prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Importenav såväl insatsvaror som färdigvaror beräknas öka kraftigt och volymtillväxtenför den totala importen har kalkylerats tiU . Bytesbalans-saldot skulledärmed undergå en avsevärd försämring och uppvisa ett underskott av sammastorleksordnmg som 1971, eller ca 2,5 mUjarder norska kronor. Sammanfattningsvis skuUe den utvecklingav de olika efterfrågekomponentema som skisserats ovan innebära att den totalaproduktionen skulle öka 1973, Även den begränsade kapacitetsreserv somfanns i ekonomm vid utgången av 1972 skulle under sådana förhållanden troligenbehöva tas i anspråk. 1 Preliminär nationalbudget 63 Efter de för svensk export expansiva åren1968 tUl 1970 mattades dess tillväxttaktavsevärt 1971 och volymökningen 19701971 blev endast . Detta vargivetvis i hög grad ett uttryck för den internationellakonjunkturförsvagningen som inträdde . I själva verketvar de volymökningstal som noterades för exporten 1970 och 1971 tämligen stora,sedda i relation till efterfrågeutvecklingen på de svenska exportmarknadema.Detta innebar att marknadsandelar ökade . Under1972 förefaller det som om tendensen varit motsatt i detta avseende. Sverigesgenomsnittliga andelar av avnämarländemas import synes ha minskat ganskakraftigt och exportvolymen beräknas 19711972 ha stigit med endast (exkl. fartyg ca 4 1/). Man kan sålunda konstatera enviss "fasförskjutning" av den svenska exporten i förhållande till deninternationella konjunkturen. När ökningen i importefterfrågan sjönk iavnämarländerna kunde tiUväxten i exportännu hållas uppe rätt väl delvis med hjälp av de storaexportorderstockar som byggts upp; när å andra sidan efterfrågan åter börjadeexpandera lät dess effekt i form av ökad svensk export vänta på sigi motsvarande mån. Denna typ av tidsförskjutning kan tänkas ha accentueratsunder senare år till följd av exportens allt större inriktning påverkstadsprodukter, vilka "ligger efter" råvarorna ikonjunkturförloppet. Betecknande är att exporten av verkstadsprodukter stegmed 19701971 men sjönk med 1971 1972 totala exportensteg båda dessa år , 1 vUken utsträckning den svaga utvecklingen 1972av den svenska verkstadsexporten bör återföras på sjunkande marknadsandelareUer bör uppfattas som en följd av svaga konjunkturer förindustriinvesteringama i avsättnings-ländema har ännu inte mera fullständigtklarlagts. För19721973 implicerar de i det följande redovisade varugruppsvisa prognosema enökning i export volymen med omkring 9 1/. har beräknatatt vid oförändrade marknadsandelar i avnämarländemas export skulle den svenskaexporttUlväxten bli 19721973. Eftersom den troliga exportökningen haruppskattats bli lägre kan det förefalla som om andelar av avnämarländemasimport skulle minska 1973, Det bör dock understrykas att beräkningarinte är varufördelade. Den jämförelsevis begränsade tUlväxt som fömtses för export 1973 kan möjligentiU någon del förklaras av att varusammansättningen av denintemationella efterfrågans tiUväxt missgynnar den svenska exporten. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 64 För några av varagrappema innebärprognosen klart minskande marknadsandelar. För livsmedelsexporten föratses atten skörd 1973 av mera normal storlek än de rekordstora 1971 och 1972 skaU ledatUl en exportminskning 19721973, Malmexporten väntas öka mycket måttligt 1973trots ökad malmförbrukning i ; konkurrensen från transoceana länderpå den västeuropeiska marknaden torde komma att bli mycket hård. Exporten avverkstadsprodukter exklusive fartyg utgörandeca av den totala exporten som minskade något 19711972 beräknas öka med i volym, ett ökningstal som dock kan innebära en viss förlust av marknadsandelar. Den kraftiga ökning av prisnivån som karakteriserade 1970 och 1971 och som i något dämpad takt väntas fortsätta 1973 kan möjligen ha bidragit till den något minskade intemationella konkurrenskraft som synes prägla verkstadsindustrin. En fortsatt stark expansion förutses förpappers- och massaexporten. Även utförseln av trävaror väntas kunna ökaytterligare något från den mycket höga nivån 1972, Prisfallnoterades för ett flertal varugrapper främst massa, järn och stål samt livsmedel vilket motvägde pris höjningarna på verkstadsprodukterna. Exportprisindex för den totala exporten exklusive fartyg kom därigenom att stiga mindre 19711972 än 19701971, eller med ca 3 1/. För 19721973 föratses en högre genomsnittlig exportprisstegring, nämligen ca 5 1/. Bland föratsättningama för prognosen 1973ingår den 20-procentiga nedsättning av tullarna på industrivaror som 1 april1973 kommer att genomföras för den svenska exporten tUl de ursprungligamedlemmarna av den gemensamma marknaden, liksom även de motsvarande tullreduktionersom sker meUan det gamla EEC och de nytillkomna medlemsstaternaDanmark, och samt vissa av de i EFTA kvarståendestaterna. En mer detaljerad beskrivning av de olika avtalen och deras betydelseför export återfinns i , Exporten av trävaror beräknas ha ökat med7 % i volym 19711972, För sågade och hyvlade barrträvaror kalkyleras utförselnha uppgått till 8,3 mUjoner kbm en ökning med 11 1/jämfört med ,Exporten av barrträvaror steg markant tUl följd avupphörande lageraweckling i importörledet som efterfrågan på trävarorexpanderade i samband med en stark uppgång av byggnadsverksamheten i flertaletviktiga avnämarländer. Bidragande till de höga leveranserna var också den milda väderleken, som möjliggjorde säsongmässigt storaleveranser . Utförseln föll sedan tillbaka något bl, a, till följd av en kraftig minskning av de brittiskaimportörernas lager. Den starka tillväxten iexporten av barrträvaror 1972 har resulterat i att de svenska andelarna avVästeuropas import stigit. Den svenska sågverksindustrin kunde tack vare storalager och låg hemmamarknadsefterfrågan kraftigt öka utbudet påexportmarknaderna som konkurrensen från övriga stora leverantörer varsvag. Den betydande uppgången av bostadsbyggandet i och denjämfört med höga prisnivån medförde att den kanadensiska exporten iallt högre grad styrdes över till den amerikanska marknaden, I höllsexporten tillbaka av brist på råvaror och hade svårigheter atthålla leveransprogrammet, Prisema på de levereradeträvarorna föll något men steg under andra halvåretunder inverkan av det förbättrade avsättningsläget, så att genomsnittspriserna1972 blev oförändrade jämfört med , TabeU Hl: 1.Exportutvecklingen för olika varugrupper 19711973 Exportvärde, rrulj, 1971 1972 Procentuella förändringar frän föregående år -11,2 -3,0 -17,8 -2,0 1 Volymutvecklingen för exporten och importen enligt utrikeshandclsstatistiken avviker från den som redovisas i nationalräkenskaperna främst genom attprisde- flatorema för verkstadsprodukter är olika, 2 Prisförändringen förverkstadsprodukter kan endast till viss del hänfö ras till rena prisökningar. De prisförändringar som redovisas i tabellen är de implicita prisförändringar som framkommer med ledning av utrikeshandelns varuvisa uppgifter om exporterad kvantitet och motsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringen inom olika varu- positioner. Därigenom registreras inte endast faktiska prisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar i fördelningen av varor av olika kvalitet inom olika varugrupper. Anm. exportvärdenenligt den definitiva statistiken. Uppgifterna r baserade på denfaktiska exportutvecklingen . Samtliga uppgifterför 1973 avser prognoser. Värdeuppgifterna är avrundade till närmaste 5- resp.10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna till närmaste hela resp,halva tal. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 66 kan man räkna med en svag ökningav import av sågade och hyvlade barrträvaror. Bostadsbyggandetberäknas stiga ytterligare något bl, a. i StorbrUannien och , medanen minskning föratses i och , väntas bostadsbyggandeti Förenta statema minska något från den mycket höga nivån , varförden kanadensiska konkurrensen på den europeiska markaden väntas öka åtminstoneunder senare delen av 1973. Det finska utbudet förutses med hänsyn tillråvarasituationen inte öka särskilt mycket och inte heller från Sovjetunionentorde exporten komma att stiga. Vidare har skogsavverkningarna i Rumänienunder överstigit skogstiUväxten och man har aviserat enbetydande minskning av avverkningarna, vilken kommer att medföra en påtagligminskning av export av sågade och hyvlade trävaror. Mot denna bakgrand beräknas den svenskaexporten av sågade och hyvlade barrträvaror kunna öka med 1 1/19721973, Beträffande övriga trävaror därmassaveden utgör huvuddelen minskade exporten kraftigt till följdav låg aktivitet i den norska massaindustrin i förening med neddragning av dessmassaved-lager. Mot bakgrand av en förutsedd stigande norsk massaproduktionberäknas exporten av övriga trävaror stiga förhållandevis kraftigt . Förträvaror totalt beräknas därför exporten öka 2 1/i volym. Exportprisindexbedöms stiga kraftigt 19721973. Den svenska massaexporten minskade mycketkraftigt främst lUl följd av en starklagerneddragning i förbrukarledet i . Takten i lageravveckJingenavtog och den svenska exporten steg något mellan halvåren1971. För hela 1971 kom därmed massaexporten att minska i volym. Lagerminskningenavstannade som stigandepappersefterfrågan resulterade i en uppdragning av Västeuropaspappersproduktion och massaexporten steg snabbt. tordemassalagren hos förbrukarna ha stigit något och exporten av massa ökadeytterligare . I volym räknat beräknas massaexporten hastigit 19711972. På prissidan kom dollarns nedskrivningvid det kraftigt försvagade avsättningsläget att utlösa faUande leveransprisermot slutet av 1971. Prisfallet var kraftigt mentorde ha upphört . pappersproduktion väntasfortsätta att öka kraftigt . Man torde vidare kunna räkna med enuppdragning av pappersindustrins massalager som vid utgången av 1972fortfarande torde ha varit små. De kanadensiska massaleveranserna tillVästeuropa som stigit kraftigt , beräknas under loppet av 1973 i allthög- Bil.1 Preliminär nationalbudget 67 regrad styras över tiU den amerikanska marknaden. Mot denna bakgrand beräknasden svenska massaexporten kunna öka 19721973. Det klartförbättrade avsättningsläget väntas leda tUl en stegring i leveransprisema19721973 på . Tyngdpunkten i prisuppgången förutses ligga . Exporten av papper ökade relativtkraftigt mellan halvåren 1971 men blev i det närmaste oförändrad . synes exporten åter ha stigit relativtkraftigt. Mellan helåren 1971 och 1972 beräknas exporten av papper ha stigit i volym, ökningen hänförde sig tUl samtliga papperskvaliteter utom tidningspapperoch träfiberplattor. Pappersexportens utveckling tUl olika avnämarländer visarstora skillnader. Leveranserna tUl ökade kraftigt med en markantandelsvinst som följd, medan leveran-sema till var oförändradetrots en relativt stor västtysk importökning. Exporten av tidningspapper ökade måttligt1972 liksom 1971. De två senaste årens svaga ökningar beror på en hårdnandekonkurrens i förening med en stagnerande efterfrågan, Prisema på papper som utvecklats i lugntakt beräknas stiga 2 1/1972 jämfört med . TiUväxten i ekonomi föratsesbli kraftig , vUket beräknas leda till en relativt stark ökning avpappersefterfrågan. Den stora amerikanska pappersförbrakningen väntas vidaremedföra ett begränsat pappersutbud till . export av papperbör därför kunna öka kraftigare än 1972. Exporten till stiga relativt mycket med hänsyn tUl en trolig markant aktivitetsökninginom den västtyska ekonomin. väntas marknadsandel avVästtysklands import upphöra att sjunka ytterligare. Också exporten tUlStorbritannien torde utvecklas gynnsamt 1973, även om ökningen torde bli lägreän 1972, Utförseln tUl som minskade kraftigt beräknas öka 1973, Exporten av tidningspapper beräknas ökarelativt långsamt även 1973. Totaltväntas exporten av papper öka i volym 19721973. Priserna prognoserasstiga , med en kraftigare ökning för tidnings- papper än för övrigtpapper. Jämmalmsexporten uppgick tUlca , en ökning med . Den ökadeutförseln beror i huvudsak på en återhämtning av den internationella stålkonjunkturenefter den mycket kraftiga nedgång som skedde 1971. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 68 ningensker dock relativt långsamt i EEC och , vilket fått tUl följd attSveriges export av jämmalm ökat mindre än väntat. Det är i synnerhet genom enexpansion i industriinvesteringarna som en snabb ökning i efterfrågan på stålkan åstadkommas. Det tycks som om expansionen i industrunvesteringarna låtitvänta på sig i samthga för svensk jämmalmsexport viktiga länder. En positivomsvängning har skett hos de brittiska stålverken vad gäller intresset försvensk jämmalm. Under en följd av år förlitade man sig i hög grad på malmleveranserfrån transoceana gruvor. Nedgången för svensk malmexport till emellertid . En del av förklaringen härtill torde vara attSverige numera i stigande utsträckning kan erbjuda järnmalm i högt förädladform, s. k. pellets. Exporten av pel-lets till samtiiga länder har under 1972ökat med inte och är i kvantitet den hittills största.Styckemalmen har däremot minskat. Fraktsatserna låg under större delen av 1971och 1972 på mycket låg nivå, vilket bidrogtUl att minska betydelsen av den svenska malmens närhetsfördel visavi detransoceana gruvorna. För de övriga malmerna, främst bly ochzink, samt skrot av metaller har 1972 kännetecknats av exportminskningar. Dentotala utförseln av järnmalm och övriga ökade med 7 1/i volym19711972 som exportprisindex steg . Någon större ökning i orderingången tillde kontinentala stålverken väntas inte ske förrän en bit in på 1973. Det ärsålunda troligt att stålverken visar viss återhållsamhet i sinproduktionutveckling. I Storbri-tannien sker troligen vissaproduktionsuppdragningar inom stålverken. Järnmalmsbehovet på kontinenten böröka i och med att efterfrågan på stål ökar. Den japanska konkurrensen påstålområdet kan dock väntas bli hård om inte förmås att begränsa sinexport lika mycket som 1972, Detta är således en faktor som kan tänkas kommaatt verka dämpande på jämmalmsbehovet i . Utbudet av järnmalm ärmycket stort, inte minst från de nyetablerade gruvorna i Australien.Fraktsatserna beräknas emellertid komma att ligga på en högre nivå i och medatt världshandeln expanderar 1973. Detta bör till en del förbättra den svenskamalmens konkurrenskraft. Den svenska järnmalmsexporten kan av de skäl somsålunda angetts beräknas uppvisa en relativt måttiig ökning 1973. Utförseln av övriga inklusiveskrot väntas återigen öka. För den totala malmexporten 1973 innebär prognosenen volymökning på som priserna beräknas sjunka med 7 1/, främstberoende på sänkta jämmalmspriser. Exporten av järn och stål minskademarkant under loppet av 1971, Exportvolymen sjönk jämfört med ,vände 1 Preliminär nationalbudget 69 emellertidutvecklingen och utförseln synes ha stigit 19711972, vilketfrämst förklaras av en mycket kraftig expansion i exporten av rostfria produkteroch en något mindre kraftig för handelsstål. Utvecklingen av exporten återspeglar enfortsatt förbättring av den internationella stålkonjunkturen. Mest påtaglig ärexportökningen till Förenta statema det gäller härvid sannolikt främstspecialstål. Också till de nordiska ländema har exporten ökat starkt; däremothar tUlväxten varit mera dämpad tUl EEC-länderna, främst Västtyskland.Möjligen kan detta ha samband med att stålverken inom EEC ännu har ganska gottom ledig kapacitet och således möjligheter att själva tillfredsställa dentämligen långsamt ökande stålefterfrågan inom gemenskapen. Exportprisernasjönk och denna tendens fortsatte ännu under första halvåret 1972.Fr. o, m. tredje kvartalet förefaller emellertid prisutvecklingen ha väntvilket medfört att priserna beräknas ha stigit ca 11/mellan halvåren 1972.Mellan helåren 1971 och 1972 beräknas prisema ha sjunkit . Prognosernaför 1973 baseras i huvudsak på den enkät till järn- och stålverken somstatistiska centralbyrån genomförde . Företagen planerar enligtenkäten att öka sin export med 15 1/i löpandepriser 19721973, vUket innebär en upprevidering jämfört med enkäten iaugusti. anger man ökade orderstockar vid motsvarande jämförelse.Upprevideringarna kan främst hänföras till den västeuropeiska marknaden.Företagen förefaller i motsats till enkäten vara mycketoptimistiska beträffande utveckhngen i och . Det ärhärvid dock att märka att företagen vid uppgiftslämnandet inte kände till detbrittiska pris- och lönestoppet. Även vad gäller trorstålverken på en fortsatt kraftig expansion av exporten . FörDanmarks och del väntas utvecklingen mattas . Man räknar härvidtroligen med att en ökande svensk efterfrågan kommer att begränsaexportutbudet av handelsstål, vUket i stor utsträckning finner avsättning justpå den nordiska marknaden. Beträffande räknar man dock med en kraftigpositiv omsvängning i exportutvecklingen exporten dit sjönk . Denupprevidering av exportplanerna som företagen gjort sedan i augusti 1972förefaller att ligga väl i linje med bedömningen om en förbättradinternationell konjunkturutvecklmg och någon justering har inteansetts motiverad. Enkätsvaren visar att en fortsatt uppgångi exportpriserna är att vänta och flera företag har också genomförteller aviserat betydande prishöjningar. Prisnivån beräknas stiga drygt 4 %1972 1973, vUket implicerar en volymökning19721973 på 10 1/. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 70 Exporten av icke-jämmetaller minskade medca i volym 1971 1972. Utförsehi sjönk kraftigt ,medan en ökning kunde registreras , Prismdex låg understörre delen av 1972 på en mycket låg nivå och för helåret under 1971års luvå. Den mhemska efterfrågan påicke-jämmetallverkens produkter beräknas ha varit högre 1972 än 1971. Delvissom en följd av detta var utförseln av obearbetade produkter, främst koppar ochaluminium, betydligt mindre än 1971. A andra sidan steg utförseln avbearbetade produkter som en följd av den ökade industriella aktiviteten i destörsta avnämarländerna, dvs, de nordiska ländema, och Storbritarmien.Ett ytterligare skäl till att exporten i högre grad inriktats på bearbetadeprodukter är möjligen att världsmarknadspriserna på dessa var relativt setthögre än för obearbetade metaller. En ytterligare ökad hemmaefterfrågan trots svaga byggnadsinvesteringar konuner sannolikt att verka dämpande påexporttUlväxten tmder 1973. En fortsatt förskjutning mot bearbetad metall kanförväntas. Några kraftiga prisökningar som skuUe kunna motivera en starktstegrad export av obearbetad metall har härvid inte ansetts som troliga. Metallprisema på den internationellamarknaden förblir med stor sannolikhet pressade även åtminstoneunder . Kopparlagren i var större ännågonsin tidigare, vilket även vid ökad efterfrågan bör verka dämpande påpriserna . Leveranssvårigheter i producentländerna kan dockleda tUl att utbudet av metallen minskar kraftigt, vUket kan medföra tämligenkraftiga prishöjningar som dessutom kan förstärkas av spe-kiUation, Här antasemellertid att inga större leveransavbrott kommer att ske , För aluminium är läget något annorlundaän för kopparn. Produktionskapaciteten byggdes ut kraftigt i ett stort antalländer . Den kraftiga nedgången i efterfrågan som skedde under 1971och 1972 ledde tiU en betydandeöverproduktion med prisfaU som följd. Pundnoteringarna för aluminium påden fria marknaden i steg emellertid , vilket innebäratt metallen inte fortsatte att falla i värde tillsammans med pundet. Detta kantyda på att utbudsöverskottet för vissa aluminiumprodukter har elinunerats. Exportprognosen är gjord medutgångspunkt från ovanstående överväganden och innebär en värdeökning på ,fördelad på en prisöknmg om och en volymökning om . Diagram DI: 1. Volym- ochprisutvecklingen för exporten, totalt och uppdelat pä varugrupper 19661973 Index:1968 == 100. 180 160 140 120 100 80 ,-'' Total export, exkl, fartyg ,_ -'1 [''*"*1 r--,. 1 I I I I I 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 Källor:Statistiska centralbyrån och . 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Under loppet av 1971minskade exporten av verkstadsprodukter i volym räknat; mellan halvåren 1971sjönk exportvolymen med 3 1/, Den svaga utvecklingen torde främst förklarasav den dämpade efterfrågan i flertalet avnämarländer, i synnerhet vad gällermaskinell ut-rustnmg. Den nedåtriktade tendensen fortsatte , varvid exporten minskade ytterligare med drygt 1/jämfört medandra . En vändpunkt synes emeUertid ha nåtts vid mitten av 1972och exportvolymen torde åter ha stigit ca 1/mellan första och andrahalvåret.i Exporten skulle därmed ha legat ungefär 2 %under 1971 års nivå. Exportorderingången som var svag i början av 1972förefaUer att ha stigit något . Nedgången 1972 kan tillstor del föras tillbaka på en minskad export tiU de nordiska länderna. Dettagäller i all synnerhet , något som delvis har speciella orsaker. Delsupphörde de betydande leveranserna av flygplan, dels kvarstod den ioktober 1971 införda danska importavgiften, även om den reducerades den 1 juli1972, Exportökningen fUlStorbritannien 1972 var däremot högst betydande även ,vUket främst berodde på den mycket kraftiga stegringen i personbilsexporten.Denna kan delvis uppfattas som en normal följdverkan av Storbritanniensexpansiva konsumentvaraefterfrågan. Dessutom torde de svenska bilarnasmarknadsandel ha ökat inte oväsentligt. Bilexporten tiU somsteg synes däremot ha stagnerat eller rentav minskat volymmässigt,vUket möjligen är ett resultat av dollardevalveringen i förening med höjdaexportpriser. De genomsnittligaexportpriserna ökade kraftigt , eller med ungefär 8 1/. I värdeberäknas därigenom exporten av verkstadsprodukter ha stigit med ca 6 1/2 %19711972, TiU grand för bedömningenav exporten ligger främst en exportenkät tUl verkstadsföretag somstatistiska centralbyrån genomförde . Enkäten utvisar envärdemässig ökning 19721973 på 12 1/, vUket är något högre än videnkättUlfället . Företagen räknar med en expansiv utveckling avexporten tiU de nordiska länderna, främst . Också till väntarman sig en kraftig exportöknmg, vilket ter sig naturligt med hänsyn tUl attimportavgiften helt avskaffas . Enkäten visar däremot på enoförändrad värdemässig export till , något ' Det bör observeras attdet prisindex varmed värdesiffrorna deflaterats är ett s. k, enhetsvärdeindexsom inte tar hänsyn till kvalitetsförbättringar. Detta innebär att prisutvecklingen troligen överskattasmedan volymutvecklingen underskatt-tas. Bil.1 Preliminär nationalbudget 73 somtorde innebära en minskning i volym räknat. Detta är något överraskande delsdärför att de intemationella bedömningarna pekar på en relativt expansiv utvecklingdärstädes av både industriproduktion och maskininvesteringar , delsdärför att tullnedsättningarna bör ge en förbättradkonkurrenskraft för åtmmstone vissa produktslag. De internationella konjunkturbedömningarsom föreligger tyder på att 1973 blir med expansivinternationell efterfrågan, I sådana konjunktursituationer har det visat sig,att företagen i enkäten vid prognoser på regelmässigt underskattarden faktiska exportutvecklingen. Med hänsyn till tidigare konstateradeavvikelser har det ansetts befogat att uppjustera enkätens värdemässiga ökningtUl 18 1/, varvid större delen av uppjusteringen antagits beröra . Vadbeträffar exportpriserna antyder enkätsvaren en något lugnare utvecklmg än1972. Mot bakgrund av den stigande efterfrågan som förutses har exportprisindexlikväl kalkylerats öka med drygt 7 1/. Exportvolymen skuUe härigenom stigaca 19721973, med en tilltagande ökningstakt . En kraftigt ökad utförsel av kött- ochmejeriprodukter samt en fortsatt ökning av spannmålsexporten karakteriserarlivsmedelsexporten 1972. Exportvärdet ökade totalt med 18 1/19711972,Vegetabi-lierna föll kraftigt i pris och för den totala livsmedelsexporten föllprisindex med . Köttexporten ökade med i volym19711972, varvid hela ökningen faller på grisköttet. Utförseln blev därmed denstörsta . Bakgrunden till den starka ökningen är att produktionen avslaktdjur ökade kraftigt, som överskottet avgriskött på den inhemska marknaden fortfor att öka. Produktionen av nötboskapför slakt fortsatte att sjunka 1972, vilket fick till följd en fortsattminskning för exportens del.