prop · FW0378 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition om utformning av praktiken för studerande vidlärarhögskolas lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje ni. m.; givenStockholms slott . Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredraganden hemställt. Ipropositionen föreslås en ny utformning av praktiken för lärarkandidater på lågstadie-,meUanstadie- och ämneslärarUnje vid lärarhögskola. Den nuvarandepraktikterminen, då lärarkandidaten tjänstgör som lärare med nedsatt undervisningsskyldighet,föreslås upphöra. Praktiken skall i stället delas upp på flera längreperioder. En del av praktiken avses bli förlagd tidigt i utbildningen. Denlängsta och avslutande praktikperioden skall enligt förslaget följas upp medundervisning vid innan utbildningen avslutas. Under praktikenskall den studerande arbeta i lärarlag med en behörig lärare. Dethar bhvit allt svårare att finna lämpliga vakanta lärartjänsterför lärarkandidaterna, vilket bl, a, lett till stor spridning av praklikantplatseroch omfattande resor för metodiklektorerna, I det nya systemet är avsikten attpraktiken endast undantagsvis skall förläggas utanför lärarhögskoleorten ellerdess närmaste omnejd. Enligtförslaget skall en innehållsmässig förskjutning ske av lärarutbildningen såatt ökad tonvikt läggs vid de sociala aspekterna av lärar-uppgiften. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , statsråden , , , , ,, , , , , , , , , StatsrådetMoberg anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom utformning av praktiken för studerande vid lärarhögskolas lågstadie-, mellanstadie-och ämneslärarlinje m. m. och anför. Iskrivelse inkom () till Kungl, Maj:tmed förslag angående utformning av praktiktermin för studerande vidlärarhögskolas lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje, SÖ framhöll attadministrativa och pedagogiska skäl nödvändiggjort en omprövning av nuvarande praktiklerminsorganisation.Den alltmer ökande lärartillgången fordrade ett nytt system, som integrundades på tillgång till vakanta tjänster. Ett nytt system borde ha en sådanutformning att det möjliggjorde skapande av praktikcentra, gav lärarkandidaternaövning i planering och samverkan i lärarlag och medgav en god elevvård, SÖföreslog att praktikterminen utformades som en utbildningstermin under vilkenden studerande var praktikant, I stället för lön skulle studiemedel utgå. Efter remiss avgavsyttranden av lärarutbildningskommitlé () och . () inkom med skrivelse i ärendet. Genom beslut den 30 juni1971 uppdrog Kungl, Maj:t åt SÖ att, med iakttagande av vad som anfördes i eninom upprättad promemoria, efter samråd med till Kungl,Maj:t inkomma med förslag angående utformning av praktiken för vissastuderande vid lärarhögskola, I promemorian framhölls beträffande ämneslärarlinjenalt den praktisk-pedagogiska utbildningen om sammanlagt ett årfortsättningsvis borde bilda en integrerad helhet. Därvid skulle pedagogik ochde olika ämnenas metodik i största möjliga utsträckning samordnas, så att enför lärarkandidaten sammanhållen studiegång åstadkoms där de olikadelkomponenterna ingrep i och stödde varandra. Praktiken skulle också underhela utbildningsåret anordnas så, att dess olika former, auskultation,övningsundervisning och praktikanttjänstgöring, kunde effektivt utnyttjas förkonkretion och tillämpning av den teoretiska undervisningen. En del av praklikantljänstgöringenborde infalla förhållandevis tidigt under den första terminen såsom en introduktiontill läraryrket och som en motivationsfrämjande faktor i pedagogik- ochmetodikundervisningen. Utbildningsårets sista del borde vara en period somägnades åt avslutande studier i pedagogik och metodik och sammanfattande genomgångoch behandUng av praktikmomenten. Beträffande utbildningenpå låg- och mellanstadielärarlinjen framhölls i promemorian att nuvarande praktiklerminborde ersättas av praklikanttjänstgöring, varvid en del av tjänstgöringen bordeinfalla på ett tidigt stadium av utbildningen och en del under den sista terminen. Iskrivelse den har SÖ inkommit med förslag angående 1* 1973. utformningav praktiken för vissa studerande vid lärarhögskola. Förslaget har utarbetatsav en arbetsgrupp, där bl. a. () varitrepresenterade. Efter remiss har yttranden avgetts av samtliga lärarhögskolor,, , akademikers centralorganisation (),(), och Skola (RHS)och SFS, TCO har tiU sitt yttrande bifogat yttranden från (), () och (), Lärarhögskolornas och seminariernas ämneslärarförening (LSÄ), somgenom sin huvudorganisation () beretts tUlfälletill yttrande, har inkommit med en skrivelse. () och delföreningen inom förbundetLärarhögskolornas lärarförening (LLF) gemensamt och () inkommit med yttranden. Föreningen och Skola i Landskronahar inkommit med en skrivelse, Isin anslagsframställning för /74 har SÖ beräknat kostnaderna förförslaget, SFS har inkommit med enskrivelse angående vissa åtgärder för att förstärka underlaget förbetygsättning i samband med praktik under lärarutbildning. Beredningenav frågan om praktikens utformning har omfattat överläggningar med , , SR och TCO, SLhar inkommit med en skrivelse angående översyn av nuvarande lärarutbildning, SFLoch LR har inkommit med yttranden i ärendet, I skrivelse den 20 januari1971 inkom SÖ med förslag om vidareutbildning av mellanstadielärare m, m, 1 enbilaga till framställningen har SÖ redovisat sina förslag om vidareutbildningav lågstadielärare till mellanstadielärare och av mellanstadielärare tilllågstadielärare. Statsmakterna har fattat beslut i frågan om vidareutbildningav mellanstadielärare till ämneslärare eller adjunkt (prop, 1972: 26, UbU1972: 20, rskr 1972: 153) men frågan om vidareutbildning av och till lågstadielärareåterstår att ta ställning till. Av remissinstanserna har länsskolnämnderna iSödermanlands, , och ,lärarhögskolorna i , och samt SL yttrat sig ifrågan, Ifråga om flera av SÖ:s förslag fordras inle beslut av . Föröverblickens och sammanhangets skull redovisas dock kortfattat även vissa avdessa förslag. 2 Praktikens utformning på lågstadie-, mellanstadie-ochämneslärarlinje Nuvarandeförhållanden regleras dels av stadgan (1968: 318) för lärarhögskolorna(omtryckt 1971:463, ändrad 1972:92) och kungörelsen (1968: 319) om visspersonal för lärarutbildning, m, m, (omtryckt 1971: 464, ändrad 1972: 93) samt skolstadgan(1971: 235, ändrad : 9), dels av utbildningsplanerna förämneslärarlinje vid lärarhögskola resp, klasslärarlinjer vid lärarhögskola, somomfattar dels de av Kungl, Maj:t fastställda timplanerna och mål och riktlinjerna,dels SÖ:s anvisningar. Utbildningenav låg- och mellanstadielärare omfattar fem resp, sex terminer av vilka entermin utgör praktiklermin varunder lärarkandidaten tjänstgör med reduceradundervisningsskyldighet. Den praktisk-pedagogiskautbildningen på ämneslärarlinjen omfattar f, n, dels en utbildningstermin vidlärarhögskola med pedagogik, metodik och viss praktik, dels en efterföljandepraktiktermin varunder lärarkandidaten tjänstgör som lärare med nedsatt undervisningsskyldlghet, SÖframhåller alt grundutbildningen inte har som mål all till skolan överlämnalärare som i fråga om praktiskt kunnande och praktisk erfarenhet är fullärdaoch färdiga. Återkommande fortbildning krävs, I synnerhet i inledningsskedetbör denna fortbUdning ske under handledning av vederbörande huvudlärare somenligt skolstadgan skall främja lärares fortbildning saml handleda mindreerfarna lärare, 2.2.2 Praktikensutformning på låg- och mellanstadielärarlinje Praktikenomfattar f, n. i praktikperioder och praktiktermin, dvs, 30veckor, nya organisationen bör s, k, introduktionspraktik förläggas tidigt iutbildningen i motivationssyfte. Skolmiljön och de skilda arbetsinsatsernainom skolenheten bör uppmärksammas. Introduktionspraktiken bör omfatta fyraveckor och inledas efter första terminens början. Den börföregås av viss förberedelse inom pedagogik- och metodikinstitutionerna.Erfarenheterna bör bearbetas efteråt. Varje introduktionspraktikant bör erhållaen handledare. Sjuveckors övningspraktik bör enligt förslaget infogas i slutet av den tredjeterminen. Under övningspraktiken får kandidater under ledning överta vissa läraruppgifter.Övningspraktiken leds och planeras tUl stor del av pedagogik- och metodikinstitulionernaslärare. Dens, k, praktikanttjänstgöringen bör förläggas till den sista ulbild-ningsterminensförsta av effektiv läslid, Praklikanttjänstgöring innebär attlärarkandidaten under en längre sammanhängande period bildar ett arbetslag tUlsammansmed en behörig lärare och övertar uppgifter i växande utsträckning. Dentotala praktiken bör utökas med utöver nuvarande . Detåterstår alltså för s, k, övrig övningspraklik. Övrig övningspraktikbör framför allt användas för auskultationer. Endast undantagsvis bör timmarnaanvändas för fristående demonstrationslektioner. De bör sammanföras så altvissa dagar ägnas t, ex, specialundervisning. Övrig övningspraklik bör ihuvudsak förläggas till i övrigt praktikfria terminer. Särskild uppmärksamhetbör dock ägnas inskolningen och den första läsundervisningen på lågstadiet, sombör förläggas i början av tredje resp, fjärde terminen för höst- och vårintagna. Des, k, klasslärarövningarna som i nuvarande utbildning upptar underslutterminen bör utgå. Underpraktikanttjänstgöringen skall lärarkandidaten bedriva vissa självstudier ipedagogik och metodik och då få stöd genom 20 timmars seminarier påpraktikorten. Seminarierna skall ledas av pedagogik- ochmetodiklektorer och läggas ul som dubbeltimmar . Vissaseminarier bör bli gemensamma för låg- och mellanstadielärarkandidater. Inom de olika praktikleden inlroduklionspraktik, övningspraklik och praktikanttjänstgöring skallenligt förslaget förekomma olika aktivitetsformer, nämligen auskultationer,medhjälp som lämnas av kandidaten på handledarens anmodan utan särskildförberedelse, övningsundervisning som innebär att kandidaten efter auskultationövertar någon eller någon del av handledarens lektioner samt självständigaövningar som innebär att kandidaten utan läraranvisningar får övertalärarrollen under . Handledaren bör med få undanlagvara närvarande vid samtUga övningar, SÖ framhåller att aktiviteternasfördelning inom praklikleden bör variera beroende på den enskilde kandidatensbehov, I förslaget räknar SÖ dock med att auskultationer och medhjälp kommeratt få större utrymme i den nya organisationen jämfört med den tidigare, I detnya systemet kan auskultatio-nen bättre än f, n, integreras medövningsundervisningen och de självständiga övningarna. Minskningen avlektioner som leds av lärarkandidaten medför ett lugnare arbetssätt somförstärker praktikanttjänstgöringens karaktär av utbildning, 2.2.3Praktikens utformning pä ämneslärarlinje Nuomfattar ämneslärarutbildningen en teoridel och en praktikdel på29 veckor, SÖ föreslår att teoridelen skaU omfatta 16 Minskningen av praktiken börersättas med utökad teori. En förutsättning för detta är dock att skolstadgansbestämmelser om huvudlärares skyldigheter efterlevs, SÖ har i sitt förslagockså beaktat att beräknas komma att föreslå en viss mot skolan inriktad yrkesorienterandepraktik som skall fullgöras för ämnesstudierna och alltså föregåintagningen vid lärarhögskola, (Sedan SÖ inkommit med sitt förslag har lagtfram betänkandet (SOU 1972:92) Reformerad lärarutbildning, där vissyrkesinriktad praktik under ämnesstudierna föreslås för blivande lärare,) SÖanser att det finns ett klart behov av en undervisning om skollivets ocharbetsformernas problem. Det rör sig om sådana områden som socialpsykologiskaproblem, tonårspsykologi, elevvårdsproblem, specialundervisning ochinvandrarfrågor. Över en sådan undervisning, som naturligt måste få formen avgruppdiskussioner och seminarieövningar och som i relativt ringa utsträckningkan ha sin utgångspunkt i vidgad litteraturläsning, kommer man in på ett områdesom ligger mellan vad man traditionellt benämnt pedagogik och metodik. Det bliralltså fråga om en sorts allmän undervisningslära, där teorin belyses avkonkreta exempel från skolans värld, och där referat av skolsituationertillhandahåller problem, vilkas lösning skall sökas utifrån teoretiskautgångspunkter som pedagogiken anvisar. Detblir också fråga om exempel på hur kontakt kan tas med hemmen, med myndigheteroch ungdomsvårdande organ utanför skolan osv. På så sätt kan t, ex, socialafaktorers inverkan på individens utveckling belysas åskådligt. Den studerandesaknar ofta inblick i miljöer utanför den egna. Om hans luckor av detla slaginte fylls , kommer han att vid utträdet i arbetslivetoförberedd möta elever och föräldrar för vilkas problem och beteenden han kankomma att stå relativt handfallen. Ettsådant undervisningsinnehåll ställer krav på ökade resurser både förundervisningstimmar och för personal med kännedom om skUda sociala miljöer ochpraktisk handläggning av denna typ av frågor. Man kan inte utan vidareförutsätta att sådan expertis f, n, alltid finns inom de pedagogiska ochämnesmetodiska institutionerna. Av praktiska skäl bör timresursen tillföraspedagogiken. Pedagogik och metodik bör tillsammans omfatta ca 240 limmar.Undervisningen bör inte bindas lill pedagogikinstitutionens personal. Det tordei vissa faU vara ändamålsenligt att gå utanför också metodikinstitutionernaspersonal och anlita samhällets specialister på skilda områden. Man bör vidareöverväga möjligheten att anordna fortbildningskurser i praktisk socialkunskapför lärarhögskolornas fasta personal av lektorer och adjunkter. Med hänsyntill skolans strävan att elevcentrera sin verksamhet skulle en sådankomplettering vara betydelsefull. 1** 1973. riktig behandling och bedömning av en elev torde ofta blimöjlig endast om läraren har kännedom om elevens miljö. Inlrodukiionspraktiken bör omfatta och inledasnågon vecka efter första terminens början. Övningspraktikenbör omfatta , normalt uppdelade på två treveckorsperioder.Övningspraktiken bör avslutas i så god tid under terminen att den kan följasupp grundligt inom metodik och pedagogik, Praktikanltjänslgöringenbör enligt förslaget omfatta och förläggas till den andrautbildningsterminen. Enligt Kungl, Maj:ls uppdrag skulleteoridelen under andra terminen förläggas tUl slutet av terminen, SÖ förordardock, framför allt av lokaltekniska skäl, att lärarhögskolorna också skallkunna välja att förlägga teoridelen i mitten av terminen, SFS:s representant i SÖ:sarbetsgrupp har reserverat sig till förmån för att beslut fattas om attutbildningsårets sista del bör vara en period som ägnas åt avslutande studier ipedagogik och metodik och sammanfattande genomgång och behandling av praklikmo-ment, SÖ:sförslag beträffande aktivitetsformernas fördelning inom de olika praktikledeninnebär en markerad förskjutning av praktikutbildningen mot auskultation ochövningsundervisning, SÖ konstaterar att i fråga om folkhögskollärargrenen avämneslärarlinjen vid i kan vissa avvikelser från denföreslagna organisationen bli nödvändiga. 2.2,4 Praktikens lokalisering SÖ framhåller att även om det bästa skulle vara att samlaall praktik vid lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje på eller i närhetenav lärarhögskoleorlen, är detta inte möjligt. Lärarhögskoleortens skolväsen kaninte belastas alltför hårt, Alla behöriga lärare är inte lämpliga somhandledare. All övningspraklik bör förläggas lill lärarhögskoleorteneller så nära alt kandidaterna utan svårighet kan ta sig dit frånlärarhögskolans lokaler. Även introduktionspraktiken bör i första handförläggas till lärarhögskoleorten eller inom pendlingsavstånd till den. Praktikanttjänstgöringen bör så långt möjligt lokaliserastill lärarhögskoleorten eller inom pendlingsavstånd. Om man undantarStockholm, och måste dock troligen utlokalisering ske. Varje lärarhögskolabör själv organisera praktiken. Eftersom SÖ inte kan bedöma alla aspekter, t,ex, kommunikationsmässiga och personliga, framläggs inte något detaljeratlokaliseringsförslag. Lärarkandidaten bör inte tvingas göra långa dagliga resortill praktikorten. Stor spridning av praktikorter kommer att försvåra ochfördyra metodik- och pedagogikundervisning under praktikanttjänstgöringen. Därförbör praktikcentra upprättas på större orter om praktikanttjänstgöringen intekan förläggas till lärarhögskoleorten. Ett praktikcentrum bör helst omfattatolv lärarkandidater på resp, linje eller också kunna förenas med ett annatcentrum i närheten till en centrumgrupp av motsvarande kapacitet. Om externundervisning, t, ex, seminarier, anordnas av , kanpraktikanterna mötas vid ettdera centret. Kandidater på praktikcentra måstebyta bostadsort men kan säga upp sin bostad på lärarhögskoleorten ochbehöver inte la den i anspråk senare under terminen, I allmänhet blir detdärför inga extra kostnader. Skulle den föreslagna organisationen komma attinnebära påtagliga fördyringar för vissa studerande skall de kompenseras genom ersättning.Vederbörande studerandeorganisation och myndighet bör överlägga om formerna försådan ersättning. 2.2.5Handledarnas arbetsuppgifter och utbildning SÖframhåller att det förhåUandet att lärarkandidaterna nu måste placeras med hänsyntUl vakanta lärartjänster leder lill stor spridning av kandidaterna och långa,dyra resor för metodiklektorerna. De besvärliga förbindelserna medlärarhögskolan omöjliggör kontinuitet i handledarskapet. På grund av bristen påvakanser kan det förekomma att en lärare vid en skola där det har uppstått envakans påtvingas ett handledarskap som han saknar förutsättningar för. Denstora spridningen av kandidater gör också att handledarna ofta berövas denstimulans och det stöd som gemenskap i en uppgift ofta ger. Handledarnahar små möjligheter att ge handledning under utbildningen. På låg- ochmellanstadielärarlinjerna har handledaren en nedsättning på tio veckotimmaroch undervisar i två klasser i vardera klassen. Han äralltså inte länge klasslärare och känner inle eleverna lika bra som andralärare. måste han i vardera klassen handleda en praktiklärare som hankan lyssna . Påämneslärarlinjerna är svårigheterna att finna lämpliga praktikplatser ännustörre än på låg- och mellanstadielärarlinjen. Utom de organisatoriskasvårigheterna framhåUer SÖ vissa pedagogiska nackdelar. Handledaren undervisarnu inte eleverna i det ämne som praktikläraren undervisar dem i och det är entillfällighet om handledaren över huvud taget undervisar eller har undervisatkandidatens elever i något ämne. Meddet nya praklikantsystemet får handledaren bara en klass om han tjänstgör pågrundskolans låg- och mellanstadium. Han kan därför elevinrikta undervisningenpå ett annat sätt än . Han samarbetar i lärarlag med en lärarkandidat ochhandleder kandidaten i alla lärarrollens funktioner. På ämneslärarsidaninnebär det nya praktikantsyste- metatt handledaren och praktikanten arbetar i arbetslag med gemensamma elever ochgemensamma uppgifter. Detnya systemet kommer att på alla linjer ge en stabil uppsättning handledare somgenom erfarenhet och återkommande fortbildning kan medverka i utbildningen påett helt annat sätt än . Det blir också en stabilare organisation avskolenheter för praktUien, vilket leder till att skolledningen kommer attfungera bättre i utbildningen. Närhandledaren avlyssnar kandidatens lektioner kan han också gå in somassistentlärare. Lärarkandidatens aktiviteter får inte i något skede avutbildningen innebära en sådan avlastning av handledarens funktioner somklasslärare alt praktikens karaktär av utbildning åsidosätts. Handledarenförutsätts alltså normalt vara närvarande under lärarkandidatensövningsundervisning och med få undantag vid de självständiga övningarna, ävenom lärarkandidaten särskilt under praktiktjänstgöringen också skall beredas tillfäUeatt vara ensam med eleverna. Enligtförslaget skall lärarkandidaten arbeta självständigt dåhandledaren är på lärarhögskola för fortbildning. börkandidaten förordnas på handledarens tjänst. Detnya systemet innebär att handledarens person och arbetssätt blir ännu meravgörande . Även om man väljer de personligt och yrkesmässigt mestlämpade lärarna som handledare, fordras utbildning. Handledare som är engageradi praktikanttjänstgöring bör få en veckas återkommande utbildning vidlärarhögskolan varje termin då han har praktikant, SÖframhåller att efiersom handledarens roll kommer att förändras genom det nyaförslaget, bör handledarens ersättning bli föremål för förhandUngar. Medutgångspunkt i vissa skattade ersättningsnormer för handledning och antagandetatt den utökade teorin på ämneslärarlinjen kommer att tUlföras pedagogiken,beräknar SÖ kostnader för förslagets genomförande per lärarkandidat i helutbildning, SÖ förutsätter då att systemet medför minskade resekostnader förtjänstemän och lärarkandidater, att tillförs klasslärar-utbUdningen,att praktiklärarlönen ersätts med studiemedel, att ett timarvode utgår tilllärarkandidat som under praktikanttjänstgöringen förordnas på handledarenstjänst och att av handledarna deltar i fortbUdningfördelat . Beträffande studiemedel har SÖ endast tagit uppstudiebidraget "som kostnad och inte beräknat kostnaderna för denåterbetalningspliktiga delen av studiemedlen. Med dessa utgångspunkter innebärSÖ:s förslag en besparing med ca . per lågstadielärarkandidat i helutbildning, ca , per mellanstadielärarkandidat och ca , perämneslärarkandidat. Pågrund av nackdelarna med nuvarande system är det enligt SÖ angeläget att enförändring sker så snabbt som möjligt. Man måste å andra sidan ha tid för bl,a, information. På ämneslärarlinjen finns varken pedagogiska eUerorganisatoriska hinder för en snabb reform. Reformen bör därför införas påhela ämneslärarlinjen, både i terminskurs 1 och terminskurs 2 fr. o. m,. För att vinna tid utan att i alltför hög grad förkorta denpraktiska utbildningen på låg- och mellanstadielärarlinjerna, bör övergångentill det nya systemet ske i årskurs 1 och 3 med början höstterminen1973 och därefter genomföras successivt. SL,SFL och BLR anser liksom SÖ alt grundutbildningen inte bör syfta till att gefullärda lärare. Den fortbildning som krävs bör enligt SL utredas i samråd medpersonalorganisationerna. i och LSÄ anser attgrundutbildningen bör ge reell kompetens för läraryrket. Att en nyutexamineradlärare genast skulle behöva fortbildning kan accepteras bara omarbetsplatsutbildningen får tillräckliga resurser, 2.3.2 Praktikensutformning på låg- och meUanstadielärarlinje Deflesta remissinstanserna anser all det är bra att en praktik-period förläggstill början av den första terminen i låg- och mellanstadielärarutbildningen.Lärarhögskolan i föreslår, att introduktionspraktiken uppdelas påtvå tvåveckorsperioder förlagda till olika årskurser eller olika skolor. i och SFS finner det positivt att övningspraktiken inplacerats redanunder den tredje terminen, SL säger att i den nuvarande utbildningen har bådelärarkandidaten och läramtbildaren upplevt som en brist att lärarkandidaternaförst i ett mycket sent skede får tillfälle att i en realistiskundervisningssituation själv pröva sin faUenhet för läraryrket, SFS anserockså att det är fördelaktigt med en lång praktikperiod under utbildningensförsta hälft, varigenom lärarkandidaterna ges möjlighet att relativt väl prövapå läraryrket och också i viss mån pröva sina förutsättningar för detsamma.Skulle lärarkandidaten finna att han inte har den lämplighet för yrket som hanhoppats på eller att intresset inte är det rätta, får han, framhåller SFS,möjlighet att avbryta utbildningen på ett relativt tidigt stadium. Deflesta remissinstanserna tillstyrker SÖ:s förslag om praktikant- Några lärarhögskolor anseratt det vore en fördel om lärarkandidaterna fick vara med om ett terminsslut undertjänstgöringen. i och SFS framhåller att bostadsfråganmåste bli föremål för en ordentlig utredning innan förslaget kan träda i kraft.Den fördyring som kan bli följden för vissa studerande som måste bytabostadsort på terminen måste kompenseras.