prop · FW0359 · 1973-12-31 00:00:00 — Utbildningen i raarin zoologi vid i under slutet av 1950-lalet förlagd till , Medanledning av statsmakternas beslut (prop, 1964: 72, SU 1964: 72, rskr1964: 191) på grundval av förslag av 1958 och fällstationsutredningarupprättades en ny fältstation på inom kosterorarådet i norra , Fr,o, m, bedrivs utbildningen i marin zoologi vid iGöteborg vid denna fältstalion. har t, o. ra, förlagttvåbetygs-utbildningen i raarin zoologi lill zoologiska station.Med början näranda år bedrivs utbildningen dels vid den nyssnäranda fältstationenTjärnö, dels vid universitetels fältstalion på i skärgärd, Frara lill raitten av bestod såledesverksaraheten vid zoologiska station i huvudsak av gästforskningoch av studiekurser i raarin zoologi inora den grundläggandeuniversitetsutbildningen sora förlades dit under soniraarraånaderna. Till följdav riksdagsbeslutet baserat på fältstationsutredningarnas förslag harverksamheten vid stationen under senare hälften av 1960-talel ändrat karaktäroch korarait att orafatta dels årliga specialkurser inora raraen för NordisktKollegiums för biologi verksamhet, dels till stationen förlagda kortarelicentiand- och doklorandkurser särat forskningsprojekt inom fraraför allt delmarinbiologiska äranesorarådet. Dessa forskningsprojekt finansieras avi andrainstitutioner och rayndigheter än och utförs vidKristinebergs-stationen med hänsyn till de gynnsamraa betingelser för forskningpå det raarinbiologiska området som råder vid stationen. Den forskning sora bedrivs av de vid Kristinebergszoologiska station perraanent arbetande forskarna, dvs, föreståndaren ocharaanuensen särat assistenter anställda på forskningskontrakt raed forskningsstöd-jandeinstanser, har inriktats på främst studier av faunan raeUan sandpartiklarna iolika sediraent, raarin railjöforskning, ekologiska aspekter påvallenförorening samt faunistik. En betydande del av verksamheten vid Kristinebergszoologiska station utgörs av gästforskning och forskarutbildning inom främstskilda marinbiologiska ämnesområden. Enskilda forskare eller raindre grupperav forskare besöker därvid stationen för att på platsenulföra specialsludier och samla material för olika forskningsprojekt. förläggs vidare specialkurser i varierande omfattningför doktorander vid olika universitetsinstitutioner. Prop.1973: 59 35 Utredningenredovisar att antalet besök av gästforskare och antalet arbetsdagar förgästforskarna vid zoologiska station har rainskat något . För den gästforskning som bedrivs vid stationen stäUerVetenskapsakademien kostnadsfritt arbetsplats, instrument, standardkeraikalier,levande organisraer, bibliotek och viss teknisk service till forskarnasförfogande. Undersökningsfartyget kan forskarna hyra för en kostnad av ,per dag. Mot en avgift av , per dag erhåller forskarna helpension istationens raäss, eller för . per dag rura i gästhem raed raöjlighet tillsjälvhushåll. Ett antal farailjebosläder upplåtes soraraartid lill forskarna. Avgästforskarbesöken vid zoologiska station under åren 19611970kora 170 besök från Stockholra, 95 från , 85 från , 60 från Lundoch 20 från Uraeå. 2.5.4 Naturvetenskapligtinriktad havsforskning i och Utredningenhar belyst anknytningen raellan verksamheten vid och liknande aktiviteter inom universitets-och högskolesektorn, iförsta hand den naturvetenskapligt inriktade havsforskningen i västra och södraSverige, 1 nämnda del av landet bedrivs sådan forskning i huvudsak viduniversiteten i och samt vid havsfiskelaboralorierna i Lysekiloch , Även vid ett par institutioner vid Chalraers tekniska högskolautförs forskning med viss anknytning till forskningen i , 2.5.5 Vissautredningar med anknytning till zoologiska station Vetenskapsakaderaientillsatte en komraitté beslående av ett antal vetenskapsraän från olikanaturvetenskapliga discipliner för att utreda vissa byggnads-, utrustnings- ochorganisationsfrågor i saraband raed den framtida verksamheten vidKristinebergs zoologiska station. Korarailtén överläranade sin utredning lillakaderaien . Kristinebergskoramitlénansåg bl, a, att stationens forsknings- och undervisningspotential bordeutnyttjas bättre, särskilt . Möjligheterna till ett ökatoch perraanent samarbete med frärast i raen även andrauniversitet när det gäller forskarutbildningen borde utredas,Koramittén behandlade vidare vissa byggnads- och utrustningsfrågor vidstationen. Slutligen föreslog koramittén alt en styrelse skulle tillsättas meduppgift att ansvara för stationens allmänna målsättning och leda verksamheten. Utredningenkonstaterar att Kristinebergskommilléns förslag har be- Prop.1973: 59 36 handlatsav Vetenskapsakaderaiens planeringskoraraillé. Med anledning härav beslutadeakademien i deceraber 1971 alt inrätta ett vetenskapligt råd för all ledaverksamheten vid zoologiska station. Detta beslut har emellertidinte effektuerats. Genorabeslut av Kungl. Maj:t tiUkallades en utredning raed uppdrag altanalysera uppläggningen av en långsiktig inventering av kontinenlalsockdnsnaturtillgångar. Utredningen, sora antagit naranet havsresursulredningen, skulleenligt direktiven genora sitt arbete lägga en grund för näranda inventering. Enkartläggning av de befintliga resursema för havsforskningen skulle genoraförasoch saraord-ningsproblemen rörande dessa resurser granskas. Utredningen fickslutligen i uppdrag att utarbeta en långsiktig plan för alt inora raraen förbefintliga resurser saraordna forskningsinsatserna mot specieUa projekt sorakan bedöraas ha hög prioritet. betänkande »Utnyttjande och skydd av havet» (SOU1972:43), som överlämnades , behandlas en lång rad frågor raedanknytning till havens naturresurser. I utredningen redovisas exerapdvis dehavsrältsliga reglerna, livsraedds- resp. raineralutvinning ur havet,transporlulnyltjandel av havet, havet såsom frilids- och rekreationsliUgångsamt förorenings- och railjökontroll-frågor avseende havet.Havsresursulredningen behandlar vidare ingående den svenska havsulforskningen.Med havsutforskning avses därvid sådan forsknings-, utvecklings- ellerdokumentationsverksamhet, sora är av intresse för utnyttjandet av havsorarådenaeller deras naturresurser. Utredningen finner att det betydande utnyttjandetav havet koraraer att öka , vilket leder till att den svenska havsforskningen fraraför allt vid universitet och högskolor bör ges ökade resurser.Utredningen föreslår också alt tUlgången på forskningsfartyg förbättras och att forskningsslalionerna upprastas. Havsresursulredningenföreslår slutligen alt en delegation för havsresurser bildas. Delegationenskall vara regeringens rådgivande organ i havsfrågor, föreslå prograra förhavels utforskande och exploatering och planera det långsiktiga utnyttjandet avhaven. Delegationen, som föreslås bli en självständig enhet lokaliserad ianknytning lill styrelsen för teknisk utveckling (STU), skall även ansvara förgenoraförandet av viss havsforskning, vara ett forura för saraarbete raellanrayndigheter och näringsliv särat slutligen saraordna anskaffning ochutnyttjande av kostnadskrävande havsforskningsulrustning. Utredningen frarahåller inledningsvis alt zoologiska Prop.1973: 59 37 station har ett för raarinbiologisk forskning utraärktgeografiskt läge vid enda typiska Iröskdfjord, ,Stationen har goda möjligheter att förse forskare inom närandaforskningsoraråde raed arbets- och inkvarteringsplatser samt arbelsraaterialfrån en rikhaltig och i vissa avseenden unik marin fauna och flora,Kristinebergsstatio-nen har även ett relativt centralt läge för att bedrivahavsforskning på större djup i exempelvis och Kattegalt, Stationendisponerar dessutora betydande raarkoraråden av varierande beskaffenhet sorager goda möjligheter att tillgodose eventuella fraratida utbyggnadsbehov, Kristinebergszoologiska station hade t, o, ra. karaktären av fältstalion för dengrundläggande universitetsulbUdningen i frärast raarin zoologi. Genomstatsmakternas beslut raed anledning av fältstationsutredningarnasförslag erhöll ändrad karaktär från fältstation förlägre universitetsutbildning i raarin zoologi lill raer renodladforskningsslation. Fr. o. m.mitten av har verksamheten vid zoolgiska stationhuvudsakligen utgjorts av marinbiologisk forskning som utförts dels av den avakademien avlönade fast anställda personalen på stationen, dels avgästforskare sora för längre eller arbetat vid stationen. I raindreutsträckning har vid genomförts specialkurser inoraskilda raarinbiologiska äranesområden för högre betyg särat för licentiand-och doklorandutbildningen vid universiteten. Utredningenkonstaterar att den av bekostade inslilulionsforskningenvid zoologiska station undergått en långsam expansion från 8 tjänster till 14 tjänster år1972 raedan gästforskningen vid stationen, mätt såväl i antal gästforskaresom antal arbetsdagar, har stagnerat och minskat under samraa tidsryrad. Dentotala kostnaden för verksaraheten vid uppgick tillstorleksordningen , varav akaderaiens anslag uppgick tiU ca 600 000kr., raedan externa uppdragsgivare anslog ca . Utredningenredovisar att vid universiteten i och bedrivs naturvetenskapligforskning raed klar anknytning till verksaraheten vid Kristinebergs-stationen.Till följd av stalsraaklernas ställningslagande med anledning avfältstationsutredningarnas förslag tUlgodoses emellertid i huvudsak behovet avfältstationsservice för dessa universitet vid stationerna på och iHelsingör. nyttjas dock relativtfrekvent av enskUda forskare och mindre forskargrupper från landels saratligauniversitet. Av de externa nyltjarna av Krislinebergs-staiionens resurser intardessutora en fraraträdande plats. Molbakgrund av den redovisade utvecklingen av verksamheten vid Kristinebergszoologiska station och av anknytningarna till främst 1973: 59 38 universitetsområdet har utredningen ingående prövatraöjlighelerna att genora huvudmannaskaps- eller organisationsförändringarförbättra förutsätlningarna för aktiviteterna vid stationen. Utredningen har idessa frågor haft överläggningar med företrädare för bl, a, iGöteborg, statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens naturvårdsverksärat havsfiskdaboraloriet i . Det första alternativ utredningen prövat har varit ettinordnande av i universitetsorganisationen. Anses dettaböra ske, ligger det enligt utredningens raening närraast till hands att stationeninordnas i i , är inte bara det raestnärbelägna rent geografiskt utan även i vetenskapligt avseende äranknytningarna påtagliga. Sora tidigarefraragåll bedriver eraellertid de aktuella institutionerna vid iGöteborg sedan raitten av 1960-lalet huvuddelen av sin fällstationsverksarahetvid den egna stationen på . Detta raedför att näranda universitet f. n.inte nyttjar Krislinebergs-staiionens resurser i nämnvärt högre grad än övrigauniversitet i landet. I och för sig behövde väl delta förhållande inte varaavgörande; något hinder mot alt ett universitets speciella forskningsresurserutnyttjas av forskare från andra lärosäten föreligger självfallet inte. Störrevikt bör då fästas vid det förhållandet att stationen i allt högre grad tagilsi anspråk för den raer raålinriklade forskning på det raarina området sombedrivs av vissa statliga organ fraraför allt inora naturvårdsorarådet, enforskning i vilken vetenskapsmän oberoende av lärosäte engageras. Dennaforskning, sora har vissa paralleller på bl, a, fiskeristyrdsens oraråde raedstationer förlagda i närheten av , har liksora vissa grenar av denuniversitetsbaserade havsforskningen ofta behov av speciella resurser av typenforskningsfartyg. Det är enligt utredningen angeläget att nyttjandet av sådantyngre forskningsutrustning saraordnas. Särskilt frarastår det sora angelägetatt större forskningsfartyg anskaffas och utrustas efter en bedöraning soratar hänsyn till de saralade behoven och sedan ställs lill forskningensförfogande och utnyttjas efter en saralad prövning och enligt någorlundaenhetliga grunder. Så är f. n, knappast fallet. Men även när det gäller destationära resurserna på själva fällslationen krävs en saraordning, sora intekan uppnås utan någon förra av geraensara ledning. speciellabehov på detla oraråde synes vidare inte ha allsidigt utretts. Dessaoraständigheler talar enligt utredningen för alt innan någon ändring avhuvudraannaskapet för vidtas, bör utöver vadsora berörts i havsresursulredningen samordningsfrågorna på detta orarådebli föreraål för en ingående analys. Mot denna bakgrund och raed hänsyn till attKrislinebergs-staiionens roll i svensk havsforskning koraraer att påverkas avkoraraande ställningstagande tiU havsresursutredningens förslag, föreslår utredningen Prop.1973: 59 39 att zoologiska station t. v, kvarstår underakaderaiens huvudmannaskap. Utredningen har emellertid som utvecklatsblivit övertygad om angelägenheten av alt en ökad samordning och etteffektivare sarautnyttjande av den svenska havsforskningens resurser snarastkoraraer tUl stånd, I detta saramanhang föreslår därför utredningen att, orahavsresursddegationen inrättas, denna, eller eljest en särskild utredning,ingående prövar dessa saraordningsfrågor, I avvaktan på att dessa frågor prövas närraare bör såledesenligt utredningens raening zoologiska station ej förstatligas.Utredningen anser dock alt det är oundgängligt att åtgärder vidtassora kan fräraja verksaraheten vid , Utredningenföreslår därför alt sådana åtgärder vidtas sora förbättrar kontakterna raellanKristinebergs zoologiska station och universiteten och därigenora stiraulerartillflödet av gästforskare från universiteten till stationen. En åtgärd soradels ökar kontaktytorna raellan och frärast denraarinbiologiska forskningen vid universiteten, dels på ett raera påtagligtsätt än f, n, permanent inlemmar stationen och dess skilda resurser iplaneringen och genomförandet av denna universitetsforskning, är att enstyrelse inrättas för där universitet, forskningsrådra, fl, är företrädda. bör fastlägga Krislinebergs-staiionensroll och raålsättning inom den naturvetenskapliga forskningen i landet samtansvara för dess verksarahet i stort. Styrelsen bör vidare dra upp riktlinjernaför verksamheten vid stationen, bedöma den lärapliga avvägningen raellaninslilulionsforskningen och gästforskningen, planera erforderlig utbyggnad iförra av personella och inateridla resurser särat främja Krislinebergs-staiionensStäUning i svensk och nordisk marinbiologisk forskning och forskarutbildning.Utredningen föreslår därför alt en styrelse inrättas för och att får i uppdrag att till Kungl, Maj:tinkorama med förslag om dess sammansättning. I styrelsen bör ingårepresentanter för akaderaien, universiteten, , särat eventuellt övriga rayndigheter medanknytning till marinbiologisk forskning. Utredningen anser vidare en närraare anknytning och ettetablerat saraarbele raellan zoologiska station och universiteteti önskvärda. För att föreståndaren för skall ges raöjlighet att raera kontinuerligt följa och på olika sättverka inora den raarina forskningen och forskaratbildningen vid universiteteti , föreslår utredningen att föreståndaren för stationen ges säte ochstäraraa i den raateraalisk-naturvetenskapliga fakulteten vid närandauniversitet. De åtgärder sora utredningen föreslagit i del föregåenderörande zoologiska station bör verka sliraulerande på såväl den Prop.1973: 59 40 permanenta av finansierade forskningen som denexterna gästforskningen vid stationen. Erfarenheterna under den senaste tioårsperiodenvisar att den ena av huvuduppgifter, gästforskningen,uppvisar betydande säsongraässiga fluktuationer. Utredningen delar i dennafråga helt bedömning ora angelägenheten av attåtgärder vidtas för att utjämna dessa säsongfluktuationer så att stationens imånga avseenden unika resurser utnyttjas optimalt av forskare vid universitetenoch andra myndigheter. Utredningen anser att det från bl, a, informations- ochmarknadsföringssynpunkt är betydelsefullt all har enså adekvat benäraning sora raöjligt i förhållande till den verksarahet sorabedrivs där. Utredningen föreslår därför alt zoologiska stationfr, o, ra. benämns raarinbiologiska station. 2.6 geofysiska observatorium 2.6.1 Bakgrund erhöll , Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut samt dåvarande sjökarteverket Kungl.Maj:ts uppdrag att utreda frågan ora sararaanförande av de geofysiska observationersora då utfördes vid särskilda stationer vid och till ettobservatorium. Med anledning härav tillsattes en utred-ningskorara.itté,benärand Abiskokoraraittén. Abiskokommitlén föreslog all ett geofysiski observatoriumskulle upprättas på en plats belägen 8 kra öster om . Observatorietskulle i ökad omfattning överta de jordmagneiiska, seismologiska och meteorologiskaobservationer, som dittills ulförts vid naturvetenskapliga station samtidigtsom forskning inora del geofysiska äranesorarådet skulle bedrivas vidobservatoriet, Reraissinstanserna var raycket välvilligt inställda tillabiskokoramilténs belänkande, raen fraraställningen föranledde dock inte någonoraedelbar åtgärd från Kungl, Maj:ts sida. Inom fortsatte arbetet på atttUlgodose de oraedelbara behoven för den geofysiska forskningen i norraSverige, tillsattes en interimsstyrdse för forskningsverksamheteni övre , Under ledning av denna styrelse uppfördes byggnaderför ett provisoriskt geofysiski observatoriura och ett raindre bostadshus samtsenare även regislreringshus för jordraagnetisra, seis-mologi och kosmiskstrålning. För det sistnämnda slaget av mätningar har senare ett förbättratregistreringshus uppförts. Tillkomsten av dessa byggnader möjliggjordes genombidrag från stad. Maj:l ett reglemente förVelenskapsaka- 1973: 59 41 demiens forskningsslationer i övre och inrättadeen styrelse sora skulle svara för driften av akaderaiens anläggningar därnäraligen naturvetenskapliga station, geofysiska observatorium,Sareks naturvetenskapliga anläggningar och . Styrelsen gjorde en förnyad framställning orauppförande av en huvudbyggnad och ett hus för jonosfärregistreringar vid Kirunageofysiska observatoriura. Framställningen ledde tiU alt riksdagbeviljade större delen av de för ändaraålet erforderliga raedlen. Den nyahuvudbyggnaden invigdes . geofysiska observatoriura blev institution viduniversitetet i i saraband raed att observatorietsföreståndare erhöll en personlig professur vid , Genora statsmakternasbeslut (prop. 1970:1 bU, 10 s, 220, SU 1970:88, rskr 1970:215) fickfysikämnet vid detta universitet en särskild forskningsprofil raotgeokosraofysik genom att ytterligare en tjänst inrättades inom äranesorarådet.Den 1 juli 1970 övertog i jonosfärobserva-toriet i Lyckselefrån och detta observatoriura fungerar frånnäranda tidpunkt sora fUial till geofysiska observatorium. 2.6.2 Personella och materiella resurser vid Kirunageofysiska observatorium Personal avlönad av och universiteteti geofysiska observatoriura hade den 1 oktober 1972följande personalorganisation avlönad av Vetenskapsakaderaien resp. universiteteti . ' Inkl, lönekostnadspålägg och kallortstillägg, = Statsmakterna inrättade (Prop, 1967: 1 bil, 10s, 265, SU 1967: 40, rskr 1967: 113) en personlig professur för föreståndarenför geofysiska observatorium, , Tjänsten är knuten tilluniversitetet i , där innehavaren har en av universitetskanslersämbetetfastställd undervisningsskyldlghet om , " Tjänsten ärplacerad vid jonosfärobservatoriet i , ' Dessutom är ett antaldoktorander från i verksamma vid observatoriet. Personal avlönad av andra myndigheter Statens naturvetenskapliga forskningsråd hade den 1oktober 1972 en forskargrupp om sju personer verksara vid geofysiskaobservatoriura. Statens delegatlon för ryradverksamhet avlönade vid samraatidpunkt 17 personer vid observatoriet raedan försvarets forskningsanstaltavlönade fyra och en befattningshavare vidobservatoriet. 2.6.3 Anslag till geofysiska observatorium förlöner och driftkostnader åren 19681971 geofysiska observatoriura har under åren 19681971erhållit anslag från skilda myndigheter ra. Anslagen har i huvudsak avsett avlöningar för personal vidobservatoriet särat driftkostnader för verksamheten, I sararaanslällningeningår varken anslag för byggnader eller personliga reseanslag för bl, a, deltagandei vetenskapliga konferenser. Lönekostnadspålägg är ej inkluderade. 1971 (%) utveckling (STU) -1- STU för raket- och Avden totala verksaraheten vid geofysiska observatoriura år 1971finansierade således av kostnaderna raedan statsanslagen överuniversitet, forskningsråd ra, ra, finansierade särat övriga anslagsgivareresterande av kostnaderna, ,byggnader och utrustning Är1953 upplåts ett oraråde kronomark raed en yta av 22,2 kra= åtVetenskapsakademien, Akaderaien fick tUlstånd att på denna raarkuppföra för forskningsverksaraheten erforderliga byggnader och andraanläggningar. De19 byggnader sora uppförts vid geofysiska observatoriura särat uppgiftora dessas byggnadsår, golvyta, byggnadskostnad och finansiär redovisas iföljande sararaanställning. Byggnad (år) 3, Lågbrushus (1963) 4, 7 mätpaviljonger 5, Radarhus (1961) 6, Gamla jonosfär- obser\'atoriet (1948) 7, Förrådsskjul och 8, 2 (1957) 9, 1 familjebostad (1950) 10, Tillbyggnad av hu- rium (1969) 12, Ny kosmisk strål- Staten 2 600 000 m, m, 240 000 Soratidigare redovisats övertog i Lyckselejonosfärobservatorium från (), De byggnader sora uppförtsvid jonosfärobservaloriura samt golvyta, nybyggnadsvärde och ägareredovisas i följande sammanställning. Byggnad m. m. Utredningen redovisar i följande sararaanställning deolika anslagsgivare sora sedan verksarahetens början i slutet av 1940-taletfinansierat anskaffningen av såväl den allmänna laboratorieutruslningen soraraera speciell utrustning vid geofysiska observalorium. De angivnakostnaderna, sora delvis är uppskattningar, är anskaffningskostnader och ejkostnader i dagens penningvärde. NFR/TFR/STU/" Instrument för mätning av kosmisk strålning m, m. Dalamaskin m, m. Roterande antennbom m, m. ' NFR = Statens naturvetenskapliga forskningsråd, TFR =Statens tekniska forskningsråd (t, o, m, 30,6,1968), STU = Styrelsen förteknisk utveckling, = samarbetsnämnd mellan NFR och STU. '' Varav statliga anslag/fonder 1 970 000 privata fonder 707 000 2.6.4 Verksamheten vid geofysiska observatorium geofysiska observatorium är en rengrundforskningsinstitution. Arbetsuppgifterna består i alt bedrivageokosmofysisk forskning samt att i egenskap av institution vid iUmeå tillhandahålla forskarutbildning i ämnet vid . Vidare bedrivskontinuerlig mät- och registreringsverksarahet vid observatoriet. Observatorietär förlagt tiU p. g, a, dess närhet till norrskenszonen. Läget är enväsentlig tiUgång för bedrivande av experimentella undersökningar av defysikaliska processerna i den övre atmosfären i denna del av världen, därintressanta fysikaliska fenoraen uppträder oftare och raed en intensitet sorai allmänhet är betydligt större än på lägre latituder. Det är därför naturligtalt verksaraheten vid Kiruna-observatoriel helt koncentrerats till forskningrörande fenoraen, sora är karaktäristiska för den övre atraosfären inorrskenszonen och därraed via de jordmagnetiska fältlinjerna förknippade medprocesser i de yttre delarna av den av det jordmagneiiska fältet doraineradeomgivningen av jorden (raagne-losfären). Den forskning sora bedrivs vid geofysiskaobservatoriura består till huvuddelen av experiraentdl grundforskning och iraindre ut- 1973: 59 46 sträckningav teoretiska undersökningar. Forskningsprojekten avser i första handfysikaliska processer i jonosfären och raagnelosfären raen även infraakustiskavågor i atraosfären och fördelningen av elektriska och raagnetiska egenskaper ijordskorpan på stora djup har undersökts. För raälningar från markytanutnyttjas stora delar av det elektro-raagnetiska spektret särat vissaraekaniska vågor. Röntgenstrålning från norrskenselektroner raäts raed ballongburnainstruraent och direkta raälningar av norrskensparliklar görs raed raket- ochsatellit-burna instruraent, geofysiskaobservatoriura har ställning som en särskild institution vid iUmeå, Observatoriet och dess personal svarar I denna funktion förforskarulbUdning varvid doktoranderna deltar i någol av de forskningsprojektsora redovisats i det föregående.