prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Med den betydelse trafiksäkerhetsarbetettillmätes i är det av stort intresse att svenska experter beredesmöjlighet att följa arbete som pågår utomlands inom detta område. Ettomfattande arbete bedrivs även inom ramen för . En växande samverkan kan,som en följd härav, förväntas mellan mindre grapper kring specifika projekt.Med anledning härav bör anslaget räknas upp med . Medlemsländernasårliga bidrag tUl hydrografiska byrån bestäms av medlemslandets tonnage vidgivna tidpunkter. har passerat en avgiftsgräns och skall därförbidraga med . Detta i förening med resor för svenskt deltagande imöten i organisationens finanskommitté uppgående tUl ca . medför behovav ökning av anslaget till totalt . Den tekniskautvecklingen går mycket snabbt inom sjöfarten. Den nya generationen fartyg är iflera hänseenden mer avancerad än de fartyg som byggdes . Dennautveckling medför stora internationella problem ur sjösäkerhetssynpunkt.Miljöskyddet kommer därvid mer och mer i förgrunden. Sålunda medför kollisioneUer grundstöt-ning med stora tankfartyg risker för katastrofala skador påvatten och stränder. är medlem i sjösäkerhetskommitténinom IMCO vilket medför ett omfattande arbete. För att förbereda Sverigesmedverkan i 1973: 1 Bilaga 8 176 IMCO-arbetet och för att säkra myndigheters ochorganisationers medverkan och inflytande i detta arbete och i arbetet i olikaunderkomriiit-téer anordnar regelmässigt förberedandesammanträden inför mötena i med olika IMCO-organ. konferensinom IMCO om havens förorenande () kommer att krävaett aktivt och omfattande engagemang från svensk sida, vUket också medför ökadekostnader. Med anledning härav bör anslaget höjas med . bidrag tillIMCO:s budget beräknas tiU . TiU resor föranledda av Sverigesmedlemskap i sjösäkerhetskommittén samt deltagande i församlingens mötenberäknas oförändrat . För kostnader i samband med utredningsarbetenför IMCO:s räkning beräknas oförändrat . För representation isamband med deltagande i sjösäkerhetskommitténs arbete beräknas oförändrat . Från anslaget bestrids även deltagande av svenska representanter vidsjöfartsmöten inom nordisk ram. Kostnaden härför kan beräknas till . Sammanlagt bör såledesposten uppföras med (80 000 4- 330 000 + 150 000 + 120 000 4- 10 000 -f 10 000). i för sjöfartskongresser anordnar i Canadasin vart fjärde är återkommande kongress. För att möjliggöra svenskt deltagandekrävs en höjning av anslagsposten med . Under åberopande av detanförda samt med hänvisning tUl sammanställningen hemställer jag att Kungl.Maj:t föreslår att till Bidrag tillvissa internationella sammanslutningar m. m. för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Beredskap för civil luftfart 1971/72 Utgift 644 000 Reservation 1327 000 1972/73 Anslag 800000 1973/74 Förslag 800000 I skrivelse den 21augusti 1972 har luftfartsverket beräknat medelsbehovet för /74tUl . Med hänsyn till handlingarnas innehåll torde någon redogörelseinte böra lämnas till statsrådsprotokollet. Handlingarna torde få bringas tillriksdagens kännedom i samband med att de ställs till vederbörande utskottsförfogande. Prop.1973: 1 Bilaga 8 177 Med hänvisning tillluftfartsverkets framställning beräknar jag för /. Jag hemställer att Kungl. att till Beredskap förcivil luftfart för /74 anvisa ett reservationsanslag av 800 000kr. Kosmader för visst värderingsförfarande 1971/72 Utgift O 1972/73 Anslag 40 000 1973/74 Förslag 40 000 Fr. o. m. den 1 januari1970 finns en för hela landet gemensam värderingsnämnd med uppgift att avgörafrågan om vUlkoren vid inlösen av rörelse eller tUlgångar i samband medåterkallelse av trafik-tUlstånd enligt förordningen (1940: 910) angåendeyrkesmässig automo-biltrafik m. m. består av tre ledamöter medsuppleanter som utses av Kungl. Maj:t. Kostnadema för nämnden skall bestridasav staten men genom utdebitering efter varje värdering slutiigt belastaden som förvärvar tillståndet. Pä riksstatens inkomstsida finns därför enmotsvarande inkomsttitel, benämnd Ersätttung för visst värderingsförfarande. Kostnaderna för värderingsnämndens verksamhetberäknar jag för nästa budgetär tUl oförändrat . Jag hemställer att Kungl. att till Kostnader förvisst värderingsförfarande för /74 anvisa ett förslagsanslag av40 . Kostnader för riskgaranti till 1971/72 Utgift O 1972/73 Anslag 1 000 1973/74 Förslag 1 000 Från anslaget bestridseventueUa utbetalningar i aiUedning av den garanti som Kungl. Maj:t kan ställadels i fråga om ersättning för förlust av eller skada på SAS' luftfartyg tillföljd av flygplanskapning (prop. 1970: 165, SU 1970: 123, rskr 1970: 428), delsi fråga om ersättning för föriust av eller skada på SAS tillhöriga flygplan avtyp orsakad av krigshandUng eller liknande handling (prop. 1971: 75bil. 4, : 4, rskr 1971: 115). Den närmare utformningen av garantiernaförutsätts vid behov skola regleras genom överenskommelser mellan de treskandinaviska staterna. Jag hemställer att Kungl. att till Kostnader förriskgaranti till för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Kostnader för omläggning avflygtrafikledarutbildningen 1971/72 Utgift O 1972/73 Anslag 1 000 1973/74 Förslag 1 000 Nämnden förflygtrafikledarskolan i planlägger och leder arbetet med omläggningtill ny, gemensam utbUdning av civila och miUtära flygtrafikledare. I nämndensåligganden ingår bl. a. uppläggning och utformning av utbildningen, anskaffningav teknisk utrustning och övrig materiel samt rekrytering av personal ochelever. I nämnden ingår företrädareför luftfartsverket och flygvapnet samt en från intressenterna friståendeordförande. Till nämndens förfogande finns ett kansli bestående av enkanslichef jämte biträdespersonal. Därutöver kan experter för särskildauppgifter knytas till nämnden. Nämndens verksamhetfinansieras genom bidrag frän intressenterna. Efter avdrag med ett formelltbelopp av . som utgör den anslagsmässiga nettoutgiften delaskostnaderna lika mellan luftfartsverket och flygvapnet. Beräknad ändring 1973/74 Ersättning till luftfartsverket för Prop.1973:1 Bilaga 8 179 /74 erfordras en systemman, en programmerare och tre teknikerbl. a. för att säkerstäUa leveransen och driften av simulatorn (. Förrekrytering av elever till kurser som börjar krävs . Kapitalkostnaderna /74 beräknas uppgå till . För reseersättningar,lokalkostnader och expenser krävs ytterligare . Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag att Kungl. att till Kostnader föromläggning av flygtrafikledarutbildningen för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1973:1 Bilaga 8 180 Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. I det följande lämnas för budgetåren1971/721973/74 en redovisning för postverkets, (exkl. randradio),statens järnvägars och luftfartsverkets fonder samt statens vägverks förrådsfondoch fond. För budgetåren 1972/73 och 1973/74 tillkommer ävenfonden för kanalverk. Vidare framläggs en sammanfattande redogörelseför investeringarna i övrigt såvitt avser del avkapitalbudgeten. Investeringsutfall för /72 I följande tabellredovisas de anslagsmedel, som under det gångna budgetåret stått tUlförfogande, och i vilken omfattning de tagits i anspråk. Enligt beräkningarnai prop. 1972: 1 skulle medelsförbrukningen på investeringsanslagen inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde uppgå tiU 1 229,5 milj. kr.under /72. De sammanlagda faktiska investeringsutgiftema harstannat vid 1 218,1 mUj. och således underskridit de beräknade utgiftemamed 11,4 milj. kr. /o/olcfÄ. -V....,VT. beräknad i prop. 14,2 56,0 26,9 16,5 5,6 '3,1 129,0 631,4 363,6 65,1 56,2 = 20,6 43,2 682,9 361,7 72,4 56,2 13,1 41,4 687,4 361,7 55,4 52,1 20,1 1 Varav på tUläggsstat . » Varav 2 000 000 kr.överförts tUl budgetutjämningsfonden per . » Varav pä tilläggsstat . Beräknad medelsförbruknmg för /73 1972: 1förordades för /73 ett totalt rambelopp av 1 247,1 milj. kr.för här berörda fonder, exkl. rundradio- 1973:1 Bilaga 8 isi anläggningar under fond. Jämfört medmotsvarande belopp för det föregående budgetåret innebar detta en ökning med17,6 milj. kr. Härtill skall läggas det nya anslaget om 7,5 milj. kr. underfonden för kanalverk. Genom olika Kungl. Maj:tsbeslut bl.a. efter anslag pä tUläggsstat I har investeringsramen förpostverket höjts med över 60 milj. kr. Av detta belopp har ca 54,5 milj. kr.använts för att öka det risktäckande kapitalet i genom förvärv avfastigheter i . Vidare har byggstarten för posthus i , Södertäljeoch tidigarelagts. Ett belopp av ca 23 milj.kr. har ställts till förfogande för tidigareläggning av arbeten isysselsättningsstödjande syfte. Maj:tsbeslut utökades SJ:s ram för att möjliggöra ombyggnad avrallande materiel vid . Maj:t har senare höjt SJ:sinvesteringsram för att möjliggöra konjunkturstimulerande industribeställningarsamt för tidigareläggning av vissa investeringar. Maj:tsbeslut höjdes investeringsramen för luftfartsverket med 2,6milj. till 91 milj. kr. för att möjliggöra tidigareläggning av vissainvesteringar i sysselsättnmgsfrämjande syfte. harberäknat att investeringsramen behöver höjas med 10,3 milj. kr. för bl.a.delbetalning av Vänerisbrytaren samt för finansieringen avsäkerhetsanordningar i . På tUläggsstat I har anvisats 7,9 milj. kr.för angivna ändamål. Investeringsramen underfonden för kanalverk har minskat till följd av vissa förskjutningarav arbetena med kanalens utbyggnad. Den totalainvesteringsomslutningen för /73 beräknas efter de redovisadeförändringarna komma att uppgå till 1 378 milj. kr. I följande tabeU redovisasberäkningarna enligt prop. 1972: 1, de beräkningar som gjordes under vären 1972och den medelsförbrakning som följer av det anförda. Beräknad medelsförbrukning /73 Beräknad medelsförbrukning för /74 För /74 föreslär verksstyrelsernainvesteringar om sammanlagt 1 585,6 milj. kr., vUket jämfört med beräkrungarnai prop. 1972: 1 för innevarande budgetår skulle innebära en ökrung med 331milj. och i förhållande till nu redovisade beräkningar för samma budgetåren ökning med 207,6 mUj. När det gäller de olika verken föreslås, jämförtmed senaste beräkning för /73, ökningar för med114,5 milj. kr., för med 71,7 milj. kr., för luftfartsverketmed 12,8 mUj. kr., för med 9,1 mUj. kr., för med 39,6mUj. samt för kanalverk med 6 milj. kr. För postverket föreslåsen minskning med 46,1 milj. kr. Vid en a-wägning från olika synpunkterhar jag för nästa budgetår ansett mig böra för ifrågavarande fonder räkna meden total medelsförbrukning av 1 361,6 milj. kr., vilket innebär en ökning med107 milj. kr. jämfört med motsvarande totalbelopp för innevarande budgetårenligt prop. 1972: 1. I förhållande till dessa beräkningar innebär mitt förslagför postverkets, , statens järnvägars, luftfartsverkets ochsjöfartsverkets investeringar höjningar med 5,7 mUj. kr., 59 milj. kr., 13milj. kr., 1,7 milj. kr. resp. 26,6 mUj. Under fonden för beräknar jag en ökning av investeringsramen med 1 mUj. I den inledande översikten har jag lämnaten sammanfattande redogörelse för investeringsbehovet inom de olika verken ochi korthet berört inriktningen av investeringarna för nästa budgetär. Den för budgetåret1973/74 förordade investeringsverksamheten framgår av följande tabell. Beräknad medelsförbrukning /74 Under del avkapitalbudgeten upptas vidare anslag med ett formellt belopp om . tillstatens länefond för den mindre skeppsfarten samt med 15 milj. kr. för garantitUl Aktiebolaget . En sammanfattning avanvisade resp. förordade anslagssummor för affärsverksfonderna, statensvägverks förrådsfond, fond och fonden för kanalverksamt beräknad medelsförbrukning under budgetåren 1972/73 och 1973/74 ges iföljande sammanställning. Anslag och medelsförbrukning budgetåren 1972/73och 1973/74 1 1972/73 förbrukning 1972/73 förbrukning 1973/74 '27,3 1 Varav på tilläggsstat 56 milj. kr. ' Varav påtilläggsstat 7,9 milj. kr. ' Anslagsbehållningarna perden uppgick till ca 68 milj. kr. Tillsammans med för innevarandebudgetär anvisade anslag om 1 395 milj. kr. utgör den för budgetåret disponiblaanslagssumman 1 463 milj. kr. Med nu beräknade investeringsramar kommermedelsförbrukningen under innevarande budgetår att uppgå till totalt 1 378milj. Behållningarna vid budgetårets slut kommer därmed att utgöra 85milj. De beräknadeanslagsbeloppen för nästa budgetår avser att jämte behållningarna fråninnevarande budgetår täcka den förutsatta medelsförbrukningen och därutöver geen marginal om för att möjliggöra ökade investeringsramar om detskulle påkallas av konjunkturmässiga eller andra särskilda skäl. De förordadeanslagen uppgår till sammanlagt ca 1 412 milj. kr. TUlsammans med de beräknadetill /74 ingående behållningarna kommer den under sammabudgetår tillgängliga anslagssumman att uppgå tUl ca 1 497 milj. kr. Dåmedelsförbrukningen uppskattas till ca 1 362 milj. kr. utgör anslagsreservenca 135 mUj. Medräknas även övrigaanslag under del av kapitalbudgeten, dvs. anslagenunder statens utiåningsfonder och fonden för låneunderstöd blir totalsumman /74 enligt förslaget 1 . att jämföras med påriksstaten för /73 för motsvarande ändamål upptagna 1410 301000kr. Anslagen ökar således totalt med ca 16,6 mUj. Jag hemställer att Kungl. att avge yttrande med anledning av vad jagsålunda anfört. 1973:1 Bilaga 8 i84 tillgångaruppgick till sammanlagt 18 570,2 milj. kr. Bokfördanettovärdet av fast egendom, huvudsakligen posthus, utgjorde 174,2 milj. kr.,bokförda nettovärdet av motorfordon m. m. 33,2 milj. kr. samt förråd 9,4 mUj.kr. Övriga tillgångsposter på balansräkningen hänförde sig i huvudsak tillPostbanken. Statskapitalet ipostverket, inkl. stamkapital och statsverkslån i Postbanken pä vardera 48,8mUj. kr., uppgick till 239,8 milj. kr., vilket innebar en ökning underbudgetåret med 32 milj. kr. verksamhetunder /72 resulterade i ett underskott på 60,8 milj. kr., efterinleverans av ränta på Postbankens statsverkslån med 3,2 milj. kr. Undernärmast föregående budgetår blev resultatet ett överskott på 9,5 milj. kr.,efter inleverans av ränta på statsverkslånet med 2,1 milj. kr. Postbankens överskottföre avsättningar uppgick till 40,9 milj. kr. Äv överskottetdisponerades 5 milj. kr. för överföring tUl det risktäckande kapitalet ochresterande 35,9 milj. kr. för avsättning till värderegleringskonton. I skrivelse den 23augusti 1972 och i anslutning därtUl lämnad komplettering har postverkethemställt om investeringsanslag tUl posthus m. m. för /74. Posthus m. m. 1971/72 1972/73 1973/74 verket '97 000 000 41 371 000 »98 600 000 *52 500 000 43 000 000 1 Varavpå tiUäggsstat 1 700 000. ' Varav på tilläggsstat 56000 000. ' Preliminärt belopp inkl.tidigarelagda investeringar m. m. ' Preliminärt belopp. 1973:1 Bilaga 8 i85 Utvecklingen av postverkets rörelse m. m. Mätt i portointäkter ifasta priser minskade postvolymen under den första hälften av budgetåret1971/72 jämfört med . Nedgångenberodde främst på det allmänna konjunkturläget samt efterfrågebortfall isamband med den portohöjning som genomfördes . Underbudgetårets senare hälft skedde dock en återhämtning och volymen ökade då med1,. Fram tUl är 1965företedde paketrörelsen en ganska jämn uppgång varefter rörelsen stagnerat.Under år 1971 minskade antalet inlämnade paket med i jämförelse medföregående år. Denna minskning berodde till stor del på att postverket underkonflikten på arbetsmarknaden inte kunde ta emot paket i normalomfattning. Jämfört med föregående årökade antalet inlämnade masskorsband (adresserade massförsändelser) under år1971 medan antalet inlämnade grappkorsband (oadresserademassförsändelser) minskade . Vid jämförelsen harkorrigering gjorts 1970. Konkurrensen omdistributionsuppdragen pä direktreklamområdet är f. n. härd och deavgiftshöjningar som postverket tvingats vidta på grund avkostnadsutvecklingen har utan tvivel utgjort en belastning i denna konkurrens.I syfte att stärka postverkets konkurrensförmåga vid lokaladistributionsuppdrag infördes fr. o. m. en generelllokalrabatt för grappkorsband tUl hushåll. Utvecklingen av masskorsbandstimuleras av den växande tillgängen på datalagrade adresser. Förbättrademöjligheter tUl urval av och fördelning på lämpliga mottagargrapper har vidgatförutsättningarna för en ökad användning av masskorsband för information ochreklam vilket är av stor betydelse bl. a. med tanke på det behov av att ökainformationen som föreligger inte minst från statens och kommunernas sida. Det totala antalettidningar i postverkets tidningsrörelse minskade med 34 milj.exemplar. Nedgången beror till stor del på en minskning av antaletprenumeranter på fack- och konsumenttidningar. Dessutom har utgivarna avdagstidningar i stor utsträckning övergått till distribution genom andraföretag för att därigenom kunna komma i åtnjutande av densamdistributionsrabatt som staten numera på vissa villkor betalar för attfrämja samdistribution av dagspress. Gällande kungörelse medger intesamdistributionsrabatt för tidningar som distribueras genom postverketstidningsrörelse. Sådan rabatt utgår emellertid för tidningar som utdelas avpostverkets dotterbolag vUket också handhar en stor del avdistributionen av dagstidningar. Postbankens rörelseexpanderade i snabb takt under det senaste budgetåret. Bankens inlåning ökademed till . Postgiroinlåningen steg till 5,3miljarder kr., en ökning sedan föregående budgetår. 1973:1 Bilaga 8 186 steg med 20 000 till 648 000.Personkontorörelsens starka frammarsch fortsätter. Under det senaste budgetåretsteg inlåningen med inte till . Antaletkontoinnehavare ökade med 123 000 till 661 000. Inlåningen isparrörelsen ökade snabbare än pä mänga är. Under första halvåret1972 sjönk dock ökningstakten, och för budgetåret som helhet ökadespar-rörelsens inlåning till . PostverketsdUigensrörelse omsatte 27 milj. kr., vilket var lika mycket somunder är 1970. Trafikunderlaget minskar fortfarande till följd av avfolkningenav landsbygden och av den ökande privatbilismen. Trafikförsörjningen i berördaglesbygder utgör därför en aUtmer betungande ekonomisk belastning förpostverket. vartotala antalet anställda i postverket 53 388 mot 49 622 . Personalstyrkanökade således med hela 3 766 personer. Uttryckt i antalårsanställda och mätt i nu gällande årsarbetstid ökade personalstyrkan under år1971 avsevärt mindre, eller med 2 430 från 38 370 tiU 40 800. Ökningen harorsakats av dels den arbetstidsförkorttung från 42 1/2 som genomfördes fr. o. m. , dels urbaniseringen.Den fortlöpande rationaliseringsverksamheten inom postverket har dock i väsentliggrad motverkat personaltillväxten. Som framgått av dettidigare nämnda resulterade postverkets verksamhet under /72 iett underskott pä 60,8 milj. kr. Underskottet har framförallt förorsakats avde kraftiga personalkostnadsökningar som följt av den senaste avtalsrörelsen.I ett läge av prisstopp och återhållsamhet när det gällde prishöjningar inomden offei-itliga sektorn var det inte möjligt för postverket att kompensera dekraftiga kostnadsstegringama med avgiftshöjningar. För att få ekonomin attbalansera för /73 genomfördes en allmän portohöjning den 1 juli1972. Under /73räknar postverket med en viss minskning av postvolymen. En uppgång ikonjunkturen torde dock komma att verka i positiv riktning och delvis uppvägade negativa effekterna av de företagna portohöjningarna. Postbankens inlåningberäknas komma att öka med i genomsnitt 7 %per år och antalet transaktioner med i genomsnitt . Antalet anställda ipostverket beräknas för ligga på en i stort sett oförändradnivå. Medelsförbrukning under budgetåren1971/721973/74 För /72 medgavs ursprangligen en investeringsram av 35,4 milj.kr. För att möjliggöra tidigareläggning av husbyggen och industribeställningarhöjdes investeringsramen genom Kungl. Prop.1973:1 Bilaga 8 187 Maj:tsbeslut och tiU 43,2 nailj. Det senarebeslutet möjliggjordes genom anslag på tilläggsstat I. Utfallet för budgetåret,41,4 milj. kr., innebär en underförbrakning på 1,8 mUj. kr., beroende pä vissleveransförsening av bilar. För /73 beräknades i prop.1972: 1 en investeringsramav 37,3 milj. kr. Maj:ts beslut den 26 aprU 1972 (regleringsbrevetför /73) medgavs en investeringsram av 40,5 milj. kr. för attmöjliggöra tidigareläggning av byggstart för posthus i . Därefter har genomKungl. Maj:ts beslut investeringsramen höjts med 1,3 milj.kr. för inköp av tomten nr 9 i kvarteret 1 . Efter anslag pätill-läggsstat I har vidare investeringsramen höjts med 56,8 milj. kr. Av dettabelopp har 53 milj. kr. använts för att öka det risktäckande kapitalet iPostbanken genom förvärv av fastigheten 36 i Stockholm.Återstående del av beloppet har använts för tidigareläggning av posthus iSödertälje och samt för betalning av de bilar, vilka som tidigarenämnts inte hann levereras under /72. Den nu gällandeinvesteringsramen är alltså 98,6 milj. kr., ett belopp som postverket beräknarförbruka helt. För /74 räknar postverketmed en medelsförbrakning av52,5 milj. kr. För finansiering av de föreslagna investeringarna beräknasavskrivningsmedel inom postverkets fond på 18,2 milj. kr. komma att stå tillförfogande under budgetåret, varför belastningen på statsbudgeten i form avnytt kapital (investeringsbemyndigande) skulle bli 34,3 milj. kr. I följande sammanställning redogörs förfaktisk resp. beräknad medelsförbrukning budgetåren 1971/721973/74 medfördelning på olika objektsgrupper. Utgift 1971/72 Anskaffning av bilar m. m. 1973:1 Bilaga 8 1S8 Den av postverketframlagda investeringsplanen för posthus återges i det följande. 1971: 1beräknades för /72 en medelsförbrukning av 12,5 milj. kr. förtillbyggnad av postgirohuset i och 12,4 mUj. för övriga posthus.Genom Kungl. Maj:ts beslut höjdes investeringsramen med 6,1milj. Ett belopp av sammanlagt 18,5 milj. kr. har därför ställts tillpostverkets förfogande för övriga posthus. För postgirohuset har underbudgetåret förbrukats 14 milj. kr. och för övriga posthus 16,8 milj. kr.Utfallet beträffande postgirohuset överstiger alltså beräkningarna med 1,5milj. Denna överförbrukning uppvägs av underförbrukningen för övrigaposthus. Inom den ordinarie investeringsramen för sistnämnda objekts-grupp harutförts ny-, om- och tillbyggnad av posthus och postterminaler i bl. a. ,, , Mellersta förstaden i , och . Denökade investeringsramen har möjliggjort tidigareläggning av byggstart förposthus i , , och . Arbetet med de sistnämndafyra byggnadsobjekten fortsätter under /73. Nybyggnad av posthusi (), postterminaler i och samt om- ochtillbyggnad av i påbörjades i enlighet medKungl. Maj:ts beslut och . I investeringsplanen förposthus har medelsförbrukningen för innevarande budgetår anpassats till deändrade igångsättningstiderna för vissa av de nämnda byggnadsföretagen.Beträffande tidigare anmälda fvl-.iol.-f rröUoi- otf VnrfTfTnQrlcctTrolcon Hl Q mfri Qnlortnina ti\/ Hp Vrvctnnfiv;- ändringar som inträffat under /72reviderat kostnadsberäkningarna. Således har kostnadernaför postgirohuset räknats upp med drygt 3 milj. kr. Huset togs i bruk våren1972 och kostnadsökningen har visat sig i den preliminära slutkalkyl förbyggnaden som nu upprättat. För igångsättning /74 anmäler postverket två nya byggnadsföretag, nämligenpostterminaler i och . Postterniinal i Karlstad.Postkontoret i har huvuddelen av sina lokaler inrymda vid ien byggnad som tillhör postverket. Expeditionen för sortering av viss paket-och brevpost, vilken för sin funktion är beroende av nära spårförbindelser, ärinrymd i en mindre sorteringsbyggnad inom centralstationsomrädet.Sorteringsbyggnaden är otillräcklig för sitt ändamål. Härtill kommer attden mark, som disponeras av postverket, måste tas i anspråk för breddning avangränsande gata. Byggnaden måste i samband därmed rivas. Investeringsplan för posthus (milj. Byggstart mån/år FärdigstäUande mån/år 1972/73 1973/74 Om- och tillbyggnad av Om- och tillbyggnad av Om- och tUlbyggnad av Posthus i () Om- och tillbyggnad av Summa I -1- Il För att sorteringsarbetet vidpostkontoret i skall kunna utföras på ett rationellt sätt bör enligtpostverket en ny postterminal med en yta av ca 2 100 m uppföras. Det ärangeläget att den planerade terminalen får direkt anslutning tilljärnvägsspår. har kommit överens med SJ om upplåtelse av lämpligmark vid östra bangårdsområdet. har beräknat kostnademaför byggnaden i prisläget den 1 aprU 1972 till 4,3 milj. kr.