prop · FW0375 · 1973-12-31 00:00:00 — TCO-S anser att den minskning av antalet anställda som kankomma att genomföras måste äga rum genom naturlig avgång. Det är viktigt personal som under en blir sysselsatt medarbetsuppgifter vid sidan av organisationen får sådana arbetsuppgifter somgenom sin karaktär och svårighetsgrad känns stimulerande. Enligt TCO-S ärinstitutets beräkningar av kostnadsbesparingarna så knapphändigt underbyggdaatt de inte bör läggas lill grund för några bedömningar av de ekonomiskakonsekvenserna av föreslagna organisationsförändringar. Fortifikationsförvallningens personalorganisationerunderstryker all en minskning av antalet anställda måste ske genom naturligavgång. Prop, 1973:75 81 personal som vid övergången till den nya organisationeninte kan placeras på nya tjänster bör även fortsättningsvis få syssla meduppgifter av samma karaktär och med samma svårighetsgrad som de nu utför. Debör också vara inplacerade i de nybildade enheterna, även om dessa under enövergångstid får en bemanning som är större än vad den nya organisationenanger. Det måste från personalens synpunkt betraktas som förkastligt alltjänstemän med lång och kvalificerad tjänstgöring ställs utanförden nya organisationen och blir tilldelade uppgifter som lätt kan komma att fåkaraktären av sekunda arbete och där tillfredsställelse med den egna uppgiftenblir svår att finna. En uppdelning av de anställda i en bättre och en sämreansedd del får inte ske. Personalorganisationerna betonar viklen av att enkraftig satsning görs på att vidareutbilda den egna personalen så attrekryteringen lill de ledigblivna befattningarna kan ske inom den egnapersonalkadern. Del övervägande antalet remissinstanser som har behandlatdenna fråga har vänt sig mol uttalandet att utvecklingen bör vara attorganisationen anpassas lill del nya planerings- och budgeteringssystemet ochinte tvärtom. De anser det riktigare att anpassa organisationen till deuppgifter som fortifikationsförvallningen skall lösa än att låta organisationenhell vara en funktion av planerings- och programbudgelsystemet. Överbefälhavaren ullalar att det nuvarande systemet med encentral, en högre regional och en lägre regional/lokal nivå bör präglaorganisa-lionsutveckhngen inom olika områden. Någon bindning till enorganisationsmodell som innebär att nyltjare och förvaltare skall vara skildamyndigheter regionalt och lokalt får enligt överbefälhavaren inte ske. I huvudsaksamma synpunkter framförs av fortifikationsförvaltningen. Chefen för armén understryker att planerings- ochprogrambudgetsystemet är ett medel för verksamheten och inte får styraorganisationen. Utgångspunkten för organisationsutvecklingen måste vara de kravsom i fred och krig ställs på forlifikalionsförvaltningen. Den organisation somföljer av detta bör sedan anpassas till planerings- och programbudgelsystemetså långt de grundläggande kraven medger. Chefen för marinen uttalar att den av institutet angivnasynen på organisationsutvecklingen inte bör läggas till grund för något beslut.Den genomsyras enligt chefens för marinen uppfattning av en övertro på denekonomiska centrala styrningens roll för att åstadkomma effektiva lösningar. Chefen för flygvapnet anser alt den iorganisationsmodellen föreslagna uppdelningen av arbetsuppgifter på särskildaenheter för å ena sidan anskaffning och å andra sidan underhåU och drift äropraktisk och onödigt personalkrävande. Nuvarande system med anskaffning ochunderhåll i samma enhet ger underhålls- och driftsidan möjlighet alt delta i anskaffningsprocessen vUket betyder att erforderliga kunskaper om 1 saml Nr 75. objekten (bl. a, för underhållsplaner, instruktioner, skötselföreskrifler)förmedlas på ett naturligt sätl som vederbörande personal harmöjlighet att på projektsladiet lägga erforderliga synpunkter för attunderlätta och förbUliga framtida drift och underhåll. instämmer i förslaget till framtidaorganisations-modeU och betonar särskilt vikten av att ansvaret för underhålloch drift hålls samman. Det fortsatta utredningsarbetet beträffandefortifikations- och byggnadsförvaltningen i regional och lokal nivå kommerenligt överbefälhavaren att i stor omfattning beröra övriga program- ochproduktionsmyndig-heier. Dessa, framför allt försvarsgrenscheferna, måstedärför beredas möjligheter att medverka i den fortsatta utredningen. Efiersomfortifikations- och byggnadsverksamheten är att betrakta som enservicefunktion, bör en av utgångspunkterna för fortsalt utredning vara attfortifikations-pch byggnadsförvaltningens organisation anpassas på ett sätt somär ändamålsenhgt för den totala verksamheten på alla nivåer. Som institutet harframhållit bör en styrande faktor vara mUitärbefälhavarens operativa ansvar ochhans ansvar för förbandsproduktionen. gällande ansvarsförhållanden måstebehållas och de grundläggande kraven och ledningsprinciperna beaktas. Det fortsattautredningsarbetet bör inriktas på alt nå ytterligare avsevärdapersonalminskningar. Chefen för armén anför liknande synpunkter somöverbefälhavaren och understryker att fastighetsförvaltningen inte får skiljasfrån militära chefers övergripande ansvar i övrigt på plika nivåer.Försvarsgrenschefers och förbandschefers (motsvarande) ansvar förförbandsproduktionen måste beaktas vid den fortsatta utredningen. Chefen förmarinen framhåller att en utredning om den regionala forlifikalionsorganisationengjordes före omorganisationen . Utredningen hade enUgt chefen förmarinen rikliga utgångsvärden i fräga om förankringen i krigels krav och enriktig uppfattning beträffande de regionala chefernas ansvarsområden. Chefenför marinen ser ingen anledning all ändra de principer som i samband därmedfastställdes och anser därför en förnyad prövning av dessa principermeningslös, särskilt mot bakgrund av arbetsläget inom prganisationssektorn. anser del väsentligt att del fortsatta utredningsarbetet inriktaspå alt relationerna mellan centrala förvaltningsmyndigheter och regional/lokalnivå skall vara hka för alla förvaltningsområden mot bakgrund av bl. a.pågående utveckling av försvarets planerings-och budgeteringssystem. TCO-Sanser det viktigt all, sedan den fortsatta utredningen i regional och lokalinstans har slutförts, utformningen av forlifikationsförvalt-ningensorganisation i central instans på nytt övervägs och ändras i den utsträckningsom är motiverad för alt det praktiska arbetet vid förvaltningen skall kunnabedrivas så rationellt som möjligt. 1972/73 Anslag 36 960 000 1973/74 Förslag 38010 000 Allmän ledning och förbands verksamhet (50311) 32 738 000 32 894 000 Centralt vidtagen materiel anskaffning m, m. (50322) 2 > 38 604 000 Tillämpad ej objektbunden forskning (50342) 2 730 000 2 760 000 Summakostnader 37 538 000 38 404 000 38 604 000 Ersättning från försvarets civilförvaltning ochförsvarsområdes-staben vid försvarsområde för lönekostnader m. m.vid gemensamt intendenturkontor -578 000 Summa medelsbehov (anslag) 36 960 000 -594 000 37 810 000 -594 000 38 010 000 Beräknad ändring 1973/74 A. Avlöningsanslag Militär personal Regemenlsofficerare -2 -2 of. ändring 1973/74 Civil personal Handläggande personal Övrig personal B. Förskottsstat personal Regemenlsofficerare Pensionerad militär personal i arvodestfänst Regemenlsofficerare Civil personal Handläggande personal Övrig personal A. Löne- och prisomräkning Löne- och prisomräkningen innebär en kostnadsökning med . De förlagsmedel som disponeras för utredningar rörandetillämnade byggnadsföretag m. m. minskar (-. Kostnaderna minskar genom vakantsätlning av tjänster (. Byggnads- och reparalionsberedskapen, materiel /73-1974/75 upphandlas störreelkraftaggregat för byggnads- och reparationsberedskapen. För nästa budgetårbehövs . Kostnaderna minskar genom vakantsätlning av tjänster (-,). är centralförvaltningsmyndighet för fortifikations- och byggnadsförvallningen inomkrigsmaklen. Detta innebär i huvudsak att det åligger förvaltningen attanskaffa fortifikations- och byggnadsmaleriel, att projektera och uppförabefästningar och byggnader samt alt anordna krigsmaktens flygfält, övningsfältoch skjutfäll. Förvaltningen skall vidare förvärva, försälja, arrendera ellerförhyra fast egendom för krigsmaktens räkning samt vårda och underhållabefästningar och byggnader, flygfält, övningsfält, skjulfält och övrig fastegendom. Förvaltningen skall även organisera byggnads- ochreparationsberedskapen (BRB). Chef för forlifikalionsförvaltningen är en generaldirektörmed en överdirektör som ställföreträdare. Verket är organiserat på två avdelningar,befästningsavdelningen och kasernavdelningen, samt sju fristående byråer,forskningsbyrån, markbyrån, administrativa byrån, byggnadsbyrån, värmebyrån,elektrobyrån och väg- och valtenbyggnadsbyrån. Därjämte finns två friståendesektioner, utredningssektionen och kalkylsektionen. I organisationen ingåräven chefen för samt BRB:s centralkontor. Sju byggnadskonlor, ett i varjemilitärområde och ett inom Gollands militärkommando, är beträffande byggledningoch kontroll vid större byggnadsarbeten direkt underställdafortifikationsförvallningen, I aprU1969 uppdrog Kungl, Maj:t åt att isamverkan med forlifikalionsförvaltningen se över organisationen förfortifikations- och byggnadsförvaltningen inom försvaret samt att komma in medde förslag översynen kunde föranleda. Som riktlinjer för uppdraget angavs bl.a. alt utredningen skulle avse en huvudstudie av organisationen förfortifikations- pch byggnadsförvaltningen och i första hand gälla de uppgifterspm handläggs centralt. Utredningen skulle bedrivas med utgångspunkt i attfortifikationsförvaltningen skulle behållas som särskUt ämbetsverk direktunderställt Kungl, Maj:t, Förenklingar i organisationen skulle eftersträvas ochlönsamheten i all köpa tjänster från utomstående undersökas. Anpassningen avförvaltningens planerings-, ekonomi- och rationaliseringsfunklioner lillförvaltningens uppgifter skulle därvid utredas särskilt och sambandet mellanfortifikations- och byggnadsförvaltningen och försvarets materielanskaffninguppmärksammas. har lagt framförslag tUl ändrad organisation m, m, för fortifikationsförvaltningen.Förslaget innebär när del gäller basorganisationen i huvudsak följande.Verksledningen förstärks lill all omfatta, förutom generaldirektören, en ekonomidirektöroch en driftdirektör. Den nuvarande tjänsten för överdirektör ulgår. En nyenhet för central planering inrättas, varvid den nuvarande utredningssektionenutgår ur organisatipnen. En ny driftenhet inrättas för ledning och samordningav faslighetsdriflen. Delar av nuvarande värme- och elektrobyråerna samt avväg- och vattenbyggnadsbyrån förs samman till en särskild fackenhet. Återstående del av väg- ochvaltenbyggnadsbyrån bildar övergångsvis en väg- och flygfältsenhet medan värme-och elektrobyråerna ulgår ur organisationen. Övriga enheter behåller i principsin nuvarande organisatoriska ställning. För alt tillgodose fortifikationsförvallningens behov avintern verksamhetsplanering, budgetering och redovisning är del enligtinstitutets mening nödvändigt att indela verksamheten i internprogram. Dessabör ansluta till förvaltningens tre huvuduppgifter, dvs, anskaffning av anläggningarm, m,, fastighetsförvaltning och fortifikatorisk forskning, och i erforderligutsträckning indelas i delprogram. Ansvaret för de olika inlerndelprogrammenbör enligt förslaget fördelas på vederbörande bas-organisatoriska enheter.Dessa enheter finansierar genom uppdrag verksamheten vid fack- ochbyggenheterna som förutsätts utgöra resultatenheter, 1 fråga om finansieringen av förvaltningens verksamhetföreslår institutet att verksamheten i sin helhet skaU redovisas mot ettformellt anslag om , på riksstaten. Därvid upptas på utgiftssidan löneroch andra kostnader för anställd personal, ersättningar till konsulter samllokalhyror ra, fl, pmkostnader för verksamheten. Som inkpmster tas uppersättningar från programmyndighelerna för anskaffnings- och förvaltningsuppdragsamt andra betalda uppdrag. För att jämna ut säsongvariationer fömtsätts allförvaltningen disppnerar en rörlig kredit i riksgälds-kontoret. Ett särskUtbidragsanslag föreslås för att täcka kostnaderna för projektering av sådanaobjekt spm inte kpmmer till utförande. När detgäUer fortifikationsförvaltningens ansvar och arbetsuppgifter föreslårinstitutet i huvudsak följande, åläggs ansvaret förfaslighetsdriflen inom försvaret. Med hänsyn lill förvaltningens erfarenhet avoch kunskap om anläggningar för skydd mot vapenverkan bör förvaltningen blisakkunnigmyndighet inom statsförvaltningen främst för projektering av sådanaanläggningar. Förvaltningen bör befrias från de uppgifter för förvaltning m. m.av vissa fastigheter i som i andra områden sköts av lokalförvaltningsmyndighet. Härvid utgår nuvarande organisationsenhet(stockhplmssek-tionen) ur förvaltningens organisation. Institutet räknar medatt beslut kommer att fattas om försvarels materielanskaffning ra, ra, spminnebär att fprtifikationsförvallningens personal för redovisningsuppgifter ochinköp kan reduceras samt att förvaltningens cenlralförråd i kan avvecklaseller föras över till annan myndighet. Om statsmakterna fattar beslut om attomlokalisera förvaltningen bör enligt institutet ställning och organisatoriskaplacering omprövas. Verksamheten inom fprlifikationsförvaltningen bör enhgtinstitutets förslag i största möjliga utsträckning bedrivas i projektgrupperunder särskUt utsedda projektledare, SärskUd uppmärksarahet bör ägnas åt attfölja upp kostnader, produktivitetsutveckling ra, m, Förvahningen bör i ökadutsträckning anlita konsuUer i anskaffningsverksamheten. Institutet föreslår att pmprganisatipnen genomförs underandra , Ansvaret för genomförandet bör enligt institutet åvila fortifikationsförvallningen. Prop, 1973:75 87 Institutet beräknar antalet tjänster i den nyaorganisationen tUl 643, varvid institutet inle räknar med några tjänster förstockholmssektionen, BRB eller centralförrådet i , Därutöver föreslås altforlifikalionsförvaltningen skall tillåtas ha en viss personalreserv i form avtjänster för aspiranter. Antalet sådana tjänster bör enligt institutet varahögst 20 och anpassas till det faktiska rekryteringsläget. Enligt institutetsberäkningar innebär organisalionsförslaget en personalminskning med ca 100personår. Personalreduceringen förutsätts ske genom naturlig avgång. Med stödav bl. a. en prognos för pensionsavgångar vid förvaltningen räknar institutetmed alt förvaltningen skall kunna anpassa antaletanställda tiU föreslagen nivå. Den totala kostnadsminskningen vidgenomförd omorganisation och ändrade verksamhetsformer beräknar institutet tillca 3 milj, kr. Därutöver räknar institutet med en viss effektivitetsökning. I fråga pm organisationsutvecklingen anser siginstitutet inte f, n, kunna la någon ställning. Institutet ansluter sig dockprincipiellt till en inom institutet skisserad organisationsmodeU lill den deldenna innebär alt anskaffningsverksamhet och fastighetsförvaltning framdelesbör hållas ätskUda, Institutet föreslår slutligen att översynen fullföljs i enandra etapp för verksamheten på regional och lokal nivå. Institutetsförslag om förändringar i fortifikationsförvaltningens basorganisation har vidremissbehandlingen utsatts för kritik på vissa punkter. Del övervägande antaletremissmyndigheter anser att något behov av utökning eller förändring avverksledningen inte föreligger. Förslaget att inrätta en enhet för centralplanering tiUstyrks genomgående medan huvudparten av remissinstanserna vändersig mpt förslaget all inrätta en särskUd fackenhet Pch en särskild enhet fördriftfrågor. En uppdelning av fack- och driftfrågorna anses bli opraktisk ochpnödigl perspnalkrävande, föreslår i stället, medinstämmande av bl. a, överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna, att fack-ochdriftenheterna förs samman tUl en gemensam större enhet vUket ger möjlighet attsamordna fack- och driftfrågorna utan alt gå över basorganisaloriska gränser.Mot förslaget att övergångsvis inrätta en väg- och flygfältsenhel framförsingen erinran liksom inle heller mot förslaget att låta övrigabasorganisaloriska enheter i princip behålla sin nuvarande organisatoriskastäUning, Förslagetatt använda internprogram i fortifikationsförvallningens verksamhet för deninterna verksamhetsplaneringen och budgeteringen m, m, föranleder ingaerinringar från remissinstanserna. Flera remissinstanser, däriblandriksrevisionsverket, avstyrker den föreslagna finansieringsformen med ett 1000-kronorsanslag med nettoredovisning. Metoden anses inle ge några fördelarför den verksamhet som fortifikationsförvaltningen bedriver, Mol föreslagna förändringar avforlifikationsförvaltningens ansvar och arbetsuppgifter framförs viss kritik avriksrevisionsverket, som anser alt förslaget om alt förvaltningen skall varasakkunnigmyndighet för projek- Prop, 1973:75 88 tering av anläggningar för skydd mot vapenverkan ärotillräckligt underbyggt samt alt frågan om alt befria förvaltningen frånuppgiften att vara lokal förvaltningsmyndighet för vissa fastigheter istorstockholmsområdet inte har klarlagts på ett tUlfredsstäUande sätt, I frågaom verksamhetens bedrivande delar remissinstanserna institutets synpunkter påen ökad inriktning mot projektorienterad verksamhet. Viss kritik framförs motförslaget att i större utsträckning köpa tjänster från utomstående. a, om ett ökat köp av tjänster är fördelaktigare från tekniskoch ekonomisk synpunkt. Mot föreslagen storlek av fortifikatipnsförvallningensorganisation riktas i huvudsak inga invändningar. Från framför alltpersonalhåll framhålls angelägenheten av att den personal som inte kan placeraspå tjänster i den nya organisationen ges meningsfyllda arbetsuppgifter, I fråga om det av institutet föreslagna fortsattautredningsarbetet beträffande fortifikations- och byggnadsförvaltningen påregional och lokal nivå framhåller ell flertal remissinstanser att nu gällandeorganisationsstruktur och ansvarsförhållanden i princip bör behållas. Syftetbör främst vara att uppnå ytterligare personalminskningar. Jag tar först upp frågan om de föreslagna förändringarna ifortifikationsförvallningens basorganisation. Jag delarrationaliseringsinstitutets uppfattning att del alltmer skärpta behovet avsparsamhet med försvars-anslagen gör det nödvändigt att ägna stor uppmärksamhetåt resursförbrukning, produktivitetsutveckling, rationalisering, långsiktigplanering m, m. En särskUd enhet för central planering med ställning som stabsorganåt verksledningen bör därför inrättas i enlighet med institutets förslag.Samtidigt bör den nuvarande utredningssektionen utgå ur organisationen. Denföreslagna utökningen av verksledningen med en ekonomidirektör och endriftdirektör kan jag inte biträda. Detta innebär att den nuvarande tjänstenför en överdirektör behålls. En viss förstärkning av ekonomifunktionen börkunna komma till stånd genom att den nya enheten för central planeringtillkommer. Jag anser att det inle finns anledning att provisorisktinrätta en väg-och flygfältsenhet. Enligt min mening bör den verksamhet somavser anskaffning och underhåll av flygfält organisatoriskt inordnas i befästningsenhelen.Jag anser vidare att den föreslagna fackenheten, som omfattar delar av nuvarandeelektro- och värmebyråerna samt vatten- och avloppsenheten ur väg- ochvattenbyggnadsbyrån, bör utökas all omfatta även den verksamhet inom sistnämndabyrå som är inriktad på all ge service åt övriga enheter i frågor som gällervägar, fältmätningar och gmndundersökningar. En fackenhet med denna omfattningbör tillkomma. När det gäller driftfrågor råder enighet om behovet av ensärskild enhet för dessa frågpr. Det föreligger dock olika uppfattningar om hurdenna enhet bör inordnas i prganisalipnen. Eftersom enhetens uppgifter på siktblir beroende av dels resultatet av den fortsatta utredningen om organisationensutformning och arbetsuppgifternas fördelning på regional och lokal nivå, delsresultatet av pågående maskinljänstförsök anser jag att driftenhetens organisatoriska ställning inte nu börslutgiltigt faslstäUas. Jag anser emeUertid att det är viktigt att en samordnadhandläggning av driftfrågor kommer till stånd. En driftenhet med denomfattning och de uppgifter som föreslagits bör därför tillkomma. Jagförutsätter att driftenhetens uppgifter och organisatoriska ställningytteriigare övervägs under det fortsatta utredningsarbetet. I avvaktan påresultatet av detta arbete förordar jag att driftenheten lUls vidare förs sammanmed fackenheten till en gemensam större enhet som bör benämnas drift- ochfackenheten. Värme-, elektro- samt väg- och valtenbyggnadsbyråerna kan därvidutgå ur organisationen. Jag biträder förslaget att övriga basorganisatoriskaenheter i princip skall behålla sin nuvarande organisatoriska ställning. Jagkan dock inte dela institutets uppfattning om behovet av en frislåendekalkylenhel direkt under verksledningen, I likhet med flera remissinstanser,däribland , anser jag all kalkylenheten inte bör ha enfristående ställning i organisationen. Den bör i stället ingå i en störreenhet, lämpligen då byggenheten, 1 fråga om forskningsenheten har institutetlämnat frågan öppen, om denna enhet skaU vara fristående direkt underverksledningen eller knuten till befästningsenheten. Enligt min mening börforskningsenheten utgöra en fristående enhet. Jag ansluter mig lill institutets förslag att verksamheteninom fortifikationsförvaltningen skall fördelas på internprogram som knyter antill förvaltningens huvuduppgifter, dvs. anskaffning av anläggningar m. ni.,fastighetsförvaltning och fortifikatorisk forskning. Det bör ankomma påförvaltningen att avgöra hur ansvaret för de olika inlernprogrammen skallfördelas på olika enheter i organisationen, hur internbudgetering m. m. skallgöras samt i vilken omfattning interndebitering skall ske. Jag är inte nuberedd att föreslå en omläggning av finansieringsform för förvaltningensverksamhet. Nuvarande former för finansiering av verksamheten bör därför enligtmin mening behållas tills vidare. föreslär attfortifikationsförvaltningen skall ansvara för fastighetsdriften inom försvaret.Då förvaltningen redan har fackansvar för faslighelsdriften innebär förslageten utvidgning av detta ansvar till att omfatta även maskinpersonal m. m. Ensådan utvidgning skulle innebära att nya kostnadskomponenter tillkommer vidberäkningen av hyror för byggnader m, m, inom försvaret. Jag kommer därför attta ställning till denna fråga först sedan nu pågående översyn av principema förhyressätlning inom försvaret har slutförts. Underlag saknas för att nu ta ställning till förslaget attförvaltningen skall vara sakkunnigmyndighet inom statsförvaltningen förprojektering av anläggningar för skydd mot vapenverkan. Ställning till dennafråga kan tas först sedan förvaltningen närmare har redovisat vad som ansvaroch vilka bestämmelser som bör utfärdas av Kungl. Jag biträder förslagetatt fortifikationsförvaltningen skaU befrias från sådana uppgifter förförvaltning m. m. av vissa fastigheter i som i vanligafall sköts av lokal förvaltningsmyndighet. Hur denna verksamhet ifortsättningen skall skötas bör prövas i samband med det fortsatta översynsarbetel beträffande verksamheten påregional pch lokal nivå. I avvaktan härpå bör den s. k. stockholmssektionen sominom förvaltningen har hand om dessa uppgifter provisoriskt stå kvar iförvaltningens organisation. Beträffande BRB:s ställning och organisatoriska placeringfår ställning las när statsmakternas beslut om fortifUcationsförvaltningenslokalisering föreligger. Jag biträder rationaliseringsinstitutets synpunkter på enökad inriktning inom fortifikationsförvaltningen mot en projektorienterad verksamhet.Den projektorienlerade verksamheten bör liksom i huvudsak gällaanskaffningsverksamhelen. Möjligheterna att genom projektplanering skapaunderlag för resultatuppföljning bör dpck beaktas även inom verksamheten iövrigt. Frågan omi vilken utsträckning konsulter bör anlitas i fortifikationsförvaltningensanskaffningsverksamhel har ingående behandlats av institutet som föreslår attköp av tjänster skall öka.