prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — 1972: 125 angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /73 avseendekonjunkturstimulerande åtgärder, m. m,, angavs de sammanlagda kostnaderna förökningen av de sysselsättningsstimulerande insatserna till drygt 1,5 miljarderkr. Andra utgiftshöjningar under /73 som förutses rör ökadmedelsförbmkning och anslag på tilläggsstat för andra än sysselsättningsstimulerandesyften. a. gäller detta skattebortfallsbidrag, folkpensioner, allmännabambidrag, bostadstillägg för barnfamiljer, bidrag till sjukförsäkringen ochinvesteringar i kraftverk. Däremot beräknas förbmkningen avreservationsmedelsbehållningar och ökningen i disposition av rörliga krediterbli väsentiigt mindre än som angavs i den reviderade finansplanen. Budgetförslaget för /74itmebär att upplåningsbehovet beräknas bli reducerat med ca . iförhållande till innevarande budgetår. Icke desto mindre skulle underskottetpå statsbudgeten därigenom uppgå till . Innan jag går in på en närmarebeskrivning av utvecklingen av inkomsterna under /74 vill jagberöra en fråga av särskild betydelse i sammanhanget. I åretsstatsverksproposition aviseras en omfattande utbyggnad och omläggning av sjuk-och arbetslöshetsförsäkringarna fr, o, m. . Arbetsgivarnaföreslås medverka i finansieringen av reformerna genom att det sammanlagdauttaget på sjukförsäkringens avgiftsunderlag ökar fr. o.m. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 31 1974,föreslås att ATP-avgiften skall vara en halv procentenhetlägre än tidigare beslutats, vilket innebär att nuvarande avgiftsnivå på 10,5 %bibehålls oförändrad även i stället för den höjning till somtidigare beslutats. Ökningen av de sammanlagda arbetsgivaravgifterna jämförtmed tidigare fömtsättningar blir således en halv procentenhet. Jag kommer i detföljande att närmare redovisa reformemas innebörd. Enkonsekvens av reformerna är bl. a. att statens preliminärskatteintäkter /74. Dessa ökade intäkter används för partiell finansiering avreformerna. Kommimernas skatleimderlag skall bli opåverkat av reformerna.Erforderliga ändringar i gällande bestämmelser kommer att redovisas . Beskattningsunderlagetkan väntas öka 1973. antar jag en schablomnässig uppgång på7 %. Beskattningsunderlaget bör dock hämtöver justeras upp med ca 6,5procentenheter till följd av den omläggning av sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna som jag berört. Detotala statsinkomstema för /74 beräknas stiga med inemot 12 %eller med ca . Borträknas de skatteinkomster som beräknasinflyta till följd av beskattning av tidigare nämnda förmåner blir ökningen istället . ökningstakten är relativt normal men sker från en oväntatlåg nivå under /73. Härigenom blir inkomstnivån 1973/74väsentligt lägre än som föratsågs reviderade finansplan. Denberäknade nivån på statsinkomsterna under /74 har påverkats inegativ riktning av flera faktorer, bl. a. den tidigare nämndaregelförändringen vad gäller uttag av preliminär skatt fr. o. m, ,avdragsmöjligheterna vid taxering för företag och betalningsförskjutningar tillföljd av ny tullag från ingången av . Därtill kommer att det finnsanledning att räkna med att utbetalningarna av överskjutande skatt blir storaockså under /74. De totala statsutgifterna beräknas enligtbudgetförslaget /74 stiga med ca ,, eller jämförtmed det beräknade utfallet för innevarande budgetår. Exkluderas reformernabeträffande sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring blu: ökningstalet istället . Det är en väsentligt lägre ökningstakt än den beräknade ökningenav utgiftema på mellan /72 och innevarande budgetår. Detär att märka att särskilda konjunkturstimulerande påslag har gjorts såväl /72 som 1972/73. Merparten av utgiftsökrungarna /74 är av automatisk karaktär. Sammantagetinnebär årets budgetförslag såväl att ett antal angelägna reformer kangenomföras som att en budgetåtstramnmg av storleksordningen 1,5 miljarder kr.kan ske. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 32 Finanspolitikens inriktning mot störreåterhållsamhet under /74 återspeglas också i de beräkningaröver den volymmässiga utvecklingen av statens konsumtion och investeringar somkan göras. Såvitt nu kan bedömas kommer den statliga konsumtionen och de statligainvesteringarna att tillsammans ligga på en oförändrad eller rent av någotlägre nivå än irmevarande budgetår. Detta är naturligt mot bakgmnd av deomfattande konjunkturstimulerande insatser som satts in under innevarandebudgetår och den konjunktumppgång som föratses för nästa budgetår. Jag villerinra om den höga beredskap som finns att även nästa budgetår sätta inytterligare sysselsättningsstimulerande åtgärder om sysselsättningslägetskulle motivera det. De av myndigheter och i övrigt framfördakraven på utgiftsökningar har varit mycket stora, i runt tal 12 miljarder kr.Till en betydande del var de ökade utgiftskraven ofrånkomliga. Som exempelhärpå kan nämnas avtalade ökningar av de statsanställdas löner, ökade utgifterunder folkpensionsanslaget för ökat antal pensionärer samt indexreglering avoch pensionstillskott till utgående folkpensioner, ökade utgifter för indexregleringav försvarsanslagen samt för skatteutjämningsbidrag och skattebortfallsbidragtill kommuner, den tidigare beslutade ökningen av anslagen till internationelltutvecklingsbistånd samt ökade utgifter för den barnbidragshöjning somgenomfördes . Utöverutgifter av detta slag inryms i de nu framlagda förslagen standardstegringarinom särskilt angelägna områden och verksamheter samt vissa sociala reformer avcentral betydelse för den fortsatta inkomst- och standardutjämningen i vårtsamhälle. Sammantaget föreslås utgifterna öka med i runt tal ,dvs. med jämfört med innevarande års riksstat. Jämfört med det nuberäknade utfallet för /73 blir utgiftsökningen ca 4,9 miljarderkr. Jag vill i detta sammanhang något berörafrågan om avvägningen mellan de nya utgiftskrav som framförts i budgetarbetetoch möjligheten att begränsa pågående verksamheter. I skilda sammanhang har framförtsönskemål om att en parlamentarisk besparingsutredning skulle få i uppdrag attlägga fram förslag till besparingar inom den offentliga verksamheten. anförde vid riksdag (FiU 1972: 25) tyder inte tidigareerfarenheter på att en parlamentarisk utredning skulle vara ett effektivt sättatt begränsa statens utgifter. Det kan erinras om att 1958 årsbesparingsutredning (SOU 1959: 28) bl. a. föreslog begränsningar avdriftbidraget till , av skatteersättningarna till kommunernaoch av anslagen till vägväsendet. Utredningens förslag ledde också i endastobetydlig utsträckning till några beslut av statsmakterna. Detkarakteristiska draget för budgetutveckUngen 1973:1 Bilaga i Finansplanen 33 harvarit den begränsade ökningstakten för statlig konsumtion och den snabbaökningen av inkomstöverföringama till kommuner och hushåll. En mera betydandebegränsning av statsutgifterna måste alltså kräva ett ingrepp mot dessainkomstöverföringar. Detta anser jag varken realistiskt eller önskvärt. När det gäller den statliga konsumtionensker i budgetarbetet en prövning av möjlighetema att begränsa pågåendeaktiviteter till förmån för nya mera angelägna ändamål. Som ett element idenna prövning har i årets budgetarbete ingått att myndighetema haft att redovisakonsekvenserna av en real nedskärning av deras resurser . Det ärnaturligt att en sådan nedskärning av resurserna inte är önskvärd inom ettantal tunga områden. De vidtagna besparingarna har i huvudsak avsett denstatliga administrationen. Som exempel kan jag nämna vissa personalbesparingarvid bl, a, , lantbmksnämn-derna och bostadsmyndigheterna. Vidaresker besparingar bl. a. inom statistik- och kartverksamheten. Mot bakgrund averfarenheterna i årets budgetarbete har Kungl. Maj:t ipetitaanvis-ningar för kommande budgetår föreskrivit att besparingsaltemativäven fortsättningsvis skall redovisas i myndigheternas anslagsframställningar.Jag vill i detta sammanhang även nämna att andra begränsningar av pågåendeverksamhet, i allmänhet av väsentligt större omfattning, har skett som ett ledi den ordinarie budgetprövningen, t, ex, inom de militära förvaltningarna och i samband med minskat elevunderlag vid högre läroanstalter. Den iakttagna restriktivitetenåterspeglas i det förhållandet att den statliga konsumtionen i åretsbudgetförslag ökar med endast 1 å i volym. Personalökningen /74 bli endast 600 700, Bakom denna neltosiffra döljer sig dockstora förändringar. Inom försvarsdepartementets verksamhetsområde beräknas skeen personalminskning med omkring 500 personer och vid med ca 250personer. Vid universiteten beräknas en minskning ske med ca 200 personer. Aandra sidan beräknas rättsväsendet exkl. effekterna av rättshjälpsreformen öka med ca 470 tjänster, skolväsendel med ca 300 och arbetsmarknadsverket meddrygt 200 tjänster. De statliga inkomstöverföringama tillkommuner och till hushållen ökar väsentiigt snabbare än den statiigakonsumtionen, eller i löpande priser med resp, , Arets budgetförslagirvnebär en satsiung på centrala områden för medborgarnas trygghet och vårt lands ekonomiska utveckling.De områden som prioriterats är 3 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 34 Förslag aviseras och medel beräknas förstora reformer fr, o. m, för att öka medborgarnas trygghetvid sjukdom och arbetslöshet. Förmånerna förbättras, blir ATP-gmndande ochbeskattade. En allmän tandvårdsförsäkringgenomförs. sker en omläggning av finansieringsformerna. Konsekvensen av reformerna är att sjuk-och arbetslöshetsförsäkringarnas omslutning kommer att ökatill ca . mot ca , . Genomalt förmånerna blir beskattade ökar skatteintäkterna 1974 med ca 2,7 miljarderkr. Det är naturligt att delta belopp helt används för att öka statens bidragtill försäkringarna. Vidare är det naturligt att arbetsgivarna även i fortsättningendeltar i finansieringen av socialförsäkringarnas utbyggnad. Därför börarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen höjas och en ny arbetsgivaravgifttill arbetslöshetsförsäkringen införas. Det sammanlagda avgiftsuttaget bör fr,o, m. 1974 ökas på avgiftsunderlaget. Härigenom ökar försäkringarnasintäkter med ca . Vidare bör, i samband med att förmånernaförbättras, egenavgifterna till sjukförsäkringen ökas något. Jag räknar med attförsäkringens intäkter härigenom ökar med ca 250 milj, kr. Återståendefinansieringsbehov 1974 i storleksordningen 600 ä 700milj. torde få belasta statsbudgeten. Med hänsyn tillskilda osäkerhetsfaktorer i beräkningsunderlaget, bl, a. förskjutningseffekterna och antagandenaom utnyttjandet av försäkringsförmånerna, vill jag starkt understryka dennaberäknings approximativa karaktär. Jag övergår nu till att behandla deföreslagna förbättringarna på förmånssidan. Förslag, gmndat på tandvårdsutredningensbetänkande, kommer att läggas fram om en allmän tandvårdsförsäkring. Utredningsförslagetinnebär att alla medborgare fr, o, m, skall få ersättning med iregel av sina tandvärdskostnader. För yngre personer föreslås atttandvården skall vara kostnadsfri. Tandvårdsförsäkringen, som avses bliinordnad i den allmänna sjukförsäkringen, föreslås träda i kraft den 1 januari1974, Den beräknas första året kosta 650 milj, kr. Den nuvarande sjukpenningen föreslås igrunden reformerad fr, o, m, , Reformen innebär i praktikenatt samtliga arbetstagare tillförsäkras en sjuklön av samma karaktär somtidigare utgått för endast vissa grupper av anställda. Ersättningsnivånföreslås bli av den försäkrades arbetsinkomst upp till 7 1/2 basbelopp.Ersättningen blir ATP-grundande och beskattad. Ianslutning till omläggningen av sjukförsäkringen sker en reform 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 35 ävenav den nuvarande moderskapsförsäkringen. Jag återkommer till detta i detföljande. För att finansiera de ökade utgiftemakommer arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen att ökafrån 3,2 till . Vidare ökar statsbidraget till /74 med 1 350 milj, kr. till 2 220 milj, kr. De försäkradesegenavgifter föreslås, som jag tidigare nämnt, öka med i mnt tal 250 milj, kr,eller med i genomsnitt ca , per försäkrad och år. Närdet gäller tryggheten vid arbetslöshet kommer på gmndval av KSA-utredningensbetänkande en utbyggnad och komplettering fr, o, m, avnuvarande försäkringssystem att föreslås. Innebörden av förslaget är att allaarbetstagare vid arbetslöshet garanteras ett grundskydd på , per dag. Förnytillträdande på arbetsmarknaden öppnas möjligheter att på särskilda villkorerhålla grundskydd. Förmånerna avses bli ATP-grundande och beskattade.Detsamma gäller för ersättningarna från arbetslöshetskassa, vilkas maximibelopphöjs till . Längre ersällningslider föreslås konmia att gälla inomkassorna. Grundskyddetvid arbetslöshet föreslås finansierat till en tredjedel med statsbidrag ochtill två tredjedelar med arbetsgivaravgifter. Ett arbetsgi-varbidrag på 0,4 %av avgiftsunderlaget för sjukförsäkringen föreslås införd för detta ändamål.Staten föreslås ensam svara för de kostnader för ersättningar frånarbetslöshetskassorna utöver grundskyddet som inte täcks med egenavgifter frånde försäkrade eller fondavkastningar. Statens utgifter förarbetslöshetsförsäkringen stiger genom denna reform med drygt 300 milj, kr,/74, Sammantagetökar statens bidrag /74 till sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna med ca . De ökade statsinkomstemai samband med beskattningen av förmånerna kan uppskattas till ca 1,4 miljarderkr. Med reservation för den tidigare nätimda osäkerheten i beräkningarna,skulle den ökade nettobelastningen på statsbudgeten för de bägge /74 bli av storleken 300 milj. kr. Inom familjepohtiken föreslås, bl. a. pågmndval av familjepolitiska kommitténs förslag, ett antal reformer /74. En föräldraförsäkring föreslås såledesersätta den nuvarande moderskapsförsäkringen . I sambandhärmed höjs försäkringens grundbelopp mycket kraftigt och förmåner över dennanivå samordnas med sjukförsäkringen. Rätt till sjukpenning till föräldrarnavid vård av sjukt bam föreslås införd . Från samma tidpunktföreslås en väsentlig förbättring av barnpensionerna och av vårdbidragen tillsvårt handikappade barn. Bostadstillägg föreslås fr, o. m. den 1januari 1974 utgå även till låginkomsttagare utan barn, 3t 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 36 Statsbidragen till daghem och fritidshemföreslås kraftigt höjda. Driftbidraget fördaghem föreslås höjt med , till , per plats ochår och investeringsbidraget med likaledes 1 000 kr.per plats till . Statens bidrag till barntillsynen beräknas öka med ca100 milj, kr, under nästa budgetår. Genom bidrags-höjiungen sker också en vissförstärkning av de kommunala inkomsterna vilket torde öka förutsällningarna förkommunema att hålla en hög utbyggnadstakt för daghemmen. Reformerna på arbetsmiljöns områdepräglas främst av den nya lagstiftning, grundad på arbetsmiljöutredningensförslag, som aviseras i statsverkspropositionen och avses träda i kraft den 1januari 1974, Förslaget innebär bl. a. kraftigt vidgade befogenheter förskyddsombuden. En muidre ökning av arbetsgivaravgiften av avgiftsunderlaget till arbetarskyddsfonden aviseras för att täcka kostnaderna för utbildning avskyddsombud. Kraftiga personalförstärkningar föreslås i statsverkspropositionenför . Uppbyggnaden av denarbetsmedicinska filialen i påbörjas nästa budgetår. Sammanlagt tillförsarbetarskyddsverket drygt 80 nya tjänster. Av stor betydelse för arbetsmiljönsframtida utveckling är också det förslag till lag om hälso- och miljöfarligavaror som lagts fram av miljökontrollutredningen. Proposition i ämnet kommeratt föreläggas riksdag. Betydande insatser har beslutats redanunder innevarande budgetår till stöd för den industriella utvecklingen, som fårfinansiella konsekvenser för nästa budgetår. Jag syftar i första hand på det30-procentiga avdraget för maskininvesteringar och det 10-procentiga avdragetför byggnads-mvesteringar (prop, 1972: 125, FiU 1972: 40, rskr 1972: 331), I statsverkspropositionen aviseras enbetydande satsning på industriell och teknisk forskning och utveckling. Som jagmeddelade års höstriksdag (prop, 1972: 125) avser regeringen attlägga fram förslag om särskilda skattefördelar för industrins forsktungs- ochutveck-Ungskostnader. Det direkta statliga stödet till teknisk forskning och utvecklingvia styrelsen för teknisk utveckling ökar med närmare 30 milj, kr. Jag vill idelta sammanhang även peka på att det naturvetenskapliga forskningsrådetsärskilt prioriterats i budgetarbetet. Härutöver kommer förslag att läggas omsärskilda medel 30 mUj, kr, för att underlättafinansieringen av utvecklingen av ny teknik fram till industriell produktion. Av stor betydelse för den industriellautvecklingen är också affärsverkens investeringar av infrastmkturell natur. Jagvill här särskilt peka på de kraftiga investeringsökningarna för ca 60 milj. kr, och för vattenfallsverket ca 130 milj, kr. Televerketsinvestermgar uppgår därmed till 770 milj, kr, och vattenfallsverketsinvesteringar till Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 37 drygt1 300 milj. kr. Anslagsökningen för vattenfallsverket möjliggör bl. a.påbörjande av det fjärde aggregatet vid kärnkraflsstationen i och ettvattenkraftverk vid Juktan i . Sammanlagt påbörjas inomvattenfallsverket nästa budgetår projekt till en sammanlagd kostnad av drygt 2miljarder kr. Jag övergår nu till att kommentera vissaförändringar i övrigt i årets budgetförslag, I tabell 6 angesutgiftsförändringen mellan innevarande budgetårs riksstat och förslaget tillriksstat för /74. Den största anslagsgruppen är allmänförsäkring, som svarar för av utgiftsökningen och avde totala utgifterna. Av utgiftsökningen hänför sig ca 1 350 milj, kr, tilltidigare berörda reformer inom sjukförsäkringens ram. Kostnadema för folkpensioneringen ökarmed 1 155 milj, kr, varav 185 milj, kr, för höjning av pensionstillskotten och305 milj, kr, till följd av ökat antal ålders- och förtidspensionärer.Folkpensionens års-belopp, inkl, pensionstillskott men exkl, kommunalabostadstillägg, uppgår tUl ca , för ensamstående och ca12 . för äkta makar. Pensionsbeloppet beräknas under loppet av 1973 stigatill ca , resp, , Kostnadema för förbättringama avbarnpensionerna och vårdbidragen för svårt handikappade bam uppgår till 60milj, kr, , varav 30 milj, kr, belastar /74, Anslagsutveckhngen inom gruppenutbildning och forskning präglas av att ungdomsskolan nu i huvudsak är utbyggdoch att tillströmningen till högre studier dämpats. Detta medför att den snabbaanslagsökning som karakteriserat detta område nu väsentligt dämpas.Anslagen till skolväsendet ökar främst till följd av löneökningarna med /74 (avrundade belopp) förslag 1973/74 Skatteutjämningsbidrag m. m. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 38 ca300 milj. kr. Anslagsökningen till universitet och högskolor uppgår till ca 70milj. kr, medan anslagen till studiesociala ändamål minskar med ca 270 milj.kr, I samband med att lärarutbildningen begränsas till följd avefterfrågesituationen kan anslagen till detta ändamål, trots pris- ochlönestegringar, hållas i huvudsak oförändrade, Resursemaför forskamtbildningen och anslagen till forskningsråden räknas upp med drygt17 milj, kr, Matematikimdervisningen vid utuver-siteten förstärks ochstudievägledningen inom gymnasieskolan och vid universiteten tillförs kraftigtökade resurser. Vissa förbättringar på det studiesociala området kommer attredovisas i särskild proposition. Vuxenutbildningenfortsätter att öka relativt snabbt och anslagen räknas upp med 55 milj, kr.Inom denna anslagsram ryms också förbättrade bidrag till studiecirklarna. Anslagen till kulturella ändamål räknasupp med ca 55 milj. kr, och anslaget till fria kristna samfund fördubblas till4 milj, kr. Anslagentill totalförsvaret domineras av anslagen tUl det militära försvaret ochcivilförsvaret. Den horisontella planeringsram som fastställdes av fullföljs. Prisregleringen kräver en anslags-uppräkning med ca 440milj, kr. Härutöver kan nämnas en anslagsför-stärknmg för det ekonomiskaförsvaret med inemot 65 milj, kr., varav ca 50 milj. kr. avser åtgärder inombeklädnadsområdet. De största anslagsökningarna avser, som tidigarenämnts, och vattenfallsverket, vilkas investeringar ökar medsammanlagt inemot 200 milj, kr, Äv övriga större ökningar kan nämnasdriftbidraget tiU som ökar med 58 milj. kr, och väganslagensom ökar med 145 milj. kr. För luftfartsverkets del beräknas medel förfortsatta arbeten på . Utbyggnaden av den nya flygplatsen vid Härrydaskall såvitt möjligt påskyndas. Förslag läggs fram om anskaffning av en nyisbrytare av större typ. Stöd till barnfamiljer. Bostadstilläggenför barnfamiljer förbättrades väsentligt . föreslås, somtidigare nämnts, att bostadstillägg fr. o. m. även skallkunna utgå till låginkomsttagare utan barn. Inkomstgränsema justeras upp.Medelsbehovet ökar med 150 milj. kr. Barnbidragen ökar från den 1 januari 1973till . per bam och år. I samband härmed stiger anslagsbehovet med 225milj. Avanslagsökningen inom anslagsgruppen avser ca 100 milj. kr. Som jag tidigare nänmt föreslås kraftiga höjningar av statensdrift- och investeringsbidrag till bamstugor. Det kan också erinras om attanslagen till barnomsorg ökat mycket snabbt under en följd av år. På trebudgetår, från riksstaten 1970/71 till riksstats-förslaget 1973/74, har såledesanslagen för barnomsorg ökat från ca 160 milj. kr, till ca 450 milj. kr. Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 39 Arbetsmarknad och lokaliseringspolitik.Anslagsökningen domineras av den tidigare nämnda reformen påarbetslöshetsförsäkringens område. Statsbidraget till detta ändamål ökar nästabudgetår med drygt 300 milj. kr. Arbetsförmedlingentillförs 200 nya tjänster. Arbetsmarknadsutbildningen fortsätter attexpandera. Medel beräknas för ca 130 000 kursdeltagare. Vidare föreslås attgrundbidragen räknas upp med . för ensamstående och ,för gifta . Anslagsbehovet för arbetsmarknadsutbildningberäknas f, n, öka med ca 115 mUj. till drygt 800 rrulj, kr. Starthjälpeninom flyttningsbidragen räknas upp. Medelsbehovet för allmännaberedskapsarbeten upptas till samma belopp som i riksstaten 1972/73, ca 360milj, kr. Ett nytt flerårsprogram för detregionalpoliliska stödet efter den 1 juh 1973 kommer att redovisas isärproposition, I statsverkspropositionen läggs förslagfram om ett nytt stöd till varu-distribution i glesbygd. Vidare förordas enökning av lånegarantiramen för lån tUl hantverks- och industriföretag med 20milj, kr, till 100 milj. kr. I detta sammanhang kan även erinras om destatiiga företagens investeringar inom stödområdet. Som exempel kan nämnas attenbart de till hörande företagen imder 1973 beräknas investera600 milj. kr. Vidare kan nämnas iVästerbottens län vars igångsättning väsenUigen motiveras av syssel-sättnuigs-och lokaliseringspoUtiska skäl. Skatteutjämningsbidrag m. m.Änslagsgmppen ökar med ca 940 milj, kr. varav 120 milj, kr, avserskatteutjämningsbidrag, 700 milj. kr, avser skattebortfallsbidrag och drygt 120milj, kr, avser kompensation till kommunema för den skatteomläggning som trätti kraft , Anslaget till skatteutjämningsbidrag är preliminärtberäknat i avvaktan på särskild proposition i ämnet. Inom änslagsgmppen rätts- ochpolisväsende stiger utgifterna med inemot 35 milj. kr. för rättshjälpsreformen.Personalökningen i anledning av denna reform beräknas till inemot 300tjänstemän. Vidare föreslås att kriminalvårdsberedningens förslag omreformerat anstaltssystem och utbyggd frivård successivt skall genomföras. Förnästa budgetår föreslås en anslagsökning för kriminalvården med ca 40 milj, kr,och en personalökning på ca 150 tjänster. För polisväsendet beräknas 218 nyatjänster. Av dessa avses 140 för , 25 för vardera och Malmösamt 10 för övriga landet. Härtill kommer 15 tjänster för särskildabevakningsuppgifter vid , och , Anslagen tillpolisväsendet ökar med drygt 200 milj. kr. Domstolsväsendet tillförs ca 100 nyatjänster och anslagen ökar med drygt 40 milj, kr. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 40 Räntor på statsskulden. Anslagsökningensammanhänger med den ökade upplåning som följer av det för innevarande budgetårberäknade budgetunderskottet. Internationellt utvecklingsbistånd.Anslagsgruppen ökar i samma takt som tidigare föratsetts, dvs, ,Anslagen till intemationella biståndsprogram ökar med inemot 100 milj, kr, ochtill bilateralt utvecklingssamarbete med dr}'gt 200 milj, kr.