prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Anläggningar, lokaliserade till det olönsammanätet, vUka inte berör affärsbanenätet 23,2 Anläggningar, belägna vid gränsstationer mellandet olön samma nätet och affärsbanenätet, samt anläggningar, lokalise rade till det olönsamma nätet, vilka berör även affärsbane nätet 2,7 Investeringarna i detersättningsberättigade bannätet har beräknats enligt de principer som närmareredovisas i 1964 och anslagsframställningar. Med hänsyn till attinvesteringar i ersättningsberättigade järnvägslinjer inte skall förräntas hardessa investeringar under budgetåren 1967/681972/73 avskrivits genom att statsmakternaanvisat motsvarande belopp på statens driftbudget. SJ hemställer därför attett avskrivningsanslag om 25,9 milj. kr. för detta ändamål anvisas för budgetåret1973/74. Ersättning till fördriftkostnader för försvarsberedskap Kostnaderna förförsvarsberedskap (exkl. civilförsvar) beräknas /74 uppgå tUl15 milj. kr. Kostnaderna saknar motsvarighet hos konkurrerande företag. SJhemställer därför att 15 milj. kr. anvisas på statens driftbudget /74 för täckande av dessa kostnader. SJ anser sig inte utanersättning kunna upprätthålla annan beredskap än den som är betingad av verketsnormala freds-mässiga förhållanden. Inrättande av vissa tjänster Genom beslut den 7 juni1972 har Kungl. Maj:t inrättat sex extra tjänster pä löneplan C försektionscheferna vid fyra tjänster somjärnvägsdirektör i Cg 2 och två tjänster som järnvägsdirektör i Cg 1. SJ föreslär, att nämndatjänster byts ut mot extra ordinarie tjänster i motsvarande lönegrad fr. o. m.den 1 juli 1973. En tjänst som avdelningsdirektör i Be 7 och en tjänst somavdelningsdirektör i Be 6 kan härmed dras in. har avgett detyttrande som redovisats under rubriken (s. 55). Investeringsramen för innevarandebudgetår angavs i prop. 1972: 1 (bU. 8, s. 258) till 337,3 milj. kr. Maj:ts beslut höjdes ramen med 15 milj. kr. förombyggnader av rullande järnvägsmateriel vid . Som en följdav Kungl. Maj:ts uppdrag tUl AMS att vidta åtgärder för att genom tidigareläggningav statliga beställningar öka sysselsättningen inom industrin har Kungl. Maj:tvidare beslutat om en höjning av ramen med ytterligare ca16 milj. kr. Investeringsramen för /73 uppgår därmed tUl ca368,3 milj. kr. För /74 har SJ föreslagiten medelsförbrukning av 440 milj. kr. Äv investeringsplanen förkommunikationsverken framgår att jag tUlstyrker en investeringsram av 350,3milj. I förhållande till den i prop. 1972: 1 beräknade investeringsramenför innevarande budgetär innebär detta en ökning med 13 milj. kr. Om manbortser från kontrakterade investeringar för lokaltrafik förbåda budgetåren uppgår ökningen till ca 25 milj. kr. Äv följande sammanställning framgår hurinvesteringama i stort beräknas bU fördelade under /74.Sammanställningen visar också UtfaUet för /72 och den beräknademedelsförbmkningen för innevarande budgetår. För detta budgetår redovisassäväl beräkningarna i prop. 1972: 1 som den fördelning som beräknas bli aktuellom hänsyn tas till av Kungl. Maj:t beslutade ramhöjningar. 1972/73 Beräknad 1973:1 Bilaga 8 232 I fråga om den rallande materielen krävsökad satsning på anskaffning av lok och godsvagnar. En eftersläpning avkapacitetsutbyggnaden på detta område i förhållande till väntadtrafikefterfrägan skulle innebära att SJ:s möjligheter att hävda sig ikonkurrensen med andra transportmedel försämras. I det investeringsprogram somjag förordar ligger med hänsyn härtill en ökning avseende rallande materiel om13 milj. kr. jämfört med den av mig för irmevarande budgetär i prop. 1972: 1förordade medelsförbrakningen för motsvarande ändamål. Härtill kommer attKungl. Maj:t genom beslutade ramhöjningar för /73 möjliggjorten kraftig ökning av den verksamhet som avser ombyggnad av rallande materiel.Bl. a. beräknas härigenom en kapacitetshöjande ombyggnad/komplettering av ca 1000 ytterligare godsvagnar kunna ske under budgetåret. Tillde kapacitetshöjande åtgärdema i övrigt hör de fortlöpande utbyggnadsarbetenapå bangårdar, fortsatta förstärknings- och ombyggnadsarbeten på banan etc. Blandde mera betydande rationaliseringsåtgärderna, av vilka flera är angelägna ävenfrän säkerhetssynpunkt, kan nämnas en fortsatt utbyggnad av linje- ochfjärrblockering, automatiserad kontroll av vagnparkens funktionsduglighet,mekanisering av terminalarbetet och införandet av linje- och växlingsradio.Investeringsramen bedöms i övrigt möjliggöra fortsatta insatser för rening ochneutralisering av avloppsvatten från bl. a. lok- och vagntvättanläggningar samtfortlöpande upprastning av personal- och arbetslokaler. Jag vill i dettasammanhang också nämna, att SJ har beslutat påbörja installation av mermUjövänliga tågtoaletter. Den nya s. k. vakuumtoaletten kräver ingen tillsatsav kemikalier och medför därför inga komplikationer för reningsverken. av mig förordade medelsförbrakningen ingår investeringar för 17,5 milj. kr.i järnvägslinjer tUlhörande det ersättningsberättigade nätet. Vid beräkningenav detta belopp har jag utgått från att ett antal bandelar med en sammanlagdlängd om , för vilka SJ begärt ersättning, även i fortsättningen skallligga utanför det ersättningsberättigade nätet. Motiven härför har jagutvecklat vid min behandling av ersättningen till SJ för drift av icke lönsammajärnvägslinjer. I överensstämmelse med tUlämpade principer för beräkning avdriftersättningen bör beloppet avskrivas . Chefen förfinansdepartementet förordar i annat sammanhang denna dag ett avskrivningsanslagav 17,5 milj. kr. av mig förordade medelsförbrukningen ingär ocksä 16 milj. kr. för investeringar i ny hu-vudverkstad iÖstersund. SJ har pä Kungl. Maj:ts uppdrag tidigare redovisatföratsättningama för en utökad verksamhet vid verkstaden. För dennaundersökning lämnades en redogörelse i prop. 1972: 1 (bU. 8 s. 259). SJ börockså för investeringama /74 kompenseras på tidigare föreslagetsätt. Prop.1973:1 Bilaga 8 233 departementet förordar i annat sammanhang dennadag avskrivningsanslag för ändamålet om 8 milj. kr. SJ har även begärtsärskilda avskrivningsmedel för vissa andra investeringar inom det allmännastödområdet med sammanlagt . Jag är dock inte beredd att förordasärskilt anslag pä statens driftbudget eller kompensation i annan form fördessa investeringar. För investeringar iförsvarsberedskap vid SJ beräknar jag 2,3 milj. kr. Chefen förfinansdepartementet förordar i annat sammanhang denna dag ett avskrivningsanslagav 2,3 milj. kr. Jag vill i dettasammanhang även ta upp frågan om ersättning till SJ för driftkostnader förförsvarsberedskap. SJ:s driftresultatbelastas f.n. med kostnader för åtgärder som syftar till att i möjlig måntillgodose totalförsvarets och samhällets övriga behov av järnvägstransporteri krig eller vid avspärrning. SJ har beräknat dessa kostnader till 15 milj. kr.för /74. Av följande sammanställning framgår hur kostnadernafördelas på olika poster. Planläggning, underhålloch anskaffningar för transporter, elkraftförsörining och dragkraftreserv samt reparation av anläggningar och rullande materiel 4,6 Säkerhets- ochmaterielskydd, krigstelenät. krigsorganisation m. m. m. och försvarsutbildning 1,7 Utbildning av vapenfriatjänstepliktiga 0,9 Frågan om ersättning tUlSJ för verkets driftkostnader för angivna försvarsberedskapsåtgärder bör enligtmin mening behandlas med utgångspunkt i ett trafikpolitiskt betraktelsesätt.Detta innebär att SJ i princip bör befrias från kostnader för sådanasamhäUeliga åtaganden som saknar motsvarighet hos andra transportföretag.Befrielse från sådana kostnader som är nödvändiga för verket för ettfullföljande av den fredsmässiga driften i ett krigs- elleravspärrningstillstånd bör dock inte komma i fråga. Den närmare avgränsningenav de ersättningsberättigade kostnaderna har övervägts av ensärskild arbetsgrupp med representanter för försvars-, kommunikations- ochfinansdepartementen. Med ledning av det resultat arbetsgruppen kommit tillförordar jag att ersättning/kompensation utgår till SJ fr. o. m. /74. Avvägningen aversättning/kompensation för /74 grandas på bl. a. följandesynpunkter. I fråga om SJ:s kostnaderför materialförsörjningen bör ersättning/ kompensation inte utgå för dekostnader som kan hänföras till bered- Prop.1973:1 Bilaga 8 234 Motsvarande kostnader åvilar nämligen ocksåtransportföretagen inom landsvägssektorn genom en särskild avgift påliterpriset för motorbränsle. Vadgäller driftvärnet krävs enligt min mening en mer ingående prövning av fråganom betydelsen från totalförsvarssynpunkt av att driftvärnet bibehålls vid SJ.Bl. a. bör övervägas om de nuvarande formerna för verksamheten samt dessomfattning och inriktning kan ändras så att driftvärnet kan antas komma attfungera på ett mera ändamålsenligt sätt under beredskapstillstånd och krig.Denna prövning, som lämpligen synes böra utföras av överbefälhavaren och SJ isamråd, bör utföras skyndsamt. I avvaktan på resultatet härav bördriftvärnsverksamhe-ten vid SJ, utan att särskild ersättning utgår, bibehållasenligt hittillsvarande principer. Kostnadema för den övergripandeplanläggnings- och ledningsverksamheten samt kostnaderna för allmänförsvarsutbildning går inte enligt min mening att naturligt särskilja frånkostnader för sädana åtgärder varje företag vidtar för att trygga sin driftunder krig. Jag har därför inte räknat med någon ersättning för dessakostnader. I fråga om SJ:s kostnader för utbildnmgav vapenfria tjänstepliktiga bör gälla att SJ i första hand tar upp frågan omsärskUd ersättning med AMS, som enligt de under anslaget till Totalförsvarsverksamhet under XI hu-vudtiteln givnadispositionsbestämmelserna äger bestämma om sådan ersättning skall utgå. Den verksamhet somrepresenteras av övriga poster i sammanställningen är enligt mm mening av sådan natur att SJ i princip börkompenseras för de kostnader åtagandena orsakar. I dessa kostnader ingår bl. a.en räntekostnad av ca 3,4 milj. kr. Det tillgångsvärde på vilket räntan beräknatsuppgår till inemot 50 milj. kr. Jag förordar att SJ kompenseras förräntekostnaderna genom en nedskrivning av statskapitalet med ett beloppsvarande mot Ifrågavarande tillgångsvärden. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t attnärmare bestämma de tillgångar som skall avskrivas och den nedskrivning avstatskapitalet som följer härav. Nedskrivningen av statskapitalet bör ägatillämpning fr. o. m. ingången av /74. Efter samråd med chefenför försvarsdepartementet förordar jag att övrig kompensation till SJ utgårfrän IV huvudtiteln. För /74beräknas medelsbehovet härför till . Chefen förförsvarsdepartementet förordar i annat sammanhang denna dag att utgiftsramenför det militära försvaret med anledning härav höjs i motsvarande mån.Beloppet är beräknat med utgångspunkt från de åtaganden som redovisas isammanställningen i det föregående. Det bör emellertid ankomma påöverbefälhavaren och SJ att gemensamt besluta om den närmare omfattningen ocharten av SJ:s beredskapsåtaganden. SJ har för /74 begärtersättning med 35,5 mUj. för utebliven rationalisering på grund av beslutav ärs riksdag att 1973:1 Bilaga 8 235 tills vidare uppskjuta stäUningstagandet tUl denav SJ föreslagna omorganisationen av den regionala förvaltnmgen. Sedan fräganom ändrad regional organisation av SJ numera avgjorts av (prop.1972: 133, : 22, rskr 1972: 332) anser jag mig inte böra ta upp SJ:sframställning I denna del till behandling. Den även underinnevarande budgetår svaga transportkonjunkturen kan för SJ:s del beräknasmedföra en sådan minskning av trafikintäkterna att tidigarepensionsavsättningar måste disponeras för att täcka skUlnaden mellan defaktiska utgifterna för komplettermgspensionen och de försäkringsteknisktberäknade pensionskostnaderna. Jag förordar därför att erforderligpensionsreservupplösning vid behov får vidtas för att bestrida de på budgetåretbelöpande utgifterna i verksamheten. Jag vUl I dettasammanhang anmäla att jag samrått med chefen för ochstatsrådet om en viss omläggning i fräga om redovisningen av SJ:spensionskostnader med verkan fr. o. m. /74. I överensstämmelsemed Kungl. Maj:ts beslut (prop. 1971:85, TU 1971:5, rskr 1971:145)bör SJ:s kostnader för kompletteringspensionen även i fortsättningen belasta resultatredovisningenmed ett belopp svarande mot av verkets lönesumma. Med ändring avnuvarande redovisningsregler bör emellertid detta belopp fr. o. m. ingången avnämnda budgetår tillföras . m. på statensdriftbudget. bör de totala utgifterna för SJ:skompletteringspensioner bestridas från den under denna inkomsttitel upptagnautgiftsposten personalpensionsförmåner m. m. Statsrådet har för avsiktatt senare föreslå att Kungl. Maj:t meddelar de närmare föreskrifter m. m. sombehövs för att åstadkomma en sådan ordning. I anledning av företagenomorganisation inom SJ:s centralförvaltning har Kimgl. Maj:t inrättat fyra tjänstersom järnvägsdirektör i Cg 2 och två tjänster som järnvägsdirektör i Cg 1 vid SJför sektionscheferna vid centrala driftavdelningen. SJ hemställer att nämndatjänster byts ut mot extra ordinarie tjänster i motsvarande lönegrad. Jagtillstyrker SJ:s förslag. En tjänst som avdelningsdirektör i Be 7 och entjänst som avdelningsdirektör i Be 6 föreslås därvid indragna. Anslaget till Järnvägarm. m. bör beräknas med hänsyn till att en marginal utöver investeringsramenbör finnas för att möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andra skälpåkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänvisning till vadjag sålunda anfört förordar jag att medel för nästa budgetår anvisas enligtföljande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /74 350,3 Avgår beräknad ingående behållning 2,7 Erforderligt anslag /74 382,6 1973:1 Bilaga 8 236 Jaghemställer att Kungl. 1. tUlJärnvägar m. m. för /74 anvisa ett investe- rmgsanslag av . 2. godkänna de av mig förordade riktlinjernaför nedskrivning av statens järnvägars statskapital; 3. bemyndiga Kungl. Maj:t att i enlighet medvad jag förordat i det föregående inrätta tjänster på löneplan C vid statensjämvägar. 1973: 1 Bilaga 8 237 Balansräkningen per den30 för luftfartsverket visar, att bokförda bruttovärdet avluftfartsverkets tillgångar uppgick till sammanlagt 638,9 milj. kr., varav293,7 milj. kr. avsäg mark, fältområden m. m., 105,8 milj. kr. byggnader, 147,6milj. tele-, radio- och belysningsanläggningar samt 44,2 milj. kr. fordon,maskiner, redskap m. m., 31,1 milj. kr. förråd och16,1 milj. kr. poster av finansiell natur. Statskapitalet ökade med38,3 milj. kr. under /72 och uppgick vid budgetårets utgång till321,3 milj. kr. Beloppet motsvarade det bokförda nettovärdet av affärsverksfondenstillgångar. Överskottet /72 uppgick, efter extra avskrivning avseende Bulltoftaflygplats med 2 milj. kr., tUl 18,9 milj. kr. I skrivelse den 21augusti 1972 och i anslutning därtill lämnad komplettering har luftfartsverkethemställt om investeringsanslag för /74. Flygplatser m. m. 1971/72 16500 000 65100 000 55400 000 1972/73 26200 000 88000 000 '90900 000 1973 / 74 verket 23300 000 90900 000 '103 700 000 departementschefen 23 300 000 75 700 000 " 90 000 000 ' Preliminärt belopp inkl. tidigarelagdainvesteringar. " En sammanfattande redovisning av utvecklingeninom den reguljära världsluftfarten lämnas i följande tabell. Linjefart bedriven av flygbolag inom 120 ICAO-stater. B. Flygfrakt (tonkm) Post (tonkm) Totalt (tonkm) Prop.1973:1 Bilaga 8 238 Som framgår av tabellen uppgick denreguljära luftfartens samlade transportarbete till 60,4 miljarder tonkilometerunder är 1971, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Ettstudium av världsluftfartens utveckling visar att 1971 årsökningstal är extremt lågt och endast underskrids av ökningstakten för (). Under stor del av ökadeflygfrakten med per är. Denna trend bröts då ökningen varendast . Som framgår av tabellen har flygfraktens ökningstakt legat kvar pådenna nivå även . Den flygbefordrade postmängden minskadeunder . Minskningen, somuppgick till , orsakades sannolikt huvudsakligen av att amerikansk militärpersonal stationerad i utiandet minskat samt av den långa poststrejkeni . Enav orsakerna tUl den fortsatta minskningen av ökningstakten inom världsluftfartensynes vara konjunkturläget. Härvidlag torde förhållandena i Förenta Staternaha stor betydelse eftersom detta land svarar för av världens civilaluftfart. Det allmänt höjda kostnadsläget har också påverkat utvecklingen. Föratt i någon mån motverka de negativa ekonomiska effekterna av den svagatrafikutvecklingen och har åtskilliga linjebolagannulerat eller senarelagt sina beställningar av nya flygplan. Vidare har blandnordamerikanska flygbolag skett personalinskränkningar som beräknas uppgå tilldrygt 20 000 personer . Charterflygverksamheten har expanderat kraftigt under det . Ävspeciellt intresse i detta sammaiUnang är charterflygutvecklingen överNordatlanten. befordrades drygt en fjärdedel av samtligaflygburna nordatiantresenärer med charterflyg. Under ökadelinjeföretagen sin passagerarbefordran över med trotsen kapacitetsökning på i antalet tUlgängUga platser. Ällmänflyget (bruks-, skol- och privatflyg)expanderade i samma takt som vUket innebär enlångsammare ökningstakt än genomsnittet . i världen var vid slutet av 168 800 av vilka (130000) var registrerade i . harantalet allmänflygplan ökat . Antalet flygplanför kommersiell trafik inom ICAO-ländema ökade under perioden19621971 från 5 180 till 7 377 eller . har ocksåflygplansflottans sammansättning förändrats. Är 1971 utgjorde andelenjetflygplan av flygplansflottan jämfört . Äv den förallmänheten tillgängliga transportkapaciteten beräknas mer än 90 %vara av typen jetdrivna flygplan. Tillväxttakten för flygtrafiken i var osedvanligt låg. Under är 1971 har enviss återhämtning skett såtillvida att ökningstakten under detta år närmareansluter sig till vad som varit normalt . Denstarkaste passagerarökningen noterades inom inrikes linjefart och utrikeschartertrafik som ökade respektive . Beträffande den inrikes linjefartenökade denna i särskilt hög grad febraari och mars somen direkt följd av den då pågående arbetskonflikten vid SJ. För den inrikeslinjefarten ökade antalet flygtimmar under är 1971 under det attantalet flygkilometer för detta trafikslag ökade . Detta förhåUandeförklaras av att den inrikes jettrafiken har vuxit snabbare än övrig inrikeslinjefart som bedrivs med betydligt långsammare kolvmotorplan. En sammanfattanderedogörelse för flygtrafiken på svenska statligaflygplatser lämnas i följandetabell. (1 000-tal) B. Fraktgodsi (ton) Post' (ton) Övrig trafik (privat- och Ankommande och avgående. Passagerar- och fraktflygningar. 1973:1 Bilaga 8 240 Som framgår av tabellenuppgick antalet ankommande och avresande passagerare vid statiiga flygplatsertill 6,5 milj. under är 1971, vilket innebär en ökning jämfört medföregående år (1970 ). Den starkaste ökningen faller pä inrikes linjefart ochutrikes chartertrafik. Godstransporterna uppgickår till , vilket innebär en minskning jämfört medföregående år. har en mycket stark nedgång iökningstakten avseende fraktgodsmängden inträffat. ökade den med25 %, ökade den och under är 1971 minskade den alltså med13 %. Den flygbefordradepostmängden uppgick under är 1971 till , vilket innebär en ökning med7 % jämfört med föregående år (1970 ). Antalet landningar påstatliga flygplatser uppgick till 311 000, vilket innebär enökning jämfört med föregående år (1970 ). Den största ökningen, , noterades i utrikes chartertrafik. Antalet landningar i inrikes linjefartökade trots att antalet passagerare ökade med 18 %.Tillväxttakten för landningar i utrikes linjefart uppgick till vilketöverensstämmer med genomsnittet för perioden 19661971. Allmänflygetslandningsfrekvens på statliga flygplatser har hållit sig tämligen konstantunder . Ällmänflyget utnyttjar emellertid i växandeutsträckning kommunala och privata flygfält. Fördelningen på landetsfyra största flygplatser av antalet landningar och passagerare under år 1971framgår av nedanstående tabell. Flygplats % av Passagerare % av i OOö-tai total (ank-havr) total 311 100 6 504 100 ärlandets mest trafikerade flygplats med avseende på landningsfrekvensen. Endasten muidre del, , av genomförda landningar på hänförde sigemellertid till linje- och chartertrafik, vilket förklarar flygplatsensrelativt låga passagerarandel. För däremot utgjorde andelen landningari linje- och chartertrafik . svarar för inemot hälften av dettotala antalet passagerare på prlmärflygplatserna. Vid slutet av år 1971farms 1035 motordrivna svenskregistrerade flygplan. Ökningen är starkast blandflygplan med startvikt mellan 2 Prop.1973:1 Bilaga 8 241 och10 ton, vilkas antal ökat tUl 137. I denna grupp återfinnshuvudsakligen flygplan för taxitrafik och affärsflyg. Den kontrollerade civila trafiken somtrafikerar landets luftleder och informationssträckor består till avlinje- och chartertrafik. Resterande utgörs av allmänflyg. Kontrolleradeöverflygningar, d. v. s. trafik som varken startar eller landar inom riket mensom trafikerar luftlederna i svenskt luftram, beräknas uppgå till avden totala kontrollerade trafiken. Den tekniska utvecklingen avtransportflygplan har i allt väsentligt styrts av flygföretagens kravpä anpassning av flygmaterielen till de olika trafikområdenas struktur ochbehov samt på förbättrad drift- och underhällsekonomi, allt inom ramen för entillfredsställande flygsäkerhetsnivå. Satsningen har framför allt inriktats påatt ta fram större flygplanstyper samt utrustning för förbättrad regularitet. Luftfartens utveckling kan komma ikonflikt med den mänskliga miljön på ett sätt som nödvändiggör anpassning avflygtekniken. Luftfartens starka expansion har också i allt högre grad aktualiseratmiljövårdsaspekterna kring speciellt de större flygplatserna. Jumbojetflygplanen har satts in itrafik och antalet ökar successivt. kommer s. k.airbus att introduceras. Båda flygplanstyperna har kapacitet för 300400passagerare. Deninrikes linjefarten kommer i allt större utsträckning att ske med jetflygplanmed kapacitet upp till ca 100 passagerare. Som komplement till det inrikesprimärnätet kan förutses utvecklingen av ett sekundärnät med trafik av matarkaraktär.Flygmaterielen blir sannolikt propellerflygplan, till viss del sådana flygplansom endast behöver kort start- och landningssträcka, s. k. (ShortTake Off and Landing). Demoderna jetflygplanen blir mindre väderberoende genom utrustning för kategoriIl-operationer, som innebär att instrumentinflygning och landning får ske nertill en beslutshöjd av lägst 30 m och en ban-synvidd av lägst 400 m. Inomden tyngre internationella linjefarten har flygsäkerheten under senare åruppvisat en relativt gynnsam utveckUng. Sålunda har den tidigare ökningen avantalet dödade personer vid flyghaverier tenderat att stagnera på en nivå avnågot över 1 000 personer . Antalet haverier med dödlig utgång har ocksävarit i stort sett stabilt pä en nivå av ca 30 . I förhållande till detutförda transportarbetet innebär detta att haverifrekvensen minskat, men denökande användningen av mycket stora flygplan gör att flygsäkerhetsutvecklingennoga mäste följas. fortsätter i sitt planeringsarbeteatt tiUämpa internationella normer med de anpassningar som är påkalladeav spe- Prop.1973:1 Bilaga 8 242 Verket följer också utvecklingen i ledandeluftfartsländer och kan i stor utsträckning använda system och erfarenheterfrån utlandet som förebilder för sitt eget utvecklingsarbete. räknar med engenomsnittiig årlig tillväxt av antalet ankommande och avresande passagerare iutrikes linjefart fram och meUan är 1975 och är1980. Antalet avresande passagerare i inrikes linjefart bedöms öka med igenomsnitt fram tUl . Passagerarfrekvensen i utrikes chartertrafikberäknas öka med genomsnittligt per är fram och med 12 %per är . Antalet ankommande och avgående tonfraktgods i utrikes trafik pä statliga flygplatser, som visade en minskningunder , kommer enligt verkets beräkningar att öka med i medeltal 12 %per år fram . Antalet avgående ton fraktgods I inrikes trafik, somockså minskade under är 1971, väntas öka med i medeltal fram tUlär 1980.