prop · FW0340 · 1973-12-31 00:00:00 — 17 Svensk , som isvensk hamn tillträder tjänst å utiändskt handelsfartyg, skall påmönstrasfartyget. Anlöper utiändskt handelsfartyg, å vUket svensk är anställd,svensk hamn skall, om påmönstring icke redan skett, sjömannen påmönstrasfartyget innan detta avgår. Svensksjöman, som i svensk hamn tillträder anställning på utländskt handelsfartyg,skall påmönstras fartyget. Anlöper utländskt handelsfartyg, på vilket svensksjöman är anställd, svensk hamn skall, om påmönstring icke redan skett,sjömannen påmönstras fartyget innan detta avgår. 18§1 Vid påmönstring enligt 17 § skall iakttagas a) att sjömannen är inskriven isjömansregistret och har sjöfartsbok, b) att hinder enligt lag eller annan författning ickemöter mot hans anställning ombord å fartyget, samt c) att mellan sjömannenoch fartygsbefälhavaren upprättas an-stäUningskontrakt, som tillförsäkrarsjömannen dels rätt att lämna tjänsten å sådan tid, att han ej hindras fullgörahonom såsom värnpliktig åliggande skyldighet, dels ock, om fartyget ej tiUhörnation som tillförsäkrar svensk sådan förmån, rätt att vid 'Senaste lydelse 1969: 311. c) att sjömannen harskriftligt anställningskontrakt, som tillförsäkrar sjömannen dels rätt att lämnaanställningen , att han ej hindras fullgöra honom såsomvärnpliktig åliggande skyldighet, dels ock, om fartyget ej tillhör nation somtillförsäkrar svensk sådan förmån, rätt att vid sjukdom eller skada åtnjuta fri sjukdomeller skada, i den omfattning 28 § sjömanslagen stadgar, på redarens bekostnadåtnjuta vård och fri hemresa. hemresaoch vård i den omfattning som följer av 31 och 3840 §§ sjömanslagen (1973:000). Avanställnmgskontraktet skall ett exemplar tillställas mönstringsför-rättaren ochett exemplar överlämnas till den anställde. Frånträder påmönstradsjöman sin tjänst å svenskt fartyg, skall han avmönstras. Frånträder påmönstradsjöman sin befattning på svenskt fartyg, skall han avmönstras. 21 Vid avmönstringåligger det mönstringsförrättaren att såvitt möjligt tillse, att sjömannentUl-godonjutit lön och övriga förmåner enligt tjänsteavtalet samt att i övrigtgällande föreskrifter iakttagits i samband med tjänstens upphörande. Föreliggeröverenskommelse mellan befälhavaren och sjömannen att sjömannen endasttillfäUigt skall- lämna fartyget för att åter tillträda tjänstombord, skall tillsyn enligt första stycket avse endast att vederbörliganteckning om avmönstringen gjorts i fartygets sjömansrulla. Vidavmönstring åligger det mönstringsförrättaren att såvitt möjligt tiUse, attsjömannen tillgodonjutit lön och övriga förmåner enligt anställningsavtaletoch sådant tjänstgöringsbesked som avses i 15 § sjömanslagen (1973: 000) samtatt i övrigt gällande föreskrifter iakttagits i samband med att sjömannenlämnar fartyget. Föreligger överenskommelseom att sjömannen endast tillfälligt skall lämna sin befattning på fartyget föratt tillträda den på nytt, skall tiUsyn enligt första stycket avse endast attvederbörlig anteckning om avmönstringen gjorts i fartygets sjömansralla. När sjömansmlla, som utfärdats enligt 34 §, upphör att gälla, skall avmönstras med iakttagande av vad i 21 § stadgas. Den, som kvarstår i befattning på fartyget, skall ånyo påraönstras, därvid 1416 §§ äga tillämpning. 22När sjömansmlla, som utfärdats enligt 34 §, upphör att gälla, skola befälhavareoch besättning avmönstras med iakttagande av vad i 21 § stadgas. De, som kvarståi tjänst å fartyget, skola ånyo påmönstras, därvid 1416 §§ äga tillämpning. Medmönstring enligt denna paragraf må anstå till dess fartyget anlöper svenskhamn eller utländsk hamn, där mönstring å svenska fartyg sker. Sådant anståndmå ej medföra, att mönstring sker senare än efter det sjömansrallanupphört att gälla. 'Senaste lydelse 1969: 311. Mönstring förrättas avmönstringsförrättare. Frånträder sintjänst å ort, där mönstringsförrättare ej finnes, må fartygsbefälhavaren enligtvad därom särskilt föreskrives vidtaga erforderliga åtgärder för avmönstringenoch därefter i första hamn, där mönstringsförrättare finnes, anmälaavmönstringen för denne. Mönstringsförrättaren skall därvid verkställa sådangranskning som avses i 21 § första stycket. Frånträder sinbefattning på fartyg på ort, där mönstringsförrättare ej finnes, må fartygsbefälhavarenenligt vad därom särskilt föreskrives vidtaga erforderliga åtgärder föravmönstringen och därefter i första hamn, där mönstringsförrättare finnes,anmäla avmönstringen för denne. Mönstringsförrättaren skall därvid verkställasådan granskning som avses i 21 § första stycket. Mönstringsförrättare skalltillse, att , som tillträder tjänst å svenskt fartyg, enligt sjömanslagensbestämmelser förses med av-räkningsbok samt att fartygets befälhavare harskeppsdagbok, maskindagbok och oljedagbok i fall där sådan dagbok skall föraspå fartyget. Mönstringsförrättare skalltillse, att , som tUlträder befattning på svenskt fartyg, enligt sjömanslagens(1973: 000) bestämmelser är försedd med tjänstgöringsbesked samt attfartygets befälhavare har skeppsdagbok, maskindagbok och oljedagbok i falldär sådan dagbok skall föras på fartyget. Om frånträde ellertillträde av tjänst ombord å fartyg med manskapsförteckning skall befälhavarengöra anteckning i förteckningen samt genom särskilt upprättad rapportunderrätta sjömansregistret. Om frånträde ellertillträde av befattning på fartyg med manskapsförteckning skall befälhavarengöra anteckning i förteckningen samt genom särskilt upprättad rapportunderrätta sjömansregistret. Från villkor, somenligt denna förordning gäller för rätt att påmönstras fartyg, må, i den utsträckningsjöfartsverket bestämmer, undantag göras för person, som medföljer fartygetutan att tillhöra den egentliga besättningen. Från villkor, somenligt denna förordning gäller för rätt att påmönstras fartyg, må, i den utsträckningsjöfartsverket bestämmer, undantag göras för den som påmönstras enligt 13 §. Fartygs befälhavare, som i strid mot bestämmelserna i denna förordning låter tillträda be- Fartygsbefälhavare som i strid mot bestämmelserna i denna förordning låter tillträda » Senastelydelse 1969: 311. * Senastelydelse 1969: 311. ' Senastelydelse 1969: 311. « Senastelydelse 1969: 311. tjänstutan påmönstring eller frånträda tjänst utan avmönstring eller som imderlåteratt föranstalta om avmönstring, när fartygets sjömansrulla upphört att gälla,dömes till böter. TiUböter dömes ock befälhavare, vilken underlåter att fullgöra vad som enligt3739 §§ åligger honom eller vilken, utan att sådant faU föreligger som iförsta stycket avses, i strid mot 1 § låter tUlträda tjänst ombord utanatt sjömannen är inskriven i sjömänsregistret. fattningeller anställning på fartyg utan påmönstring eller frånträda befattning utanavmönstring eller som underlåter att föranstalta om avmönstring, när fartygetssjömansralla upphört att gälla, dömes till böter. Tillböter dömes ock befälhavare, vUken underlåter att fullgöra vad som enligt3739 §§ åligger honom eller vilken, utan att sådant fall föreligger som iförsta stycket avses, i strid mot 1 § låter tillträda befattning elleranställning på fartyg utan att sjömannen är inskriven i sjömansregistret. Dennakungörelse träder i kraft . Utdragav protokollet över kommunikationsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:mmistem för utrikes ärendena , statsråden , , ,, , , , , , , ,. Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ny sjömanslag m. m. och anför. Idirektiven sjömanslagskommittéi, som tillkallades för attverkställa översyn av sjömanslagen (1952: 530, ändrad : 209),uttalades att utvecklingen i fråga om sjömäns arbetsförhållanden under den tidsjömanslagen (SjmL) varit i kraft medfört allt större överensstämmelse mellansjömäns och övriga arbetstagares förhållanden. Som exempel härpå nämndesinförandet i kollektivavtal av regler om s. k. rederianställning varigenomsjömannen fastare knöts tUl rederiet. Denna utveckling motiverade en översyn avlagen, varvid frågan om hur rederianställningen borde påverka lagstiftningenvar av särskild vikt. Bland de frågor som i övrigt speciellt borde beaktasnämndes modernisering av reglema om avsked. Vidare borde utredas frågan omstridsåtgärder vid arbetskonflikt inom sjöfarten och de därmed sammanhängandefrågorna om tjänsteplikt och lydnadsförhåliandet ombord. Bestraffningssystemetpå fartygen borde underkastas en förutsättningslös omprövning. Eftersomlagstiftningen på SjmL:s område tUlkommit under samverkan med övriga nordiskaländer och översyn aktualiserats också i dessa, borde arbetet ske i närakontakt med det utredningsarbete som kunde komma till stånd i grannländerna.Kommittén avgav den 22 'Generaldirektören , ordförande, advokaten ,för mindre fartyg, direktören i ,jur.dr NUs , direktören i ,förbundsordföranden i och direktöreni . I utredningsarbetet har somexperter deltagit direktören i ,ombudsmannen i och ambassadörenHans Sköld. febraari1971 betänkandet Ny sjömanslag (SOU 1971: 6). Betänkandet innehåller förslagtill ny lagstiftning, vilket torde få fogas tUl protokollet som bilaga. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetts av riksåklagaren, hovrätten för ,, överbefälhavaren, , arbetarskyddsstyrelsen,, , , statens vägverk, ,sjömansnämnden, generaltullstyrelsen, , fiskeristyrdsen,, ordföranden i arbetsdomstolen, utredningen rörandespecialstraffrätten (Ju 1956: 42), sjölagskommittén (Ju 1959: 39),ämbetsansvarskommittén (Ju 1967: 63), (),. i (LO),(), (),, och Svenskasjö-folksförbtmdet. har överlämnat yttranden överbetänkandet från generalkonsulaten i , , , och NewYork samt från konsulaten i och . harbifogat yttranden från polismyndigheterna i och Göteborg.Arbetsmarknadsstyrelsen har överlämnat protokoll från sammanträde den 18 maj1971 med sjömansförmedlingsdde-gationen. Inomkommunikationsdepartementet har därefter upprättats promemoria angående SjmL:stillämplighet på person m. m. (Ds K 1972: 9). Efter remiss har yttranden överpromemorian avgetts av , sjömansnämnden, ,utredningen rörande ökad anstäUningstrygghet och vidgad behörighet förarbetsdomstolen (In 1970: 30), statens jämvägar, SAF, ,för mindre fartyg, , TCO, ,Svenska sjöfolksförbtmdet samt Hotell- och restauranganställdas för-bimd. Inomkommunikationsdepartementet har därefter upprättats förslag till ny SjmL samtförslag tUl viss följdlagstiftning, som kräver medverkan. 1973: 40 27 2.1Huvuddragen i gällande lagstiftning SjmLär den centrala författningen för dem som är anställda ombord. SjmL innehållerregler om befälhavarens och besättningens tjänsteavtal. Vidare tas uppbestämmelser om skeppstjänsten och arbetsledningen samt om de tvångsmedel somfinns för befälets utövande och ordningens upprätthållande, t. ex. åläggande avdisciplinbot. Dessutom behandlas även ansvar för vissa speciella brott, som kanbegås under anställningen ombord. Slutiigen ges regler om laga domstol isärskilda fall. Lagenstjänsteavtalsbestämmelser innehåller de väsentligaste reglerna om sjöfolketsrättigheter och skyldigheter i tjänsten. Där behandlas bl. a. frågor omtjänsteavtalets ingående och upphörande, om lönen, om sjömannens rätt tUl friahemresor, sjukvård och begravning. SjmLbygger på grundtanken att sjömannen anställs endast för tjänst på bestämt fartyg.Anställningen fömtsätts börja i och med att arbetstagaren tillträder tjänst pådetta fartyg och upphöra när han frånträder tjänsten där. I de fallmönstringsförordningen (1961: 87, ändrad : 677) är tillämplig,motsvarar anställningstiden i huvudsak den tid under vUken arbetstagaren ärpåmönstrad fartyget. Befälhavarenintar en central stäUning i tjänsteavtalsfrågor och har i SjmL skjutits fram iredarens ställe som arbetsgivarpart. Befälhavarens behörighet att slutaanställningsavtal på redarens vägnar är således uttryckligen fastslagen ilagen. I bestämmelserna om avskedsgmnder är det befälhavaren som ges rätt attavskeda . Behandlingenav befälhavarens tjänsteavtal är inskränkt tUl ett fåtal regler i jämförelsemed besättningens. Reglerna upptas i ett särskUt kapitel. SjmLinnehåller vidare ett kapitel om skeppstjänsten, vari bl. a. behandlasarbetsledningen ombord och allmänna skyldigheter i tjänsten, t. ex.lydnadsplikt. Iett särskilt kapitel regleras disciplinbot, som innebär mistning av lön förhögst och som kan åläggas i vissa angivna fall av en särskilddisciplinnämnd bestående av befattningshavare ombord. SjmLär i sin helhet tillämplig på befälhavaren och besättningen. Till besättningenräknas dock inte personer anstäUda av annan än redaren eller befälhavaren.Vidare omfattar lagen av redaren eller befälhavaren anställda personer, sominte anses höra till den egentliga besättningen, t. ex. kypare, musiker ochfartygsläkare. Lagen är dessutom i vissa delar tillämplig på ombordanställdapersoner, som ej antagits av redaren eller befälhavaren,och på sjömän, som medtas på fartyget enligt 346 § sjölagen (1891 nr 35 s. 1,ändrad : 208). SjmL:stillämplighet i fråga om fartyg begränsas ej av bestämmelse i lagen. Vidsidan av SjmL:s tjänsteavtalsbestämmelser spelar numera kollektivavtalenmellan redarnas och de ombordanställdas fackliga organisationer en avgöranderoll. Dessa avtal liksom andra särskilda överenskommelser mellan parternainnehåller regler, som i stor utsträckning bygger vidare på och kompletterarSjmL:s reglering. Betydelsefulla frågor avgörs numera i allt flera hänseendenmed stöd av kollektivavtalen och bestämmelserna i lagen har kommit att fåmindre praktisk användning. Därjämte förekommer att viktiga frågor bestäms ienskilda tjänsteavtal, särskilt när det gäller det högre befälet. Bestämmelsermed nära anknytning till SjmL:s reglering upptas vidare i sjölagen,förordningen (1928: 49, ändrad : 291) angående beskickningar ochkonsulat samt mönstringsförordningen. 2.2 Lagstiftningeni övriga nordiska länder Gällandesjömanslagar i de nordiska länderna har tillkommit som resultat av gemensamtutredningsarbete. I redaktionellt hänseende är de ensartade, paragrafföljden t.ex. är i stort sett densamma. De mate-rieUa reglerna överensstämmer också istor utsträckning. Den utvidgning som genomförts av den svenska sjömanslagenstUlämplighet till att även avse utländska sjömän i svenska fartyg haremellertid inte motsvarighet i övriga länder. Lagstiftningen gäller där iprincip endast det egna landets medborgare eller, såvitt avser , dem somär bosatta i landet. Som exempel på andra skiljaktigheter kan följandeuppmärksammas. I och saknas den i 14 § SjmL nämnda möjlighetenatt begära samråd inför nämnd vid uppsägning. Kvalifikationstiderna för fri hemresaär olika i samtiiga länder. Fördelningen av kostnadsansvaret mellan staten ochredaren för sociala förmåner skiljer sig och disciplinnämndens sammansättningöverensstämmer ej i de olika lagarna. Ansvarsbestämmelser samt regler om lagadomstol och rättegång upptas i i annan lagstiftning. I inrymsforumbestämmelser i sjölagen. Isamband med att utredningsarbetet sattes i gång i , tillsattes också iövriga nordiska länder utrednmgar med uppgift att se över där gällandesjömanslagstiftning. 2.3 Huvuddrageni kommitténs förslag Kommitténsförslag innebär en rad ändringar både av generell och detaljmässig art. Jagavser att inledningsvis lämna ett kortfattat sammandrag av huvudpunkterna. 1973: 40 29 Förslagetinnebär i första hand en principieU förändring av synen på sjömannensanställningsavtal genom en närmare anknytning tUl arbetsgivaren. Redarensställning som part i avtalsförhållandet skjuts i förgranden och befälhavarenshittillsvarande arbetsgivarställning försvinner. Sjömannenknyts fastare tUl arbetsgivarenredaren. Kommittéförslaget bryter motpresumtionen att den ombordanställde är bunden enbart till anställning påbestämt fartyg. Förslaget grundas i stället på det på arbetsmarknaden tilllands gängse betraktelsesättet, att arbetsgivare och anställd står i ettomedelbart avtalsförhållande till varandra och att anvisningen av arbetsplatsendast utgör ett led i anställningsvillkorens fullgörande. Tidenför skeppsarbetsavtalet omfattar med förslagets syn såväl tid när sjömannentjänstgör ombord på fartyg som tid när han tillfälligt är i land för semestereller annan fritid eller för att avvakta annat fartyg, där sjömannen skalltillträda befattning. Har ej avtalet uttryckligen sagts upp, t. ex. närsjömannen går i land för semester, har han efter semesterns slut rätt ochskyldighet att återvända till sitt tidigare fartyg eller annan arbetsplats somredaren anvisar. Kommittéförslagetbinder inte avtalsparterna vid en viss typ av anställning utan medger störreavtalsfrihet. Förslaget lämnar fritt åt partema att bestämma om anställningenskall få fastare anknytning till redaren för tjänstgöring i det eUer de fartygredaren anvisar eller om anställningen som endast skall avse arbetepå visst fartyg. Kommittén räknar med att den erfarnare delen av sjöfolket isnabbt ökande omfattning kommer att bindas fastare tUl rederiet. Därigenomtillgodoses ett väsentiigt önskemål om bättre anställningstrygghet för deombordanställda. För rederier med flera fartyg, där arbetskraften kan blirörlig mellan dessa, bör en utveckling i denna riktning kunna få stor praktiskbetydelse. 2,3.2Övriga viktiga förändringar Kommitténhar begränsat lagregleringen. I förslaget tas i huvudsak upp regler, som gerett socialt grundskydd för sjömannen, och i övrigt sådana bestämmelser rörandetjänsteförhållandet som har betydelse för säkerheten ombord. Det har medförtatt flera bestämmelser i kunnat utgå. Redareoch anställda är till övervägande del fackligt organisationsanslutna.Kollektivavtalens reglering täcker därför praktiskt taget hela arbetsmarknaden.Detta har möjliggjort att ett flertal bestämmelser kunnat föras över tillkollektivavtalen. Detta gäller bl. a. bestämmelser om uppsägningstider,löneberäkning och landgångsviUkor. Prop.1973: 40 30 Fleraav de sociala förmåner som sjömannen åtnjuter ombord skall han också uppbäraunder väntetid, varmed huvudsakligen avses tid när sjömannen lämnat sinbefattning på fartyget utan att frånträda anställningen hos redarenoch han väntar på att ånyo tillträda befattning på redarens fartyg. Ifråga om lagens tillämplighet föreslås att den skaU omfatta dem som redareneller befälhavaren anställt för skeppsarbete med undantag för personer, varsarbetsuppgifter ej hänför sig till fartygets utnyttjande och endast avsertillfälliga göromål. För personer med annan arbetsgivare föreslås att liksomhittills enbart vissa bestämmelser skall vara tilllämpliga. Förslagetmedför inte någon ändring i fråga om lagens tillämplighet på fartyg. Ifråga om anställningsavtalets ingående och frånträdande föreslås en radändringar. Föreskriften att befälhavaren äger att på redarens vägnar antabesättningen har inte längre ansetts behövlig. Samtiiga anställningsavtalskall upprättas skriftligt. Möjligheterna för sjömannen att bli fri frånanställningen vid omständighet, som anses utgöra en välfärdsfråga, harutökats. Enviktig nyhet är att förslaget saknar regler om när får avskedas, dvs.skiljas från sin anstäUning utan iakttagande av avtalade villkor föranställningens upphörande. De gamla bestämmelserna om gnm-dema för att avskedaen stämmer inte med utvecklingen på den allmänna arbetsmarknaden motstörre anställningstrygghet. Frågan om när redaren får tillgripa avsked elleruppsägning bör i stället bedömas efter gällande kollektivavtal och de normersom utvecklar sig på arbetsmarknaden samt hänsynen till sjöfartens speciellaförhållanden. Frågan om ersättning vid avskedande löses kollektivavtalsvägen,utom i fall där det är betingat av sociala hänsyn, t. ex. vid sjukdom ellerskada. Försådana fall, där f. n. avsked får tUlgripas enligt särskUda bestämmelser iSjmL, tillgodoser kommittéförslaget säkerhetssynpunkterna genom befogenhet förbefälhavaren att sätta i land en . En sådan åtgärd, s. k. skiljande avsjömannen från befattningen ombord, bryter ej anställningsförhållandet och kantillgripas vid i stort sett samma fall, som f. n. utgör gnmd för avsked. Påvarje fartyg med minst sex anställda skall finnas en skeppsnämnd, bestående avbefälhavaren som ordförande och två ledamöter. Ledamöterna representerar deolika personalkategorierna ombord och i varje ärende skall tjänstgöraföreträdare för den kategori ärendet rör. En nyhet är att representanten förmanskapet ombord skall delta i handläggningen av samtliga ärenden. Skeppsnämndensuppgift är att dels utreda förhållanden av betydelse för den enskildeombordanställdes anstäUning och dels vara ett allmänt samrådsorgan ianställningsfrågor. 1973: 40 31 Framkommerdet när nämnden gör undersökning att grovt misskött sig i tjänsten, kannämnden tilldela sjömannen erinran. Skulle brott begås ombord är nämnden ocksåskyldig att göra utredning härom. Ifråga om de sociala förmånerna sänks kvalifikationstiden för fri hemresa vidsemester eller annan ledighet eller när anställningen upphör från 18 tUl niomånader. Kostnaderna för de fria hemresorna skall liksom bäras avstatsverket och rederinäringen med hälften vardera. Ikapitiet om skeppsarbete är en nyhet att bestämmelserna om arbetsledningenfallit bort. En annan nyhet är att förslaget öppnar möjlighet för enombordanställd att vid lovUg arbetskonflikt lägga ned arbetet utan att förstbehöva säga upp sin anställning och avvakta uppsägningstidens utgång.Förslaget slopar den rätt som SjmL tillagt befälhavaren att anlitapolismyndighet för att föra ombord , som inte kommer i rätt tid tilltjänsten eller som avviker från fartyget. Kommitténanser att det nuvarande disciplinbotssystemet är behäftat med så allvarligabrister att det bör slopas. Andra medel som står till buds för att upprätthållaordning ombord bedöms som tillräckliga. Förslagetbehåller i huvudsak nuvarande regler om ansvar för vissa brott. I en del fallhar modernisering skett. I andra har omskrivning måst företas med hänsyn tilländrat innehåll i lagen i övrigt. 2.3.3Förhållandet till övriga nordiska länder Kommitténhar under utredningsarbetets gång hållit nära kontakt med motsvarandekommittéer i de övriga nordiska ländema. När kommittén slutförde sitt arbetepågick utredning alltjämt i dessa länder. Såvitt då kunde bedömas skulle endastden finska kommittén komma att utforma sitt lagförslag enligt samma principersom den svenska. De danska och norska kommittéerna väntades i stort settbehålla den hittillsvarande gmnduppläggningen av sjömanslagen. Redaktionelltsökte man anpassa sig till de svenska och finska förslagen i fråga omkapitelindelning och paragraf följd. I fråga om innehållet väntades ett flertalolikheter. Kommitténuttalar att den rättsliga överensstämmelsen mdlan de nordiska ländema bryts iväsentliga avseenden, om det svenska förslaget och det som fömtsätts komma tUlstånd i genomförs utan att motsvarande reform vidtas för Daimiarks ochNorges del. Detta kan föra med sig praktiska nackdelar, vilka främst tordekomma att märkas på det administrativa planet, där det nordiska samarbetetunderlättas av rättslikheten. Inte minst det konsulära arbetet har haft fördeldärav. Betydelsen av den principiella skillnaden i lagarnas uppbyggnad som kankomma att uppstå skall dock inte överdrivas. I praktiken kommer debestämmelser som reglerar det sociala minimiskyddet för sjömännen att även ifortsättningen överensstämma i allt väsentiigt mellan de nordiska länderna. Desakliga skillnader som kommer att föreligga 1973: 40 32 harhuvudsakligen sin grund i skiljaktigheter i de olika ländernas kollektivavtalsregler.I detta hänseende har inte tUlkommit något nytt, eftersom kollektivavtalenredan under gällande lag medfört skillnader i de nordiska sjömännensarbetsvillkor. Dessutom regleras tjänsteavtalsrättsliga förhållanden i deolika ländema av sådana författningar vid sidan av sjömanslagarna, som intevarit föremål för harmoniseringssträ-vanden. Debetydande värden som kommittén tillmäter att en ny SjmL också tiU sinprincipieUa uppbyggnad närmas den gängse arbetsrättsliga synen på förhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare överväger enligt kommitténs bedömningklart de obestridliga nackdelar som ligger i att skiljaktigheter uppstår mellande nordiska ländemas lagar.