prop · FW03202 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Maj:ts proposition med förslag till lag om antaletstatsdepartement och statsråd utan departement, m. m.; given den 16 november1973 Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande lill statsministern hemställt. I propositionen föreslås att antalet statsdepartement ökasfrån nuvarande 12 till 13 . Vidare behandlasfrågor som hänger samman med inrättandet av ett nytt departement förbostadsfrågor. Lag om antalet statsdepartement och statsråd utandepartement Härigenom förordnas att antalet statsdepartement skallvara 13 samt att statsråd ulan departement skall finnas tUl del antal, lägsttre och högst sex, som Kungl. Denna lag träder i krafl dä lagen(1968:744) om antalet statsdepartement och statsråd utan departement skallupphöra att gäUa. Utdrag av protokollet över justitieärenden, håUet införHans Maj:t Konungen i statsrådet . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , , ,, , , , , , , , ,. Statsminislern anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter fråga om ökat antal statsdepartement, m. m. ochanför. Enligt 5 § regeringsformen (RF) skall för särskilda grenarav rikets styrelse finnas slatsdepartement tUl det antal som bestäms genom enav Kungl. Maj:t och gemensamt stiftad lag. För varie departementutser Kungl. Maj:t en av statsrådets ledamöter tiU chef. Enligt 6 § RF skaUstatsrådet bestå av cheferna för departementen samt statsråd ulan departementtill det antal, lägst tre, som föreskrivs i en av Kungl. Maj:t och riksdagengemensamt stiftad lag. Enligt gällande lag i ämnet ~- lagen (1968:744) omantalet statsdepartement och statsråd utan departement skall departementenvara tolv. Statsråd utan departement skall finnas lill det antal, lägst tre ochhögst sju, som Kungl. 1 stadgan (1963:214) om statsdepartementen (omtryckt1971:493, ändrad senast 1973:625) finns bestämmelser om departementens namn (1 §)och om fördelningen av förvaltnings- och lagstiftningsärendena mellandepartementen (2 resp. 3 §). I stadgan anges dessutom bl. a. vilka verk ochmyndigheter som hör tiU resp. departement (6 §). Om innehållet i stadganbeslutar Kungl. Enligtdepartementsstadgan handläggs arbetsmarknads- och bostadsfrågorna inominrikesdepartementet. Båda dessa samhällssektorer har särskilt under senare årökat i omfattning och betydelse. De senaste årens reformarbete har ställt storaanspråk på . står det klart att såväluppföljningen av redan beslutade reformer som det fortsatta reformarbetet påsåväl bostadspolitikens som arbetsmarknadspolitikens område i fortsättningenkommer att kräva ännu större kraftinsatser av departementet. och personella resurser måste självfallet anpassas till deaktuella behoven. Förstärkningar i olika avseenden inom arbetsmarknads- ochbostadssektorerna kommer att bli nödvändiga. Alternativet till att förstärkaresurserna inom är att inrätta särskilda departenient förhandläggningen av bostads- resp. arbetsmarknadsfrågor för alt möta de krav somutvecklingen kan förutses komma att ställa. För egen del har jag kommit lillslutsatsen att det är den senare utvägen som bör tiUgripas. Jag förordar alltså att det inrättas ett nytt departementför handläggning av bostadsfrågor. Det nya departementet bör inrättas fr. o. m.den 1 Inrättandet av det nya departementet bördock inte föranleda ökning av det antal statsråd som högst får finnas, dvs. 19.Det antal statsråd utan departement som högst får finnas bör därför minskasfrån sju till sex. Genomförandet av förslaget fordrar ändring i lagen omantalet statsdepartement och antalet statsråd utan departement. Denna ändringbör åstadkommas genom alt 1968 ärs lag ersätts med en ny lag i samma ämne.Förslag till en sådan lag har utarbetats inom . I samband med att den av mig här föreslagna reformengenomförs, bör vissa ändringar göras i fråga om ärendefördelningen mellandepartementen. Departementens namn bör vidare anpassas till den nyaorganisationen. Det ankommer visserligen på Kungl. Maj:t ensam att besluta idessa frågor. Jag vill emellertid redan nu för information nämnanågot om de ändringar som enligt min mening bör göras. Till det nya departementet för bostadsfrågor bör utöverhithörande ärenden från nuvarande föras dels frånnuvarande ärenden angående plan- och byggnad,sväsendet inbegripetden fysiska riksplaneringen och vissa andra frågor med anknytning till dessaverksamhetsområden, dels från ärenden rörandebostadstillägg för barnfamiljer m. m. Det nya departementet bör lämpligenbenämnas . Det nuvarande bör byta namn och i fortsättningenbenämnas . Departementet bör få ansvaret även för arbetsmiljöfirågorna dvs. frågor om arbetarskydd, arbetstid och semester - vUka f. n. handläggsinom . Det nuvarande bör i fortsättningenbenämnas kommundepartementet. I anslutning till vad jag nu har sagt vill jag erinra omatt Kungl. Maj:t enligt 5 § RF förordnat ett konsultativtstatsråd att föredra ärenden med bostadsanknytning i chefernas för social-,inrikes- resp. civildepartementen ställe. Personalen vid de berörda enheterna inom de nuvarandeinrikes- och civUdepartemenlen bör föras över till det nya departementet. Medhänsyn till vad jag tidigare anfört är det uppenbart att en del tjänsterbehöver nyinrättas. När det gäller det nya departementets organisation är detnaturligt att i varje fall tUls vidare bygga på erfarenheterna från dennuvarande organisationen inom de departement som berörs av den föreslagnareformen. Frågan om den närmare utformningen av den nya organisationen torde,om bifaller förslaget om en utökning av antalet statsdepartement, fåanmälas senare för . 1 fråga om kostnaderna för det nya departementet underinnevarande budgetår förordar jag att de får bestridas fråninrikesdepartementets anslag tUl förvaltningskostnader. Beträffande utgifterför kommittéer m. m. och extra utgifter bör dessa delas mdlan inrikes- ochcivildepartementens motsvarande anslag. Anslaget till förvaltningskostnader,som är förslagsanslag, torde däi-vid komma att belastas med högrebelopp än som beräknats i riksstaten. Vidare bör fram till den 1 juli 1974departementschefens avlöning bestridas frän anslaget tillstatsrådsberedningen. Maj:t bör inhämta bemyndigande att i detnya departementet inrätta en tjänst som statssekreterare (4), en tjänst somexpeditionschef (3) och en tjänst som rättschef (3). börtjänsterna som expeditionschef och rättschef i nuvarande civUdeparte-menletslås samman till en tjänst. Riksdagenhar i beslut åren 1965 och 1970 (prop. 1965:65 s. 19, SU 1965:105, rskr1965:295 resp. prop. 1970:44, SU 1970:85, rskr 1970:192) bemyndigat Kungl. Maj:tatt i departementen i fråga om dock endast inomavdelningen för internationellt utveckUngssamarbete inrätta tjänster somdepartementsråd (2) och kansliråd (Cr 1). Något särskilt bemyndigande frånriksdagen att inrätta sådana tjänster behövs därför inte. Om den av migföreslagna reformen genomförs, får vederbörande departementschef vid sinanmälan av sitt departements avlöningsanslag statsverkspropositioneller i annat lämpligt sammanhang ange i vad mån de tidigare lämnade bemyndigandenabehövt utnyttjas. Under åberopande av det anförda hemställer jag alt Kungl. att antaga förslaget till lag om antalet statsdepartementoch antalet statsråd utan departement, dels föreslår att bemyndiga Kungl. 1. att bestrida kostnaden för avlöningtill chefen för ett nyinrättat departement den I januari-den 30juni 1974 från andra huvudtitelns förslagsanslag Statsrådsberedningen och attbestrida övriga kostnader för det nya departementet från elfte och tolftehuvudtitlarnas berörda anslag, 2. att i det nya departementet inrättaen tjänst som statssekreterare i 4, en tjänst som expeditionschef i Cr 3och en tjänst som rättschef i Cr 3, 3. att i det nuvarandecivildepartementet inrätta en tjänst som expeditionschef/rättschef i Cr 3. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tillriksdagen skall avlåtas proposition av den lyddse bilaga till detta protokollutvisar.