prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — De förluster för vilkastäckande föreningarna har hemställt om bidrag från förevarande anslag utgörsdels av förluster av mera ordinär karaktär, dels av längre tillbaka i tidenuppkomna förluster, vilka har balanserats i föreningarnas räkenskaper på grundav att slutlig reglering inte ännu har skett av kvarstående säkerheter i formav borgen m. m. I realiteten torde dessa säkerheter i flertalet fall endast iringa grad ge täckning för resp. lånefordringar. För täckande av sistnämnda förluster harkollegiet föreslagit att under anslaget anvisas ett engångsbelopp på 8 milj.kr. Jag biträder kollegiets uppfattning att en engångsåtgärd av föreslagenkaraktär är befogad men anser att beloppet bör begränsas till 5 milj. kr. medhänsyn till att bevakningsåtgärder i vissa fall bör kunna drivas längre än somhittills har skett. Den föreslagna saneringen av företagareföreningarnas osäkrafordringar bör föregås av en individuell prövning av varje enskilt ärende. I likhet med kollegiet beräknar jagmedelsbehovet för att möta förluster i garantigivningen under budgetåret1973/74 till 15 milj. kr. Jag föreslår sålunda att anslaget för nästa budgetårförs upp med totalt 20 milj. kr., varav ett engångsbelopp om 5 milj. kr. avsesför sanering av företagareföreningarnas äldre lånefordringar. I förlusttäckningsavgifter påindustrigarantilån har under /72 influtit ca 1,1 milj. kr. Influtna låneräntor på lokaliseringslåntillfaller i sin helhet statsverket. Räntan är densamma som förindustrigarantilån, f. n. Om 1/av räntan motsvarandeförlusttäckningsavgiften på industrigarantilån förutsätts skola i skäligomfattning täcka förlus- Prop.1973:1 Bilaga 13 156 terpå lokaliseringslånen, kan statens inkomst för sådan förlusttäckning beräknasuppgå till ca 2 milj. kr. för /72. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. att till Täckande av förluster ianledning av statligt stöd till hantverks- och industriföretag in. /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift1972/73 Anslag 1973/74 Förslag är central förvaltningsmyndighetmed uppgift att främja bostadsförsörjningen. Den är också chefsmyndighet förlänsbostadsnämnderna. I styrelsens uppgifter ingår främst atthandha den statliga låne- och bidragsverksamheten för att främjabostadsförsörjningen. Bostadsstyrelsenleds av en styrelse. Chef för är en generaldirektör. Inom verket finns fembyråer. Dessa är kanslibyrån, låne- och bidragsbyrån, planeringsbyrån, tekniskabyrån och värderingsbyrån. Beräknad ändring 1973/74 Handläggande personal övrig personal Därav utrikes resor Lokalkostnader Expenser Därav representation Publikationstryck Automatisk databehandling (10 000) (2 000) + 627 000 + 30 000 + 145 000 Löne-ochprisomräkning m. m. 0-aItemativet ochdärmed följande personalinskränkningar skulle Prop.1973:1 Bilaga 13 158 a. arbetet med byggherresamverkan, utvecklingsprojekt inom serviceområdet,kommunalekonomisk långtidsplanering och rationalisering samt kontakt- ochinformationsverksamheten. Kanslibyrånspersonalsektion behöver förstärkas med en byrådirektör (+ . Styrelsen föreslår,att en tjänst som byrådirektör (+ .) inrättas för handläggning avärenden rörande internationellt bostadspolitiskt samarbete. kananslaget minskas med de medel som anvisats för bestridande av lönen till entjänsteman med motsvarande arbetsuppgifter ( .) i samband med attdeime entledigas från sitt förordnande. För att åstadkomma enkortare granskningscykel inom revisionskontoret föreslås en förstärkning avkontoret med en förste byråsekreterare (+ . Medlen förautom»atisk databehandling behöver räknas upp med , varav 145 000kr. hänför sig till prisökningar. Med hänvisnmg tUl sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid räknat med attanslaget, efter tillägg för löne- och prisomräkning, kan minskas med 100 000kr., motsvarande två tjänster, på gmnd av minskat arbete med bl. Vidare har jag beräknat medel för vissa arvoden ochytterligare en kontorsskrivare. Medelsanvisningen härför är föranledd avförslaget i det följande under punkten E 7 att skall övertahandläggningen av ärenden angående bidrag och lån till allmänna samlingslokaler.I övrigt räknar jag alltså med att styrelsen skall kunna fullgöra dessauppgifter utan anslagsökning. Vid en jämförelse med de medel som står tillförfogande för statens kan mitt förslag beräknasmotsvara en ytterligare anslagsminskning med ca . Jaghemställer att Kungl. att till för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72Utgift 23 814 225 1972/73 Anslag 24 657 000 1973/74 Förslag 26 444 000 Det finns en länsbostadsnämnd i varje länutom , där fullgör de uppgifter som åvilarlänsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet för den statliga verksamheten föratt främja bostadsförsörjningen. Den fattar beslut om lån och bidrag m. m.samt förvaltar utestående lån. Beräknadändring 1973/74 Handläggande personal övrig personal + 2 500 000 + 5 000 + 1660 000 + 5 000 + 2 627 000 + 1 787 000 Löne- och prisomräkningm. Den personalminskning som0-altemativet innebär skulle medföra att arbetet med främjande avbyggherresamverkan upphör och att nämndemas verksamhet i övrigt inte kanupprätthållas enligt statsmaktemas intentioner. Verksamheten inomGöteborgsregionen för främjande av byggherresamverkan behöver förstärkas ( +115 000 kr. Med hänvisning tUlsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidräknat med att anslaget, efter tillägg för löne- och prisomräkning, skallminskas med . Det innebär en personalminskning med sju tjänster ilönegrad A 24 eller däremot svarande antal tjänster i andra lönegrader.Utgångspunkten för förslaget är att arbetet skall kuima rationaliseras i enomfattning som svarar mot minskningen. Jag hemställer att Kungl. att tillLänsbostadsnämnderna för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 1543 618 1972/73 Anslag 1770000 1973/74 Förslag 1835 000 ärcentral myndighet för handläggning av mål och ärenden på hyresregleringensområde. har också hand om vissacentrala administrativa uppgifter för den statliga hyresnämnds- ocharrendenämndsorganisationen. Hos hyresrådet finns ett fast kansli ocharvodesavlönade extra föredragande. ndring 1973/74 Handläggande personal Övrig personal + 39 000 + 66 000 28 000 2 000 + 39 000 + 56 000 Löne- och prisomräkningm. 0-altemativet innebärenligt hyresrådet indragning av tre vakanta kontorsbiträdestj änster. Antalet tillhyresrådet inkomna besvärsmål har under en lång följd av budgetår minskat föratt undergå en markant minskning. Ävenarbetsbalansen har nedgått kraftigt . Vilkaförändringar i måltillströmningen vid hyresnämnderna och hyresrådet som kanfölja av ändringarna i hyresregleringslagen är f. n.omöjligt att förutse. Särskilt vanskligt är det att bedöma vilken betydelseövergången från systemet med generella hyreshöjningar till ett förfarande meden individuell prövning av bashyran genom överenskommelse kan komma att få.Eftersom dessa överenskommelser förutsätts omfatta samtliga hyresreg-leradebostadslägenheter i flerfamiljshus, är det inte omöjligt att ett mycket stortantal hyresregleringsmål kommer att anhängiggöras vid hyresnämnderna, vilket isin tur kan leda till en markant ökning av antalet besvärsmål hos hyresrådet. Antalet tjänstemän vid hyresrådets kanslihar efter hand minskat . En tjänst som byrådirektör,kontorsskrivartjänsten och tre kontorsbiträdestjänster är vakanta utan attåterbesättande f. n. är aktuellt. Prop.1973:1 Bilaga 13 161 Påkallas hyresreglerandemyndighets prövning av frågor av allmän eller principiell betydelse är detsärskilt med hänsyn till den tidspress under vilken organisationernasförhandlingar måste bedrivas av synnerlig vikt att myndighetens handläggningsker så snabbt att förhandlingarna inte fördröjs. Med hänsyn till vad nuanförts och till angelägenheten av att hyresrådets organisation snabbt skallkunna anpassas till en ökad arbetsbörda anser sig hyresrådet ej f. n. böraföreslå indragning av någon tjänst. AnslagspostenLokalkostnader föreslås ökad till följd av hyreshöjningar. avgårvisst belopp på grund av minskat lokalbehov ( + . Expenserbehöver ökas för bestridande av kostnader för publikationstryck, telefon,blankettframställning m. m. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidräknat med att tre vakanta kontorsbiträdestjänster kan utgå ur organisationen(3). Jag hemställer att Kungl. att till Statens hyresrådför /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 873 489 1972/73 Anslag 1 000 1973/74 Förslag 1000 Från anslaget bestridsutgifter för räntebidrag enligt bestämmelserna i räntebidragskungörelsen (1962:541, upphävd 1967: 553). Dessa bestämmelser innebär att räntebidrag utgår föratt täcka den del av räntekostnaderna för primär- och sekundärlån som hänförsig till ränta över en bestämd räntesats (basränta). Räntebidrag utgår endastför täckande av räntekostnader för tid t. o. m. utgången av . Förseningar, bl. a. ifråga om de slutliga lånebesluten, har föranlett utbetalningar av räntebidragpå närmare 1 milj. kr. under /72. För eventuella försenadeutbetalningar under innevarande budgetår har anvisats ett formellt belopp av . Även under budgetåret1973/74 bör möjlighet finnas för utbetalning av räntebidrag. Bostadsstyrelsenföreslår att anslaget också för detta budgetår förs upp med ett formellt beloppav . 11 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 13 162 Jag biträder förslag.Jag hemställer att Kungl. att till Räntebidrag för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1971/72Utgift 104 181 462 1972/73 Anslag 132 000000 1973/74 Förslag 150 000 000 Från anslaget bestrids utgifter förförbättringslån i den mån de är ränte- och amorteringsfria,invalidbostadsbidrag, förvaltningsbidrag till förmedlare av bostadsegnahemslånsamt vinterbidrag. Anslaget, som är ett förslagsanslag, ativlsas med det beloppsom erfordras för utbetalning av lån och bidrag. Bestämmelserna om förbättringslån finns ikungörelsen (1962: 538) om förbättringslån (ändrad : 759). Lån utgårför förbättring och i vissa fall uppförande av bostad för åldringar, handikappadem. samt under vissa förutsättningar för förbättring av annan bostad. Lånetfår i allmänhet vara räntefritt och stående intill ett belopp av . Invalidbostadsbidrag utgår enligt bestämmelser iräntelånekungörelsen (1967: 553, ändrad : 1183). Bidraget utgår försådan inredning av bostadslägenhet och 1 vissa fall sådant extralägenhetsutrymme som rörelsehindrad invalid eller person med starkt nedsattsynförmåga behöver, dock I regel med högst . för varje lägenhet. Bestämmelserna om vinterbidrag, som ävende finns i sistnämnda kungörelse, innebär i korthet att bidrag utgår i sambandmed bostadslån för den särskilda kostnad som beräknas ha uppstått genom attbyggnadsföretaget har utförts . För beslut om räntefria förbättringslånfastställer en medelsram för det löpande kalenderåret och enpreliminär ram för det närmast följande. har medgivit att sådana lånfår beviljas med högst 100 milj. kr. under vart och ett av (prop. 1972: 1 bil. 13, CU 1972: 9, rskr 1972:98). I det följande redovisas, förutombostadsstyrelsens anslagsframställning, vissa förslag av arbetsgmppen förlåginkomstfrågor och av handikapputredningen. Arbetsgruppen för låginkomstfrågor, eninterdepartemental arbets-gruppi, avlämnade promemorian (DsIn 1972: 22) Förslag tdl åtgärder i fråga om hushåll som har de sämstaboendeförhållan- ' Ordförands kanslirådet . 1973:1 Bilaga 13 163 I promemorian presenterar arbetsgruppenförslag i bostadsförbättrande syfte för trångbodda hushåll med lågutrustningsstandard. Remissyttranden överarbetsgmppens promemoria har avgetts av , statistiskacentralbyrån (SCB), , boendeutredningen, statens handikappråd.Svenska kommunförbundet. och De handikappadesriksförbund. , somtillkallades , fick av Kungl. Maj:t i uppdrag att isamråd med utreda frågan om en vidgning avtillämpningsområdet för invalidbostadsbidrag till att omfatta andrahandikappade personer än som anges i gällande bidragsbestämmelser. Maj:t vissa riksdagsmotioner angåendebeloppsgränsen för invalidbostadsbidrag till handikapputredningen förövervägande. överlämnade sitt femte betänkande(SOU 1972: 30) Bostadsanpassningsbidrag. I betänkandet lägger utredningen framförslag om utvidgning av den personkrets som är berättigad till invalidbostadsbidragoch om beloppsgränsen för bidraget. Remissyttranden överhandikapputredningens betänkande har avgetts av ,efter hörande av länsbostadsnämnder statens planverk,handikappinstitutet, , boendeutredningen. , (), och (). föreslåratt ramen för beslut om räntefria förbättringslån fastställs slutligt till 100milj. för och preliminärt till 115 milj. kr. för samt attanslaget för /74 förs upp med 148 milj. kr. (+ 16 milj. Lån- ochbidragsgivningens omfattning belyses av följande uppgifter. Under budgetåret1971/72 inkom 9 090 ansökningar om förbättringslån mot 11 610 under budgetåret1970/71. Under /72 meddelades 8 430 beslut om lån avseende 9 350lägenheter, jämfört med 11 390 resp. 12 510 under närmast föregående budgetår. Under /72beviljades förbättringslån med 126,3 milj. kr., varav 80,9 milj. kr. utgjorderäntefria lån eller lånedelar. Motsvarande belopp under /71 var152 resp. 104,4 milj. kr. Det genomsnittligalånebeloppet per lägenhet uppgick till . under /72jämfört med . under närmast föregående budgetår. Det räntefriabeloppet per lägenhet uppgick till 8 490 resp. . ', ordförande, riksdagsledamoten ,kanslirådet , avdelningschefen , riksdagsledamoten samtf.d. Prop.1973:1 Bilaga 13 164 Under /72 beviljadesinvalidbostadsbidrag för 2 550 lägenheter med ett belopp av 21,8 milj. kr.Summan av beviljade vinterbidrag uppgick till 7,8 milj. kr. Utbetalningenav räntefria lån beräknas till ca 110 milj. kr. under /74.Besluten om lån under ett budgetår resulterar under samma budgetår iutbetalning I huvudsak endast i form av förskott, uppskattningsvis i enomfattning motsvarande två tredjedelar av det beviljade beloppet. Återstodenkan till större delen beräknas bli utbetald under följande budgetår. Länsbostadsnämndernahar beräknat att utbetalningarna av invalidbostadsbidrag kommer att uppgå till29 milj. kr. för / 74. Utgifterna för vinterbidrag under sammabudgetår uppskattas till 9 milj. kr. Det totala anslagsbehovet kan såledesberäknas till (110 + 29 + 9) 148 milj. kr. för /74. Arbetsgruppen föreslår snabba särskildaåtgärder i bostadsförbättrande syfte för de hushåll som är trångbodda enligt1945 års bostadssociala mål (norm 1, fler än två boende per rum, köketfrånräknat) i bostäder med utmstningsstandard motsvarande kvalitetsgrupp 7.Detta innebär att bostaden är helt omodern, dvs. saknar vatten, avlopp, wc,centralvärme, bad, kyl etc. Arbetsgruppen uppskattar antalet sådana hushålltill 4 000. Skäl kan finnas, anser arbetsgruppen, att utsträcka åtgärderna äventill de enligt gmppens uppskattning ca 10 000 trångbodda hushållen i bostädermotsvarande kvalltetsgmpp 6, dvs. där vatten och avlopp finns men bad,centralvärme och wc saknas. Åtgärderna bör gmndas på en kommunaltbedriven aktivt uppsökande verksamhet, där olika kommunala organ bör kopplas inoch samordna sitt arbete. En undersökning av aktuella hushåll börkomma till stånd. Denna undersökning bör samordnas med kommunernas kartläggningav trångboddheten. De aktuella hushållen kan identifieras från olika register.Arbetsgruppen förutsätter härvid att material års folk- ochbostadsräkning kan utnyttjas. Redan befintiiga låneformer bör utnyttjas Iförsta hand och gruppen understryker särskilt att kommunerna bör aktivt hjälpadem som är berättigade härtill att få sina bostäder upprustade medförbättringslån. Arbetsgruppen anser att behov avbostadsupprustning kan föreligga även för andra gmpper än dem som f. n. ärberättigade till förbättringslån. Gruppen föreslår därför att förbättringslåni särskilda fall och efter särskild prövning skall kunna utgå också till andraän dem som kan få lån, framför allt till ensamstående äldre personer medlåga inkomster och dåliga bostäder. Prop.1973:1 Bilaga 13 165 Samtliga remissinstanser tillstyrkerförslaget om snabba särskilda åtgärderi b ost adsförbättran de syfte för trångboddahushåll med låg utrustningsstandard.Socialstyrelsen anser det dock diskutabelt om antalet rumsenheter ochutrustningsstandard alltid är ett rättvisande mått på bostadsförhållandenafrån social synpunkt. Bostadens storlek och utmstningsstandard bör i detenskilda fallet sättas 1 relation till familjesammansättningen avseendeålders- och könsfördelning samt fysisk status bland familjemedlemmarna. uttalar att aktiva,selektiva åtgärder av den typ arbetsgmppen föreslår torde kunna förbättraförhållandena för hushåll med särskilt svår bostadssituation och därigenomutgöra ett viktigt komplement till bostadspolitiken i övrigt. Styrelsenframhåller att det finns grupper som helt saknar bostad och att det är svårtatt avgränsa en bestämd målgrupp med extremt dåliga bostadsförhållanden.Enligt styrelsens mening bör hushåll i kvalitetsgrupp 6 ingå i målgruppen. betonar attinkomstgränsen inte får utgöra något urvalskriterium. Endast den akutaboendesituationen skall vara avgörande, varvid behovet av mmsenheter också böruppmärksammas. Enligt boendeutredningen bör definitionen av målgruppen, hurden än görs, inte få tillämpas rigoröst. Förslaget att åtgärderna skall grundas påen kommunalt bedriven a k-tivt uppsökandeverksamhet tillstyrks avremissinstanserna. De flesta av dem,däribland , , . och , betonar vikten av attsamordning sker med socialvårdsorganen. finner det intesjälvklart att utgångspunkten för en inventering av problemen skall vara justuppgiften om bostadsförhållandena. I den mån kommunerna har tillräckligauppgifter genom sin socialvård eller genom kartläggningar av pensionärernasbostadsförhållanden och av trångboddheten bland barnfamiljer, kan sådanauppgifter eventuellt ersätta en särskild kartläggning med utgångspunkt ibostadsräkningsuppgifter. Formema för en inventering av problemen och för enuppsökande verksamhet bör bli beroende av kommunernas bedömningar. framhåller attinventeringar och uppsökande verksamhet av den föreslagna arten kan krävabetydande insatser av kommunerna personellt och ekonomiskt. Ävenbostadsstyrelsen anför liknande synpunkter och anser att ökade anspråk påkommunerna bör förenas med att staten ställer resurser till deras förfogande,bl. a. genom att tillhandahålla underlagsmaterial för kartläggningen utankostnad. Styrelsen anser även att det bör prövas om kommunerna, i fall dåsysselsättningsläget motiverar det, kan ges stöd genom att anslag för syssel- Prop.1973:1 Bilaga 13 166 sättningsbefrämjandeåtgärder utnyttjas för personal som kan arbeta åtminstone med de första ledenav kartläggningen och den uppsökande verksamheten. I frågan om material års folk- och bostadsräkningkan utnyttjas för identifiering avaktuella hushåll framhåller SCB att en framställning om utlämnande av materialfrån folk- och bostadsräkning, såvitt nu kan bedömas, kommer attavslås på grund av innehållet i 16 § sekretesslagen. SCB kan inte bortse frånrisken att ett utlämnande, sett från uppgiftslämnarnas sida, i vissa fall kanbedömas kunna lända till skada för dem. finner det angeläget attkommunerna medges rätt att utnyttja material från folk- och bostadsräkningenför den föreslagna inventeringen men framhåller att uppgifterna ärknapphändiga som underlag för bedömning av extremt dåliga bostadsförhållandenoch att uppgifterna om trångboddhet är föråldrade. Enligt boendeutredningenbör aktuella hushåll kunna spåras med hjälp av de kommunala organens ochtjänstemännens lokalkännedom, om dessa kunskaper kompletteras med uppgifter uroffentliga register och folk- och bostadsräkning. framhåller attutnyttjande av material från folk- och bostadsräkningen är väsentligt föridentifieringen av de berörda hushållen, eftersom andra former härför ställerstora krav på kommunernas personella och ekonomiska resurser. Förslaget att förbättringslån efter särskild prövning skall utgå även till andraän de f. n. berättigade behandlasendast av ett fåtal remissinstanser. Förslaget tillstyrks av socialstyrelsenoch . lämnar förslaget utan erinran. Bostadsstyrelsenframhåller att den föreslagna utvidgningen medför ökade svårigheter att bedöma omrätt till förbättringslån föreligger. Styrelsen anser dock att en utvidgningav bidragskretsen kan vara motiverad i vissa fall. Vidgningen bör avse bostäderav särskilt låg standard, förslagsvis sådana tillhörande kvalitetsgmpperna 6och 7, och hushåll som kan väntas få så låga inkomster attde Inte med hjiilp av bostadslån kan klara förbättring av bostaden. Utredningen framhåller att samhälletsåtgärder för handikappade har till syfte att underlätta för handikappade att sålångt möjUgt leva som andra. En bra bostad måste anses som en grundläggandeförutsättning härför. Utredningen konstaterar att invalidbostadsbidrag utgårendast för vissa grupper av handikappade, nämligen rörelsehindrade invalideroch personer med starkt nedsatt synförmåga. Mot denna bakgrund läggerutredningen fram följande förslag. Prop.1973:1 Bilaga 13 167 I fråga ompersonkretsen för bidragsgivningen och bidragsberättigade åtgärder framhåller utredningen att erfarenheternaav verksamheten med anpassning av bostäder till handikappades behov visar attockså andra handikappade än vissa rörelsehindrade och synskadade behöver detstöd som invalidbostadsbidraget utgör. Utredningen föreslår därför att bidrageti princip skall få användas för att anpassa bostäder till handikappades behovutan begränsning i fråga om handikappets art. Anpassningsåtgärder i bostadensom motiveras av en persons handikapp och som inte faller inomsjukvårdshuvudmännens statsunderstödda hjälpmedelsverksamhet eller avsersocial hemhjälp bör få vidtas med stöd av bidraget. Behovet av åtgärder fårinte vara tUlfälligt. Bidrag bör vidare inte få utgå för finansiering avåtgärder som är påkallade av ett sjukvårdsbehov. Exempel på sådana åtgärder ärinredning, utrustning och extra utrymme i bostaden som kan behövas fördialysbehandling av njursjuka personer eller behandling i dimtält av personermed cystisk fibros. Inte heller bör stödformen få anlitas för åtgärder förrehabilitering och funktionsträning. Den föreslagna vidgningen avhandikappbegreppet innebär enligt ut-icdningen möjlighet att bevilja bidrag förbl.a. personer med epileptiska eller andra anfall som leder till abscens ellercoma, personer med allergi och psykiskt utvecklingsstörda. Deåtgärder som berättigar till bidrag sammanfattar utredningen med uttrycket"sådana åtgärder inom och i anslutning till bostadslägenhet som behövs föratt handikappad skall kunna utnyttja lägenheten". Detta innebär enligtutredningen inte någon principiell förändring i förhållande till gällandeordning. Bidraget bör, liksom f. n., i princip inte få avse standardhöjandeåtgärder. Det får alltså inte användas för att finansiera t. ex. installationav vatten och avlopp eller anordnande av altan. För sådana åtgärder kan i vissafall bostadslån eller förbättringslån anlitas. Undantagsvis bör dock smärrestandardhöjande åtgärder, t. ex. installation av toalett eller byte av vedspismot elspis, få stödjas med bidraget. Härvid liksom överhuvudtaget i bidragsärendenbör på lämpligt sätt genom intyg av arbetsterapeut, distriktssköterska,läkare eller sjukgymnast eller på annat sätt vara utrett att de påkalladeåtgärderna är behövliga med hänsyn till handikappet. Utredningen framhåller att verkningsfullaåtgärder för den enskilde vidtas bäst omhans behovssituation prövas och behoven tillgodoses i ett sammanhang vilken huvudman som än har att tillgodose dem. Samarbete bör äga rum med såvällandstingets hjälpmedelscentral och den kommunala socialvården sombostadsproducenterna och handikapporganisationerna. Beträffande beloppsgränsen finnerutredningen inte tillräckliga skäl att f.n. föreslå en generell höjning av gällande maximibelopp, . per lägenhet.Som motiv härför anger utredningen att det genomsnittliga bi- 1973:1 Bilaga 13 168 dragsbeloppetunder har utgjort . eller av bidragetsmaximibelopp och att bidragsbeloppet i mer än fyra femtedelar av ärendena harvarit .