. Den som fullgör värnpliktstjänstgöring eller vapenfritjänst befrias från avgift för grundsjukpenning och tilläggssjukpenning förvarje hel månad av tjänstgöringstiden. För sjömän gäller särskilda regler. Prop, 1973:46 64 F. n. varierar storleken av sjukförsäkringsavgiften mellanförsäkringskassorna beroende främst på regionala variationer i utgifterna förförsäkringen men också på varierande förvaltningskostnader. Statsbidrag utgår av kostnaderna för sjukvårdsersätlning,grundsjukpenning, barniillägg och moderskapspenning. Till de kostnader försjukvårdsersättning som avser sjukhusvård i ulgår dock inte statsbidrag(7 §). Den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen finansieras hell genoinarbetsgivaravgifter och den frivilliga på motsvarande sätt genom avgifter avdem som tecknat försäkringen. Underlaget för arbetsgivaravgiften är i principdetsamma som gäller för avgiften lill sjukförsäkringen. 2.4.3 Den allmänna pensioneringen Tilläggspensioneringen finansieras i vad gäller inkomst avanställning genom avgifter från arbetsgivarna. Avgiftsunderlaget är i stortsett delsamma som för arbetsgivaravgiften lill sjukförsäkringen. Vid bestämmandetav avgiftsunderlaget avräknas emellertid ett belopp motsvarande det vid åretsingång gällande basbeloppet multiplicerat med del beräknade genomsnittligaantalet arbetstagare hos arbetsgivaren (19 kap. I § AFL). Avförsäkrad som haft pensionsgrundande inkomst på grundval av inkomsl av annatförvärvsarbete än anställning uttas egenavgift tilläggspensionsavgifl svarande mol denna inkomsl (19 kap. 3 § AFL). 2.5 Administrationen enligt AFL och YFL Den allmänna försäkringen och yrkesskadeförsäkringenhandhas av , försäkringskassorna och de lokala skallemyndighe-lerna.Som besvärsinslanser tillkommer dessutom försäkringsrådel ochförsäkringsdomstolen. är central förvaltningsmyndighet förärenden om den allmänna försäkringen och har därvid bl. a. att utöva tillsynöver de allmänna försäkringskassorna, all vara besvärsmyndighel för frågorrörande förmåner inom denna försäkring, alt betala ut allmän pension, alldebilera och uppbära arbetsgivaravgifter och all bedriva försäkringsverksamhetenligt lagen om yrkesskadeförsäkring och mililärersältnings-förordningen m. fl.författningar. Prop,1973:46 65 Tillsynen över lokalorganisationen, i första handförsäkringskassorna men även i viss utsträckning de lokala skattemyndigheterna,handhas av verkels lillsynsbyrå. Vad beträffar de lokala skallemyndigheternaavser tillsynsverksamheten arbetet med beräkning av pensionsgrundande inkomst.Byrån utarbetar anvisningar för lokalorganisationen och lämnar direktiv och rådi övrigt rörande verksamhetens bedrivande. I besvärsärenden rörande den allmänna försäkringen ärriksförsäkringsverket första besvärsinslans. Inom verket finns för dennaarbetsuppgift en besvärsavdelning. Utbetalningen av allmän pension omhänderhas avriksförsäkringsverkels tekniska byrå. Genom byråns dalaanläggning ombesörjsockså utbetalning av yrkesskadelivräntor, och anläggningen utnyttjas även fördebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter. Arbetet i övrigt med alldebitera och uppbära arbetsgivaravgifter lill den allmänna försäkringen ochyrkesskadeförsäkringen (liksom byggnadsforskningsavgifl, allmänarbetsgivaravgift, lönegarantiavgifl, arbetarskyddsavgifl och redareavgifl försjöfolks pensionering) utförs av verkets avgiftsbyrå. Den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen och närslåendeersättningssystem administreras numera av ensamt. De s.k. socialförsäkringsbolagen som varit verksamma på delta område vidsidan av verket kan dock t.o.m. fortsättningsvis sköta regleringen avskadefall som inträffat före är 1969. Till följd av bestämmelserna om samordning mellansjukförsäkringen och yrkesskadeförsäkringen i fråga om utbetalning aversättning för yrkesskadefall efter skadedagen (samordningsliden),regleras av alla yrkesskadefall helt av försäkringskassorna enligtAFL:s bestämmelser. Oavsett om yrkesskadefallet slutreglerais undersamordningstiden eller ej, sänds anmälan om yrkesskada in lillriksförsäkringsverket. Regleringen av yrkesskadefall som pågår eftersamordningstidens utgång sköts av . riksdag hardock bemyndigat Kungl. Maj:t att förordna om decentralisering avskaderegleringen i första instans i yrkesskadeärenden till försäkringskassorna (prop.1973:4, SfU 1973:1, rskr 1973:15). 2,5,2 De allmänna försäkringskassorna För varje landstingskommun liksom för varje kommun sominte tillhör landstingskommun skall finnas en allmän försäkringskassa. Dåsärskilda förhållanden föranleder del, kan dock en försäkringskassasverksamhetsområde omfatta två landstingskommuner eller en landstingskommun ochlandslingsfri kommun. Antalet försäkringskassor är f, n, 26. Ledningen av verksamheten inom kassaområdet utövas frånkassans cehlralkonlor. För sjukförsäkringen är försäkringskassorna försäkringsgivare och kassorna har ett självständigt ekonomiskt ansvar för dennaverksamhet. De mera kvalificerade sjukförsäkringsärendena handläggs avcentral- 1 saml Nr 46 Prop,1973:46 66 kontoren medan lokalkontor handhar de löpande ärendena,huvudsakligen utbetalning av sjukpenning och ersättning för sjukvårdskostnadersamt med dessa uppgifter sammanhängande utrednings-, kontroll- ochredovisningsfunktioner. Vidare ankommer det på lokalkontoren alt föraerforderliga register, falla beslut om placering av de försäkrade isjukpenningklass och medverka vid debileringen av sjukförsäkringsavgifterna. Inom pensioneringen är försäkringskassorna enbartförvaltningsorgan. Kassorna har sålunda inte ekonomiskt ansvar förpensioneringen. Försäkringskassornamedverkar f. n. i administrationen av yrkesskadeförsäkringen med mottagning,granskning och vidaresändning av skadeanmälningar samt med utbetalning avsjukpenning . Efler samordningstidens utgång har kassani vissa fall all förskotlera utbetalning av ersättning enligt sjukförsäkringensregler till dess avgjort om ersättning skall utgå enligtyrkesskadeförsäkringslagen. Avsikten är att försäkringskassorna med början den1 skall överta skaderegleringen av huvuddelen av sjukersällningsärendenainom yrkesskadeförsäkringen från . 2,5,3 De lokala skattemyndigheterna De lokala skattemyndigheterna beräknar denpensionsgrundande inkomst som ligger till grund för rätten tihtilläggspension. Beräkningen sker med ledning av samma uppgiflsmaterial somanvänds vid laxeringen, dvs. självdeklarationer, kontrolluppgifter m. m. Den pensions-gmndandeinkomsten rapporteras lill länsdatakontoret varefter uträkning sker avpensionspoäng. Länsdalakonloren framsläher och tillställer vederbörandeförsäkringskassa pensionspoängregister omfattande alla försäkrade och derasregistrerade poäng för samtliga tidigare är. De lokala skattemyndigheterna medverkar också medgranskning av de arbetsgivaruppgifler som läggs lill grund för arbetsgivarnasavgifter till bl. a. tilläggspensioneringen, sjukförsäkringen ochyrkesskadeförsäkringen. 2.6 Sjuklöneförmåner för vissa grupper av anställda 1 del följande lämnas en kortfattad redogörelse försjukförmåner för statsanställda, de allmänna försäkringskassornas anställda, kommunal-ochlandslingsanslällda saml för tjänstemän och arbetare i enskild tjänst. För enutförligare beskrivning hänvisas lill sjukpenningulredningens betänkande (s. 2.6,1 Statsanställda och anställda hosförsäkringskassorna För huvuddelen av de statsanställda gäller s, k. arbetsgivarinträde,vilket innebär alt arbetsgivaren betalar ut sjuklön lill den anställde och i Prop,1973:46 67 gengäld enligt bestämmelserna i 3 kap, 16 § AFL erhåUerden sjukpenning som tillkommer arbetstagaren. Sjuklönenivån är densamma underhela sjukdomstiden. Sjuklönen regleras genom avdrag på lönen, varierande mehan8 och . Sjuklönen ulgör skattepliktig inkomst. Undantag från arbetsgivarinträde gäller för vissa extratjänstemän och för tjänsteman som anmäler lill arbetsgivaren att han själv önskaruppbära sin sjukpenning. I dessa fall utgår sjuklön endast under insjuknandedagdå sjukpenning inte utgår. Olycksfall i tjänsten och yrkessjukdom jämstäUs iallmänhet under sjukperiodens första med sjukdom. Om tjänstledighet avsådan orsak sträcker sig över nämnda tidsrymd prövas fallet av riksförsäkringsverket.Befinns därvid att orsaken till ledigheten är yrkesskada, utbetalas ettretroaktivt belopp som motsvarar de sjukavdrag som gjorts . 1 princip gäller nämligen för sjuklöneberältigad att full lön skallutgå vid yrkesskada. Om kroppsskada åsamkats i tjänsten och arbetsgivarenbedömer skadan vara förorsakad av uppenbart olycksfall utbetalas full lönlöpande även . När anställd uppbär sjukpenning enligt lagen omyrkesskadeförsäkring på grund av yrkesskada i statligt reglerad anställning arbetsgivarinträdeförekommer inte enligt YFL innebär delta att en del av lönen blir skattefri.För att inte denna skattefrihet skah leda tih överkompensation görs ell s. k.yrkesskadeavdrag från lönen. Under tjänstledighet för bamsbörd utgår avlöningsförmåner eflersamma regler som vid sjukdom. Lön vid barnsbörd kan erhållas under högst 180dagar. Förutsättningen för sådan lön är att anställningen varat viss lid, iregel minst . För löneplansanställda hos försäkringskassorna gäller ifråga om sjuklön, lön vid olycksfall och yrkessjukdom samt lön vid barnsbördsamma bestämmelser som för statsanställda. För övriga anställda hos försäkringskassornaulgår vid sjukdom sjukpenning enligt AFL. 2,6.2 Kommunal- och landstingsanstähda Kommunal- och landslingsanslällda uppbär enhgt avtal utöver sjukpenning från enligt AFL - kompletterande ersättning(sjuklön) frän arbetsgivaren. Den anställde garanteras en total kompensationför inkomstbortfall under tjänstledighet för sjukdom eller havandeskapmotsvarande av lönen oberoende av sjuklidens längd. Havandeskapslön kanutgå under . Tillfälligt anställd personal saknar dock rätt tillsjuklön vid sjukdom och havandeskap. Vid frånvaro på grund av olycksfall, misshandel eller smiltosamsjukdom i samband med tjänsten utgår ersättning motsvarande fuU lön under högst365 kalenderdagar. För tid därefter ulgör sjuklönen i regel av lönen. Vidannan i tjänsten ådragen yrkesskada ulgör sjuklönen under samordningsliden.Varar ledigheten längre utgår i efterhand full kompensation . För de sjukdagar, då sjukpenning enligt AFL inte ulgår, svarar Prop,1973:46 68 arbetsgivaren för den garanterade sjuklönen i dess helhet.För övriga sjukdagar inom sjuklönetiden sker en samordning av sjukpenning frånförsäkringskassan och de sjuklöneförmåner från arbetsgivaren som den anställdeerhåller. Från dagslönen görs av arbetsgivaren ett s. k. sjukpenningavdrag,vars storlek bestäms med beaktande av den skattefrihet som gäller försjukpenning. 2.6.3 Tjänstemän i enskild tjänst Beträffande tjänstemän i enskild tjänst är bestämmelsernaom sjuklön likartade för de TCO-anslutna förbunden. Bestämmelserna om sjuklönfinns i kollektivavtalen om allmänna anställningsvillkor. För dag då sjukpenning från försäkringskassa enligt AFLinte utges, utgår full lön. För övriga sjukdagar inom sjuklöneberältigad lidgörs av arbetsgivaren sjukavdrag från dagslönen enligt särskild tabell.Återstoden av dagslönen, minskad med sjukavdragel, ulgör sjuklön.