prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Skattereformen innebar bl.a. att deldarationsphktsgränsen höjdes och att reglema för beräkning av vissaavdrag ändrades. Taxeringsutfallet påverkades av förändringarna. Dettahar ökat osäkerheten i beräkningen av lönesummeutvecklingen mellan 1970 och1971. Beräkningarna ger vid handen att den totala lönesumman ökat från1970 tiU 1971. Samma resultat erhålls, om lönesummeutvecklingen skat- 1 Preliminär nationalbudget 121 taspå basis av uppgifter sektorvis om förtjänst- och sysselsättningsutvecklingen. Av ökningen svarar avtalen för 7,1procentenheter. Däri ingår inte de retroaktivt utbetaladelöner, som intjänades . Dessa retroaktiva ersättningar inräknas istäUet lönesumma, I avtalskomponenten inkluderas den timlöneökning,som är avsedd att utgöra kompensation för arbetstidsförkortningen under respektiveår. Ä andra sidan påverkas sysselsättningskomponenten i motsatt riktning avnedgången i den faktiska arbetstiden. Löneglidningen beräknas ha varit 2,8 %från 1970 tiU 1971, Totalt skulle därmed förtjänstkomponenterna ge ett bidragtill lönesummeökningen på ,Sysselsättningsnedgången resulterade emellertid ien negativ sysselsättningskomponent på , Industriarbetamas timförtjänster beräknasha ökat med i runt tal . höjdes den allmännaarbetsgivaravgiften från till av lönesumman. Tillsammans med ökadeATP- och sjukförsäkringsavgifter bidrog detta till en sammanlagd ökning avtimkostnaderna för industriarbetare med . beräknas denutbetalda lönesumman för samtliga anställda ha ökat , Därav uppskattasde avtalsmässiga löneökningarna ha svarat för ochlöneglidningen för 1,9, Sysselsättningskomponenten, som i hög grad påverkas avarbetstids-förkortaingen, beräknas ha dragit ned lönesummeutvecklingen med 1,9procentenheter. Enligt statistiska centralbyrånsförtjänststatistik steg industriarbetar-lönerna med inte fullt från de treförsta kvartalen 1971 till , Härav utgjordes ca 8procentenheter av avtalsmässiga löneökningar. Löneglidningens utveckling underden hittUls belysta delen av 1972 indikerar en timlöneökning förindustriarbetare meUan genomsnittslägena 1971 och 1972 på , Däravskulle i runt tal utgöras av löneglidumg. Timkostnaderna ökadedessutom på grund av höjda ATP-avgifter och kostnader föravtalsgrappsjukförsäkringen (AGS), vilken trädde i kraft , föratses den totalalönesumman öka med drygt 7 1/. Den avtalsmässiga löneökningen väntas bli 5 %och löneglidningen har antagits bli , Sysselsättningskomponenten harsatts tiU0,, Den avtalsmässiga ökningen avindustriarbetarlönerna 19721973 beräknas till , En något störrelöneglidning än 19711972 är sannolik med tanke på den väntade uppgången iefterfrågan på arbetskraft. En timförtjänstökning på mellan 8,5 och 9 %framstår därmed som sannolik. Detta skulle i sin tur innebära att de totalatimkostnaderna för industriarbetare kommer att öka med i rant tal från1972 till 1973:1 BUaga 1 Finansplanen 122 1973, Den osedvanligt stora uppgången ikostnaderna utöver kontant-lönen beror främst på den allmännaarbetsgivaravgiften, som höjs från av lönesumman. Dessutom bidrarkostnaderna i samband med uppbyggnaden av AGS och den särskilda tilläggspensionenmed av kostnadsökningen. Enligt nu föreliggandeberäkningar, redovisade i tabell 1, beräknas totala faktorinkomsterna ha ökatmed 19711972. Lönema ökade och svarade därmed för den alldelesövervägande delen av ökningen av faktorinkomsterna. De enskilda företagarnasinkomster beräknas ha ökat med ca 3 1/19711972 efter att ha legat på en idet närmaste oförändrad nivå 1971 jämfört med . Uppgången kan hänföras tiUdet i förhållande till 1971 något förbättrade konjunkturläget. Kapitalinkomsterna antasha ökat med 19711972, vilket är något snabbare än 19701971.Ränteinkomsterna synes ha fortsatt att minska i långsammare takt änränteutgifterna. övriga faktorinkoiyister,dvs. driftsöverskott för egnahem och restposten, beräknas ha minskatobetydligt 19711972. De egentligainkomstöverföringarna från stat och kommun till hushållen (bambidrag,studiebidrag, bostadsbidrag m, m. ), som ökade med ,beräknas ha stigit med från 1971 tUl 1972, Den snabbatillväxten 1971 förklaras framför aUt av allmänna barnbidragens höjning 1januari 1971 i samband med skattereformen, ökningen 1972 kan huvudsakligentillskrivas de 1972 ändradereglerna vad gäller statliga samt statsbidragsberättigade kommunalabostadstillägg. Utbetalningarna frånsocialförsäkringssektorn (inkl. folkpensioner) synes ha avtagit i ökningstakt1972. noterades en stark tiUväxt bl. a. beroende på att ett ökat antalförtidspensionärer kraftigt bidrog till att höja pensionsutbetalningama. För hushållenspreliminära A-skatteinbetalningar finns preliminär statistik t. o. m,inkomstmånaden oktober (enligt novemberuppbörden). Novemberuppbörden blev lägreän vad som antogs i . Även januariuppbördensutfall prognoseras under sådana omständigheter bli något lägre än ihöstrapporten. Mellan helåren 1971 och 1972 innebär detta en ökning ihushåUens inbetalningar av preliminär A-skatt på . Motsvarande tal för19701971 uppgick tiU 8 1/(tabell 2), Flera faktorer harbidragit till att preliminärskatten blivit betydligt högre än den slutligtpåförda skatten 1971. Detta har medfört att den överskjutande skatten 1972 (somutbetalades tUl mitten av ) blevexceptionellt stor. 1 Preliminär nationalbudget 123 TabeU VI: 2. HushåUens direkta skatter och avgifter 19691973 MUj. kr., löpande priser Kvarskatt'.» 5. överskjutande skatt' Slutskattereglering (3-1-4-5) 7, övriga skatter och avgifter' Summa direkta skatter och avgifter (1 -j- 2 -|- 6 -|- 7) 1 Hushållens andel. « Exkl. arvs- och gåvoskatt. Anm. Kvarskatten avserinkomsten , medan fyllnadsskatten och överskjutande skattenavser inkomsten ett är tidigare. Källor: ,och . höstrapport (kapitiet om hushåUens finanser) haren diskussion förts angående de bakomliggande faktorerna. Jämfört med depreliminära kalkyler angående den överskjutande skatten som återgavs ikonjunkturinstitutets höstrapport innebär de officiella beräkningarna enupprevidering om drygt 500 milj, kr. För kvarskatten som skall inbetalas underde fyra första månadema 1973 framkommer en motsvarande uppjustering med 200milj. Netto konuner dessa skatteavräkningar att november1972aprU 1973 tUlföra hushållen ett 335 milj. kr. större belopp än som anges ikonjunkturinstitutets höstrapport. Hushållens totalainbetalningar av direkta skatter, avgifter m. in. beräknas ha ökat med 12 %19711972, De disponibla inkomsternaberäknas ha ökat med ca 7 3/1971 1972 i löpande priser. Prisuppgången,enligt implicitprisindex, uppgår tUl ca 5 1/, Den realt disponiblainkomstökningen kan dämied skattas till 19711972, förväntasfaktorinkomsterna öka något långsammare än , huvudsakligen på grund aven lägre lönesummeökning, speciellt med avseende på avtalskomponenten. Ävenföretagarinkomsterna förväntas öka långsammare, främst beroende på attjordbrukarinkomsterna vid förutsedd "normalskörd" väntas minskakraftigt efter den goda skörden . Något lägre ökningstakt har antagits förkapitalinkomsterna. De egentligainkomstöverföringarna beräknas öka betydligt långsam-mare 1973 () än 1972(). Detia gäUer fastän det allmänna barnbidraget samt studiebidraget höjsmed . 1973:1 BUaga 1 Finansplanen 124 De statliga inkomstöverföringarna väntas däremotöka i ungefär samma takt 1973 som 1972. Till grund för beräkningarna överinkomstöverföringama från kommunerna ligger en insamlad enkätavseende kommunernas inkomster och utgifter och 1973. Enkäten pekar på enbetydligt lägre ökningstakt 1973 än . Den preliminära A-skatten beräknas öka medendast 19721973, TUl grand för denna bedömning ligger följandekalkyler. Vid oförändrad statlig och utdebitering och vid oförändradepreUminärskatteUbeller skuUe 53 1/av löneökningen 19721973 inbetalas ipreliminär A-skatt. Höjningen av den genomsnittliga kommunala utdebiteringenmed ca väntas höja skatteinbetalningarna med ytterligare 150 mUj, kr.Sänkningen av statsskatten /1973 beräknas emellertidmedföra en minskning av preliminärskatten med . Härtillkommer att preliminärskatte-tabeUerna fr, o, m, 1973 baseras på inkomstnivån imitten av varje inkomstintervall i stället för som på det högstavärdet. Denna justering väntas reducera preliminärskatteinflödet 1973 medungefär 600 milj. kr. För den preliminäraB-skatten väntas den sänkande effekten av skattereformen 1971 göra sig märkbarförst . Detta är en följd av att huvuddelen av preliminärdebiteringen skeri förhållande till inkomsten . B-skatteinbetalningen 1973 kandärför väntas bli lägre än 1972. Det tillämpade systemetför preUminärskatteuppbörden torde liksom 1971 ha medfört ett betydandeöverattag av preliminär A-skatt om än inte av fuUt samma omfattning.Skatteåterbäringarna 1973 kan därmed beräknas bli endast något mindre än under1972. Hushållens totala inbetalningarav direkta sicatter, avgifter m. in. beräknas därmed öka 19721973,vilket är en fÖr svenska förhållanden extremt låg ökningstakt. beräknashushållens disponibla inkomster öka , Till derma förhållandevis storatUlväxt kommer den låga skatteökningen att bidra. Denna är inte blott en följdav skattereformen 1973 utan även till en del en kvardröjande effekt av 1971 årsskatteomläggning. Prisnivån förutses 19721973 stiga med 5 1/enligtimplicitprisbe-räkning. De realt disponibla inkomstema kan därmed väntas ökamed knappt 4 1/, Från decmebcr 1971 tUlnovember 1972 steg konsumentpriserna . Inklusive den varjeår återkommande justeringen av bostadsposten får en uppgång avkonsumentpriserna anses Bil.1 Preliminär nationalbudget 125 troligför perioden december 1971december 1972, tUl november 1972har konsumentprisnivån stigit . Mellan genomsnittslägena förkalenderåren 1971 och 1972 kan prisnivåns uppgång beräknas till . implicitprisberäkning, då även förändringar i konsumtionens sammansättningbeaktas, erhålls en genomsnittlig ökning av priserna mellan 1971 och1972. Prishöjningarnas fördelning mellan olikadelar av konsumtionen belyses av nedanstående sammanställning. Genomsnittliga prisförändringar december 1971november1972 Tjänster (exkl. bostad) Den största uppgången redovisas förlivsmedelspriserna. Dessa steg främst på grund avjordbruksöverenskommelsen. Jordbrukspriserna svarar emellertid inte för mer ändrygt 1/3 av livsmedelsprisemas ökning. Inom gruppen diverse varor harpriserna framför allt stigit för läkemedel och motorfordon, Läkemedelsprisernahar stigit med , vilket främst förklaras av höjda expeditionsavgifter.Priserna inom tjänstesektorn har stigit betydligt långsammare än undermotsvarande period 1971. Posten bränsle och drivmedel uppvisar för andra året irad en måttlig prisstegring, vilket beror på att den internationella prisnivånfortsatt att minska. Sålunda sjönk importpriserna för bränsle och drivmedel medmellan 3 och per kvartal och de tre förstakvartalen , Även för bostadsposten kan en måttiig prisuppgång noteras framtill , De hyreshöjningar som företagits kommer inte attpåverka bostadsposten förrän , I tabell 3 anges prognoser förkonsumentprisutvecldingen , I jämförelse med de bedömningarsom gjordes i den reviderade nationalbudgeten räknar man nu med attpriserna har stigit med ytterligare en procentenhet eller underloppet av 1972, Skillnaden förklaras till största delen av att restfaktorn somrepresenterar prisstegringar inom den från internationell konkurrens skyddadesektorn (exkl. jordbruk, skogsbruk och bostadsförvalt-nmg) stigit betydligtsnabbare än man räknade med . I den reviderade nationalbudgeten för1972 beräknades restfaktorns genomslag på konsumentpriserna till , vUketskulle ha utgjort ett för lönestegringstakten normalt värde. I föreliggandekalkyl har emellertid restfaktorns inverkan på konsumentprisema satts till 3,. Bil.1 Preliminär nationalbudget 126 Tabell VI: 3. -0,1 KonsumentprisnivånsprocentueUa uppgång, totalt därav hänförs tUl ändring av indirekta skatter ändring av intemationeUt bestämda priser ändring av diverse taxor trendawikelser i prisema på vissa färskvaror Höjningar avskattesatserna som vid stigande prisnivå följer av oförändrade procentuella värdeskatter har tiU sina verkningarinräknats i den s.k. restfaktorn. Likaså har de beräknade priseSektema av denbeslutade höjningen av arbetsgivaravgiften den medtagits irestfaktorn. håUandevis höga värde för restfaktom tyder påatt företagen kan ha kompenserat sig även för kostnadsstegringar sominträffat före utgången av 1971. För övrigapriskomponenter föreligger god överensstämmelse mellan föreliggande beräkningaroch prognoserna i den reviderade nationalbudgeten . Vid bedömningen avprisutsikterna har liksom tidigare motsvarande tUlfällen följandefaktorer beaktats (se tabell 3). 1, Lönekostnadsstegringarnassannolika genomslag inom de från internationell konkurrens skyddadenäringsområdena (restfaktor och diverse taxor i tabellen). 2, Speciellaprisförändringar som sker i anslutning till särskilda regler och beslut (avserbl, a. bostäder och jordbruksprodukter), 3, Direkta återverkningar avden intemationella prisutvecklingen. 4, Tillfällighetsbetonadeprisförändringar (posten trendawikelse för vissa färskvaror i tabellen), 5, Föreslagna förändringar iden indirekta beskattningen. (1) Med utgångspunkt frånavsnittet om lönema har arbetsgivarnas kostnader per tunme i genomsnitt församtliga anställda antagits stiga med , vari inkluderats den kommandehöjningen av arbetsgivaravgiften . Lönekostnadernas genomslag inom defrån ui-temationell konkurrens skyddade områdena föratsätts få ett för dennalönestegrmgstakt normalt värde. Detta blir därmed lägre än 1972, då företagenkan ha kompenserat sig även för lönekostnadsstegringar från föregåendeperioder. Återverkan på totalindex har satts till , varav faUer påändring i diverse taxor. Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen 127 förvissa livsmedel införts fr. o, m, tUlkommer frågan om i vadmån handels- och förädlingsmarginalerna inom livsmedelsbranschen påverkas. Devaror som omfattas av prisstoppet svarar genom sina förädlings- ochdistributionskostnader för ungefär 1/10 av innehållet i restfaktom. Prognosenför denna har t, v, inte justerats, (2) Prisstoppet på vissa baslivsmedelskall gälla alla led inom pro duktion och handel och avsikten är att det skall vara i kraft , Jordbrukspriserna antas därför bli i stort sett oförändrade 1973. Bostadsprisemas inverkan på totalindexunder 1973 väntas bli , Kalkylen förutsätter oförändrad räntenivå. Varjeförändring av räntenivån med en procentenhet kan beräknas påverka totalindexmed , (3) kanimportprisema på bränslen och drivmedel återigen antas öka. a. dettaskäl kan de internationellt bestämda prisema väntas stiga mer än ,Inverkan på totalindex har satts tUl . (4) Tillfällighetsbetonadeprisförändringar på vissa färskvaror som grönsaker, färsk fisk m, m. är svåraatt fömtse. Som en möjlig effekt räknas med en höjning av konsumentprisnivånmed på grund av sådana prisrörelser. De utgiftsökningar för staten sombeslutades i samband med att prisstoppet infördes skall täckas genom höjdaskatter på bensin och motorbrännolja. Skatten på alkoholhaltiga drycker ochcigarretter höjs . Dessa skattehöjningars inverkan påtotalindex har beräknats tUl varav skattehöjningarna på bensin ochmotorbrännolja kan väntas svara för , Sammanfattas de olika priseffekternaunder punkterna 14 ovan erhålls som resultat en uppgång av konsumentprisernaunder loppet av 1973 . Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1972och 1973 fås en trolig förändring . För implicitprisindex varsprisförändringstal brakar påverkas av förskjutningar i konsumtionenssammansättning under loppet av året, har den årliga uppgången tämligensystematiskt varit något mindre än för konsumentprisindex. Mellan genomsnUtslägenaför 1972 och 1973 har en förändring i implicitprisindex med knappt 5,5 %ansetts rimlig, Den privata konsumtionen ökade 1971 med 61/i löpande priser (tabell 1). På grund av den betydande prisökningen sammaår vilken uppgick till inemot 7 1/innebar detta i volymtermer en minskningav konsumtionen om , Det var första gången som en direlctnedgång noterats för den privata konsumtionen. De realt disponibla inkomstemaökade visserligen med 2 1/men Prop.1973:1 BUaga 1 Finansplanen Diagram VI: 1. Hushällens inkomster, konsumtionsutgifter och sparande 1963 1973 50 48 46 44 42 40 38 36 34 50 48 46 44 42 40 38 36 34 Miljarder kr, Log. 'Säsongrensade halvårsdata. /"-.- /N ," Sparkvot.Helår,procent. 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 Källor:Statistiska centralbyrån och . steg sparkvoten anmärkningsvärt kraftigt ellermed tiU 6,. Även första halvåret 1972utvecklades den privata konsumtionen svagt. Trots att nivån var kraftigtneddragen blev volymökningen från detta halvår endast drygt 3 1/, Frånsett turistnettot var stegringen endastdrygt . Säsongrensat innebar detta en nedgång i konsumtionsvolymen frånandra med . Även tredje kvartalet 1972 har konsumtionenvarit trög och har minskat med 1/i volym jämfört med samma kvartal 1971, Den privata konsumtionenunder de tre första kvartalen 1972 kom härigenom att ligga endast 2 1/högreän . Det har förefallit rimligt attanta en lika stor procentuell ökning mellan fjärde kvartalen 19711972, Även omkonsumtionsut- Tabell VI: 4. Bidrag till totala ökningen i procentenheter 8 098 2 683 5 415 -3,6 -5,6 -0,3 0 -0,3 -5,8 -0,8 35 984 22 718 13 266 -1,3 -1,4 -0,3 -0,4 -0,1 -0,4 26 322 14 170 12152 -0,6 -1,1 -1,1 Källor: ochkonjunkturinstitutet. vecklingen tredje kvartalet var mycket svag ochdetaljhandelns försäljningar ej heller torde ha utvecklatspåfallande expansivt har en sådan uppgång antagits som rimlig, bl. a. medhänsyn till de ovanligt stora utbetalningarna av överskjutande skatt och . Bland konsumtionens olikagrupper visade varaktiga varor en stark ökning. Bilinköpen ökade i volym med ca20 % mellan första halvåren 1971 och 1972, För övriga varaktiga varor varmotsvarande uppgång , Gmppen delvis varaktiga varor (kläder och skor m,m,) utvecklades ungefär i takt med den totala konsumtionen medan livsmedelskonsumtionendäremot fortsatte att minska. Inom livsmedelsområdet har framträtt en tendenstUl ökade inköp av mindre bearbetade varor på bekostnad av vissa högtbearbetade färdigprodukter. Tjänster exklusive bostäder ökade något svagare änden totala konsum.tionen. Turistnettot visade accelererad tillväxt och ökademed . Den svagakonsumtionsutvecklingen 19711972 har sammanfallit med en fortsatt högsparbenägenhet. har en svag uppdragning av sparkvoten förutsatts. Medden avsevärda ökning av de realt disponibla inkomsterna som förutses ärdet rimligt att räkna med en Prop.1973:1 Bilaga 1 Fuiansplanen Diagram VI: 2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper 19691973 Index:För 1969 = 100. Anm. har helårsprognosen inritats medhorisontella linjer. Källor: och . svag dragning uppåt av sparkvoten utöver den ioch för sig höga nivån 1972. Mot en ökning av den reala disponibla inkomsten påknappt 4 1/har sålunda satts en ökning av konsumtionsvolymen med . BU.1 Preliminär nationalbudget 131 Enligt äimu preliminära beräkningar ökadede totala investeringama . Det finns anledning attbetona att dessa kalkyler är osäkra inom vida marginaler. Konjunkturinstitutetframhöll i sin höstrapport att det fanns påtagliga indicier på vissaperiodiseringsfel i det sedvanliga statistiska uppgiftsmaterialet förinvesteringsutvecklingen 19701972. Det kunde förmodas att dessaperiodiseringsfel hade ett samband med mervärdeskattens höjning fr. o. m. 1januari 1971, Det finns under sådana omständigheter skäl att räkna med enstörre osäkerhet än vanligt i de investeringskalkyler som nedan presenteras.Troligen har såväl nedgången 19701971 som uppgången 19711972 kommit att inågon mån överdrivas. Det är vidare även troligt att beräkningarna för19721973 kommer att ge ett något för negativt utslag. Ökningenav byggnadsinvesteringama 19711972 enligt kalkylerna redovisad till ,bars i hög grad upp av kraftigt höjda statUga investeringar på såväl affärsverks- som myndighetssidan. Starktbidragande till dessa ökningar torde ha varit den rad avekonomisk-politiska åtgärder som sattes in föratt motverka den ogynnsamma utvecklmgen av arbetslösheten blandbyggnadsarbetare. Härvid kan särskUt noteras den stora ökningen av anslagentill beredskapsarbeten vilken medförde en kraftig uppgång av det statligavägbyggandet. Bland de privata byggnadsinvesteringama tycks betydande ökningarha ägt rum för industri och handel. För industrins del torde den avsevärdaökningen väsentligen kunna ses som en följd av de stimulansåtgärder somvidtagits, främst i form av förhöjda bidrag tUl mUjövårds-investeringar samtutökade möjligheter att utnyttja investeringsfonderna. För byggandet inomhandel är uppgången en konsekvens av den stora igångsättningen av oprioriteradeprojekt alltsedan mitten av 1971. Bostadsbyggandet tycks, trots en totalt settvikande igångsättning, ha ökat något främst beroende på en kraftig omfördelningav den totala igångsättningen från flerfamUjshustiU småhus. Även kommunernas byggande förefaller ha ökat något bl. a.till följd av höjda bidrag tUl utbyggnaden av mUjövårdsanläggningar. De totala maskininvesteringarna beräknas19711972 ha ökat en ökning som dock reduceras tUl ominvesteringarna i handelsflottan frånräknas. Kraftiga ökningstal kan noterasför de statiiga myndigheternas och kommunernas maskininvesteringar. Industrinsmaskininvesteringar beräknas ha ökat , medan däremot för handelns deli det närmaste oförändrade maskininvesteringar kan observe- 1973:1 BUaga 1 Finansplanen Tabell VII: 1.Bruttoinvesteringarnas utveckling 19671972 samt prognos 1972 1 milj, kr. Privat jordbruk, skogsbruk och -13,5 -14,5 -0,5 Handel m. m.» -14,5 -4,0 -4,0 Maskiner m. in. Privat jordbruk, skogsbruk och Handel m. m. -7,0 -0,5 -4,5 -25,5 Privat jordbruk, skogsbruk och Handel m. m,i -2,0 ' Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. " Inkl. statliga väginvesteringar, ' Häri innefattasinvesteringar i avelsdjur m, m. Summan av byggnads- och maskininvesteringaröverensstämmer därför ej med totala investeringar. Anm. Procenttalen äravrundade till hela och halva procenttal, I övriga inves teringar ingår förutom privata även vissa offentliga investeringar, nämligen in vesteringar i statliga kraftaktiebolag och statliga delen av SAS, Nedan redovisas byggnadsunderhåUets procentueUa förändring priser 19671968 19681969 19691970 19701971 19711972 19721973 0,5 2,5 3,0 2,0 2,0 3,0 Källor: ochkonjunkturinstitutet. Tabell VII: 2. Bruttoinvesteringarnas utveckling1967-1973 för privat, statlig och sektor -1972samt prognos för 1972 i milj, kr. -2,5 -4,5 -14,5 -2,0 -8,0 -2,0 -8,0 -2,0 -4,0 Maskiner m. m. -12,5 -4,5 -0,5 -0,5 -0,5 -4,5 -5,0 > Häri innefattasinvesteringar i avelsdjur m, m. Summan av byggnads-maskiainvesteringaröverenstämmer därför ej med totala investeringar. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Även de statliga affärsverkensmaskininvesteringar tycks ha legat kvar nivå. föratses totaltsett oförändrade investeringar jämfört med , Beräkningama anger en klartavvikande utveckling för byggnadsinvesteringarna jämfört medmaskininvesteringama. På byggnadssidan förutses en minskning medanmaskininvesteringarna väntas öka , Den lågabyggnadsaktivitet som föratses kan i huvudsak förklaras av betydandeminskningar av bostadsbyggandet samt för byggandet i den offentUga sektom.Utifrån ett antagande om en igångsättning av 80 000 prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram Vn:l. Byggnads- och maskininvesteringar, totaltoch uppdelat pä sektorer 19641973 Index: 1964 = 100. 1968 ärs priser. ]2o|- Bostäder 110 100 160 140 120 100 X ~'~'''~ Totalt, exkl. hände 130 120H 110 100 övriga statliga --'' 160 140 120 100 ''"'"""'--r "T 1 1 Övriga privata exkl. handelsflottan '' \~~\--------- " 1964 65.66 67 68 69 70 71 72 73 1964 65 66 67 68 69 70 71 72 73 Anm. I varje deldiagramär resp. total inlagd som en tunt streckad kmva. Källor: Statistiskacentralbyrån och koiyunkturinstitutet. Bil.1 Preliminär nationalbudget 135 lägenheter1973 beräknas bostadsbyggandet minska en nedgång som helt kanåterföras på ett avtagande flerfamiljshusbyggande.