prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Den särskilda kurs ibalett, och jazzdans som dansskolan vill anordna redan innevarandeläsår har tillstyrkts av rådet, som ser kursen som en god lösning avdansskolans rekryteringsproblem. Rådet föreslår att särskilda medel anvisas föratt en kurs av det angivna slaget skall kunna anordnas under nästa läsår (+50000 kr. 1973:1 BUaga 10 UtbUdnuigsdepartementet 154 1 inledningen tiU avsnitt B Kulturändamålhar jag redan nämnt något om de uttalanden angående utbildningen av dansare somgjordes i samband med att statensdansskola inrättades (prop. 1970: 25, SU 1970: 108, rskr 1970: 274). Somockså framgår av inledningen avser jag att i annat sammanhang föreslå Kungl.Maj:t att tillkalla särskilda sakkunniga för uppgiften att utreda frågan omdansarutbildningen. Dansskolan har föreslagit att skolan inomramen för sin kursverksamhet skall få anordna en särskild tvåårig danskurs iklassisk balett, och jazzdans som en form för förberedelse för fortsattutbildning vid skolans danspedagog- och koreograflinjer. Jag har ingenting atterinra mot att skolan på försök med början nästa läsår anordnar en sådan kurs.Kursen bör finansieras inom ramen för tillgängUga medel. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag hemställer att Kungl. att tiU Statens dansskola för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72Utgift 6 027 863 1972/73Anslag 6 287 000 1973/74Förslag 6 940 000 Dramatiska institutets uppgifter, somframgår av stadgan (1970: 369, ändrad 1972: 143) för dramatiska institutet,består i att utbUda personal för produktion av program för teater, film, radiooch television. Utbildningen avser verksamhetsområdena regi, bild- ochljudteknik, scenografi, maskering och administration. Institutet meddelar ävensådan allmän produktionsteknisk utbildning rörande nyssnämnda medier sombehövs för yrkesverksamhet av annat slag. I sin verksamhet skall institutet,som leds av en av Kungl. Maj:t utsedd styrelse, främja utvecklingen inomområden som berörs av utbildningen. T.o.m. /72 omfattadeutbildningen vid institutet dels tvåårigautbildningsUnjer, dels en ettårig påbyggnadskurs. Statsmakterna beslöt (prop. 1972: 1 bU. 10, UbU 1972: 1, rskr 1972: 41) att pä-byggnadskursenskulle utgå. Redan påbörjade påbyggnadskurser har slutförts under höstterminen1972. Utbildningen omfattar nu följande tvååriga utbildningslinjer, nämUgenallmän linje, administrativ linje, bildtekniskUnje, ljudteknisk hnje, scenografilinje och maskeringslinje. UtbUdningen på denallmänna linjen avser dels regi- och producentutbildning, dels allmänproduktionsteknisk utbildning vilken är utformad som en särskild ettåriglärokurs inom den allmänna linjen. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet TUl den allmänna produktionstekniskautbildningen skall antagas minst 16 studerande och tUl de tvåårigautbildningsUnjerna minst 30 studerande . Under /73 skaU ävenolika former av kursverksamhet prövas vid institutet. Enligtavtal mellan staten och lämnar bidrag till driftkostnaderna vid dramatiska institutet med ett beloppsom motsvarar av de avgifter som för närmast föregående budgetårredovisats tUl fUminstitutet enligt avtalet angående bildandeav . Enligt särskilda beslut av Kungl. Maj:t har bidragetför budgetåren 1970/71 och 1971/72 fastställts tiU . För budgetåret1972/73 har statsmakterna beslutat tUlskjuta ett bidrag av . tillfilminstitutets E-fond för att därigenom begränsa filminstitutets nettoutgiftför bidrag tUl utbildningen vid dramatiskainstitutet till . 1972: 36, KrU 1972: 13, rskr 1972:141). Beräknadändring 1973/74 Materielunderhåll m. m. av lokaler m. m. av lokaler m. m. Genom beslut uppdrogKungl. Maj:t åt dramatiska institutets styrelse att avge de förslag omgrundutbildning och fortbildning vid institutet som föranleddes avstatsmakternas beslut om ändring av utbildningsstrukturen (prop. 1972: 1 bil.10, UbU 1972: 1, rskr 1972: 41). Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 156 Med anledning av uppdraget avgerstyrelsen i sin anslagsframställning förslag angående de fasta studiegångarnabåde i fråga om mål, innehåU, organisationoch kostnader. Styrelsen redogör vidare för sin principiella syn påsyftet med den fortbildning i form av kursverksamhet som skaU bedrivas vidinstitutet. Den produktionstekniska utbildningen, somnu har formen av en särskild ettårig lärokurs inom den allmänna linjen,behåller sin nuvarande inriktning, dvs. den skall ge orientering om teknik ochmetodik för produktion inom teater, film, radio och television föryrkesverksamhet av annat slag än yrkesmässig framställning av program.Styrelsen föreslår att utbildningen organiseras som en särskildutbildningslinje, benämnd allmänna linjen. Vidsidan av den föreslagna allmänna linjen skall vid institutet finnas tvåårigautbUdningsgångar inom regi, administration, bildteknik, ljudteknik, scenografioch maskering. Den tvååriga utbUdningsgång för regissörer och producenter, somnu ingår i institutets allm.änna linje, föreslås bli organiserad som en egenlinje, benämnd regilinjen. De tvååriga utbildningsgångarna bör enligtstyrelsen syfta till att ge de studerande kompetens att fylla ansvarigafunktioner inom sitt yrkesområde vid programframställning inom minst ett av demedier för vilka institutet meddelar utbildning. Vidare bör de studerande fåorientering om produktionsmetodiken inom övriga medier. De studerande bör lärasig att behärska även avancerade arbetsmetoder inom sitt yrkesområde. Under detandra utbildningsåret skall varje studerande deltaga i en slutproduktion avstörre omfattning och därvid ge prov på både produktionstekniskt kunnande ochkreativ förmåga. För att det angivna målet skall kunna nås bör utbildningenorganiseras så, att de studerande inom linjerna för regi, administration ochljudteknik väljer att främst inrikta sig på antingenteater och radio eUer film och television. väljer destuderande att inrikta sig på ett av de fyra medierna. De studerande vid denbildtekniska linjen skall utbildas enUgt film-TV-alternativet. För maskörer ochscenografer skall valet av medium ske först . Den utbildningsgångsom styrelsen beskriver tillämpas redan för de studerande som tagits in . Syftet med den kursverksamhet sominstitutet skall bedriva bör enligt styrelsen vara dels att meddelafortbildning och kompletterande utbildning åt yrkesmän inom det aktuellaområdet, dels att möta nya utbildningsbehov som hänger samman med attanvändningsområdet för radio, television, film eUer teater vidgas i samhäUet.Vidare bör man inom kursverksamhetens ram kunna bedriva vissexperimentproduktion med syfte att i olika avseenden bidra tUl utvecklingeninom de områden som berörs av institutets utbildning. En konkretisering avkursverksamheten kan ske först sedan statsmakterna tagit ställning tillstyrelsens Prop.1973:1 BUaga 10 157 förslagbeträffande de fasta studiegångarna. För nästa budgetår föreslår styrelsen enresursram inom vilken institutet får möjlighet att närmare planera ochgenomföra sin kursverksamhet. På grund av förslagetatt låta den produktionstekniska utbildningen bilda en särskild Unje bör dennuvarande arvodestjänsten som kursledare med arvode motsvarande högst lönegradA 26 bytas ut mot en arvodestjänst med arvode motsvarande högst lönegrad A 28(+3 568 kr. De studerande inomden högsta årskursen bör få tillfälle att göra en utrikes resa tillsammans medhandledare, vilket medför ett ökat medelsbehov för resekostnader (+37 700 kr. OmUtbUdningen inom de fasta studiegångarna skall kunna genomföras i enUghet med den föreslagnamålsättningen ökar anslagsposten till undervisningskostnader.Vidare bör resurserna för kursverksamheten ökas. Medelstilldelningen avseskunna täcka även vissa administrativa kostnader för denna verksamhet. (+407 878kr.) På grund av dentekniska apparaturens ökade förslitning behövs ökade resurser för materielunderhåll (+294 000 kr. Gällande avtal mellanstaten och leder till att bidraget från filminstitutetkan beräknas öka med . redovisar vidare att kommittén för den fortsatta verksamheten medradio och television inom utbildningsväsendet avser att hyra institutetsfärgtelevisionsstudio under /74. Vidmarknadsmässig hyressättning kan uthyrningen beräknas ge en intäkt av ca 200 000kr. I fråga om O-alternativet framhållerstyrelsen att en reduktion av anslaget skuUe leda till att institutetsutbyggnad till full kapacitet inte skulle kunna genomföras i enlighet med avstatsmakterna angivna rikt-Unjer.Majoriteten av styrelsen anser att en anslagsminskning bör uppnås genomatt intagningen av studerande till de tvååriga studiegångarna inställs år1973, att utrikes studieresor utgår samt att kursverksamheten reduceras. Enminoritet inom styrelsen anser att man i stället borde överväga att frigöraresurser genom en minskad ambitionsnivå i fråga om utbildnmg i TV-produktion.Detta alternativ kräver ett omfattande utredningsarbete. fattade statsmakterna beslut omändring av utbildningsstrukturen vid dramatiska institutet (prop. 1972: 1 bU.10, UbU 1972: 1, rskr Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 158 Ändringen innebär att den ettåriga påbyggnadskurs, som tidigare kunnatfölja på genomgången tvåårig utbildning vid vissa av institutetsutbildningslinjer, har upphört. I stället har tiUkommit kortare eller längrekurser, anpassade tiU de aktuella fortbildningsbehoven. Styrelsen fördramatiska institutet har på uppdrag av Kungl. Maj:t avgivit förslag om denändring av grundutbildningen och fortbildningen som föranleds av den nyautbildningsstrukturen. I fråga om de tvåårigautbildningslinjerna föreslår styrelsen att utbUdningen skall ge de studerandekompetens att fylla ansvariga funktioner inom sitt yrkesområde vidprogramframställning inom minst ett av de medier för vilka institutet meddelarutbildning. Detta mål skall uppnås genom en gradvis specialisering underutbildningstiden. Jag kan ansluta mig till denna uppläggning. Minmedelsberäkning innebär att de tvååriga utbildningsgångarna får en vissresursökning, som skaU svara mot det förändrade utbildningsmålet. I likhet med styrelsen anser jag att denallmänna produktionstekniska utbildningen t. v. bör behålla sin nuvarandeinriktning. Jag är emeUertid inte beredd att nu förorda någon förändring avutbildningens organisation. Ifrågavarande utbildning bör som hittUls ha formenav en ettårig lärokurs inom den allmänna Unjen. Styrelsen säger sig inte nu kunna läggafram förslag om den närmare utformningen avden kursverksamhet som skaU bedrivas jämsides med grundutbildningen men haravgivit vissa förslag som rör syftet med kursverksamheten. Jag erinrarom vad jag anfört i denna fråga i prop. 1972: 1 (bil. 10 s. 141). Jag vUlavvakta erfarenheterna av de försök med olika kurser som görs vid institutetinnan jag tar ställning i fråga omkursverksamhetens framtida utform.ning. TjnHer /74 börförsöksverksamheten fortsätta inom oförändrad medelsram. Med hänsyn till att behovet av underhållav den tekniska utrustningen ökar beräknar jag ytterligare . skall enligt ettavtal mellan staten och filminstitutet, som godkänts av Kungl. Maj:t den 18april 1969, lämna bidrag till driftkostnaderna för utbildningen vid dramatiskainstitutet. I den för innevarande budgetår fastställda staten för dramatiskainstitutet är filminstitutets bidrag upptaget till . Enligt statsmakternasbeslut (prop. 1972: 36, KrU 1972: 13, rskr 1972: 141) skall emeUertidfilminstitutets nettoutgift för bidraget begränsas tiU . Detta skerför innevarande budgetår genom att . anvisats under anslaget Filmstödsom bidrag till fUminstitutets E-fond. För nästa budgetår bör den nyabidragsnivån direkt fastställas i det särskilda avtalet angåendedriftkostnaderna för utbildningen vid dramatiska institutet och komma tilluttryck i medelsberäkningen under förevarande anslag. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 159 Med anledning härav har ,under förbehåll av Kungl. Maj:ts godkännande, en överenskommelse träffatsmellan staten och om ändring av det särskilda avtalet.Överenskommelsen innebär att filminstitutets bidrag till driften av filmutbildningenvid dramatiska institutet bestäms till . Förändring av bidragetsstorlek kan ske först efter /76. Maj:t bör inhämtariksdagens bemyndigande att godkänna överenskommelsen. har redovisat ökademöjligheter tiU uthyrning av tekniska resurser. Jag utgår från att institutetvid sin uthyrning till-lämpar en marknadsmässig hyressättning och beräknarökningen av hyresintäkterna tiU . Jaghemställer att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:t att godkänna den idet föregående redovisade överenskommelse, som ingåtts mellan staten ochSvenska fUminstitutet, om ändring i det av Kungl. Maj:t den 18 aprU 1969godkända avtalet angående driftkostnaderna för utbildningen vid dramatiskainstitutet, 2) till för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1972/73Anslag 2 488 000 1973/74Förslag 4 173 000 inrättades den 1 juli1972. Enligt kungörelsen (1972: 308) om bibliotekshögskolanhar den till uppgift att utbilda bibliotekarier för folk- ochskolbibliotek samt företags- och forskningsbibliotek. Högskolan leds av enstyrelse, som utses av Kungl. Maj:t. () ärcentral myndighet för . Utbildningen vid bibUotekshögskolanomfattar en grundkurs om tre terminer samt fördjupningsstudier under en termin.I grundkursen ingår studiepraktik. Övergångsvis anordnas med början läsåret1972/73 ettårig utbildning av bibliotekarier för folkbibliotek enligt avKungl. Maj:t meddelade särskilda bestämmelser. skall, antagas 360 studerande. Idetta antal innefattas /73 studerande i den övergångsvis anordnadeettåriga utbildningen. 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Lärarpersonal 11 +10 +10 Övrig personal 11 +5 +1 1973:1 BUaga 10 160 Särskild ersättning i samband med studiepraktik Fortbildningskurser för bibliotekarier Anslagsbehovet för lärarpersonal ökar med hänsyn tUl attutbildningen /74 omfattar två årskurser (+820 392 kr. I fråga om övrig personalräknar UKÄ med vissa ökningar som sammanhänger med det ökade antaletstuderande. För administration avstudiepraktiken behövs en konsulent. I övrigt föreslår UKÄ en kansUsttjänst ochytterligare två biträden, varav ett kvalificerat, samt en expeditionsvakt. UKÄräknar också med ett ökat medelsbehov för antagning av studerande. (+247 616kr.) Huvuddelen av det ökademedelsbehovet för resekostnader hänger samman med att antalet studerande som skall beredas praktik ökar (+433 000 kr. Efter överläggningarmellan företrädare för utbildningsdeparte mentet och för har Kungl. Maj:t utfärdat bestämmelser om studiepraktikvid biblio tekshögskolan. Bestämmelserna innebär bl. a. att ersättning efter vissa normer skall utgå till kommun, som bereder praktik för studerande vid bibUotekshögskolan. Vidare har Kungl. Maj:t med delat ytterUgare bestämmelser om studiepraktik vid . Enligt dessa bestämmelser skaU ersättning utgå även till företagsbiblio tek, inbegripet bibUotek vid . Medelsbehovet förersättning i samband med studiepraktik är beräknat med hänsyn tiU det ökadestuderandeantalet. Under anslaget BidragtiU folkbibliotek har innevarande år anvisats medel för fortbildningskurser förbibliotekarier. UKÄ före slår att denna verksamhet nu tas över av bibUotekshögskolan (+25 000 kr. I fråga om O-alternativetframhåUer UKÄ att minskade resurser tiU bibUotekshögskolan skulle omöjUggörafortsatt utbyggnad av högskolan. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet BibUotekshögskolan kommer fr. o. /74 att ha studerande i båda årskurserna. Genom att ettårigutbildning påbörjas sista gången beräknas fr.o. m. vårterminen1974 samtliga studerande tiUhöra den tvååriga utbildningen. Jag beräknar medeltill lärarlönekostnader med hänsyn härtUl. Jag beräknar vidaremedel för en viss förstärkning av den administrativa personalen samt för kostnader i sambandmed antagning av studerande. För reseersättningar till studerande isamband med praktik räknar jag med ett medelsbehov av . Jag är f. n. inte beredd att överväga nyauppgifter för . Fortbildning av bibliotekarie- bör därföräven /74 vara en uppgift för . Med hänvisning i övrigt tillsammanställningen hemställer jag att Kungl. att till BibUotekshögskolan:Utbildningskostnader för /74anvisa ett förslagsanslag av . Biblioteksbiigskolan: Undervisningsmateriel m. m. 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag 450 000 650 000 m. m. ändring 1973/74 Bokinköp m. m. Undervisningsmateriel 400 000 50 000 + 321 000 \ + 229 000 / +200 000 +200 000 BibUoteket har enligtuniversitetskanslersämbetet (UKÄ) en viktig roU inom undervisningen vidbibliotekshögskolan. För att skall kunna motsvara kraven behövsytterligare resurser både för nyanskaffning av böcker och för ersättningsköp,bokbindning, prenumerationsavgifter m. m. I fråga om medelsbehovet för annanundervisningsmateriel pekar UKÄ på bl. a. behovet av bildband och annan»mjukvara» till AV-central. UKÄ begär vidare medel föratt ansluta till LIBRIS-anläggningen i . Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 162 TiUgången tiU godabibUoteksresurser är av stor betydelse för utbUdningen vid bibUotekshögskolan.Stommen i högskolans vmdervisnings-bibUotekutgöres av de boksamlingar som har förts över från skolöverstyrelsensbiblioteksskola. För innevarande budgetår är anslaget beräknat så att en viss komplettering och utbyggnad skaU möjUggöras. Utbyggnadenbör enligt min mening fortsätta under /74. Jagberäknar anslaget tUl , vilket itmebär en medelsökning av 200 000kr., och hemställer att Kungl. att tiU Bibliotekshögskolan:Undervisningsmateriel m. m. för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 163 Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m.: Fiirvaltningskostnader 1971/72Utgift 4 166 935 1972/73Anslag 3 678 000 1973/74Förslag 4 073 000 Ur förevarande anslag bestrids dekostnader för domkapitlen, stiftsnämnderna, ärkebiskopens kansli ochkyrkoherdarna för döva som framgår av sammanställningen i det följande. Ivarje stift finns ett domkapitel som handhar kyrkliga angelägenheter inomstiftet. De grundläggande bestämmelserna härom finns i lagen (1936: 567) omdomkapitel (ändrad : 580). I varje stift utom i stiftfinns också en stiftsnämnd. Stiftsnämnderna handlägger ärenden som främst rörkyrklig jord. De viktigaste bestämmelserna härom finns i lagen (1970: 939) omförvaltning av kyrklig jord. Enligt denna lag ankommer på stiftsnämnd delsvissa myndighetsfunktioner, dels förvaltningen av prästlönefondsfastighetemaoch skogen på löneboställena i stiftet. Dessa uppgifter i stiftfördelas mellan stiftsnämndema i och . I andra stift än fördeladeskostnaderna för domkapitlen och stiftsnämnderna före , dålagen om förvaltning av kyrklig jord trädde i kraft, mellan statsverket ochkyrkofonden. På kyrkofonden föll hälften av de beräknade kostnader som isammanställningen anges under dels //. Övriga domkapitel, posternalönekostnader, sjukvård, lokalkostnader och expenser, dels ///. Tillfälligpersonal hos domkapitlen m. m., enligt Kungl. Dessutom betaladesmed medel ur kyrkofonden de beräknade kostnaderna under IV. Övriga kostnader somberäknades under //. Övriga domkapitel föll på statsverket. Denna fördelninggrundades på uppfattningen att kostnaderna för stiftsnämnderna helt skullebetalas av kyrkofonden. Fr. o. m. förvaltarstiftsnämnderna, som jag angav, prästlönefondsfastighetema ochboställsskogen. Alla kostnader för denna förvaltning skall enligt lagen omförvaltning av kyrklig jord bestridas med inkomster från förvaltningen eller,om inkomsterna inte räcker till, av pastoraten. Detta leder till att delar avde belopp som tidigare belastade kyrkofonden i stället skall belastaförvaltningen, nämligen de delar som hänför sig till kostnader förförvaltningen. Detta gäller i fråga om såväl lönekostnader som andra kostnader,exempelvis kostnader för lokaler och möbelanskaffning samt telefonkostnader ochandra expenskostnader. Förvaltningen kan uppdras åt olika slag av Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 164 personal.Den kan uppdras åt dels för domkapitel och stiftsnämnd gemensamkanslipersonal, dels stiftsjägmästare och viss annan skoglig personal hosnämnden, dels för förvaltningen särskilt anstäUd personal. Även i den sistnämnda gruppen kan ingå kanslipersonal. De anslag tiU avlöningar som beräknas idet följande avser samtliga lönekostnader för den gemensamma kanslipersonalensamt för stiftsjägmästarna och den förutavsedda skogliga personalen. I den mån dessa båda personalgmpper anlitasför förvaltningen av prästlönefondsfastig-heter eller boställsskog skalldäremot svarande lönekostnader tas upp som uppbördsmedel. Storleken av dessamedel skall beräknas av stiftsnämnderna. Detta kan ske först efter utgången /74. Med hänsyn härtill kan i detta sammanhang medlens storlekendast beräknas preliminärt. Det belopp som kan antagas bh aktuellt torde kunnauppskattas till . för /74. I detta sammanhanghar jag inte belastat förvaltningen med kostnader för arvoden m. m. tUlstiftsnämnds ledamöter. TUläggas bör att jag naturligtvis inte tar upp någotanslag till avlöningar åt den personal för vilken avlöningarna helt skallbestridas ur inkomsterna från förvaltningen av prästlönefondsfastigheter ochboställsskog. Vad jag i det föregående sagt omlönekostnader äger motsvarande tillämpning på stiftsnämnds övriga kostnader.Det belopp som på denna punkt bör upptagas som uppbördsmedel från förvaltningenav prästlönefondsfastigheter och boställsskog beräknar jag preliminärt till100 . för /74. I fråga om i fallerkostnaderna helt på statsverket. Kostnaderna för ärkebiskopens kansli ochkyrkoherdarna för döva faller helt nå kyrkofonden. Kyrkofondensbidrag tas upp som uppbördsmedel. ändring 1973/74 Handläggande personal Övrig personal + 2,5 + 3 (4-5 200) (4-3 000) Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 165 (74 700) (-4 700) ///. domkapitlen m.m., enligt Hyror för tjänstelokaler åt Kostnader för medlemskap i m. m. tare och biträdande stifts- Konferenser med ledamöter i boställsnämnder, m. m. (5 900) (-1 200) (1 900) + 1 471 600 Frän förvaltningen av präst- Löne- ochprisomräkning m. m. Domkapidet i Uppsalaupprepar sitt framförda önskemål att en tjänst somstiftsjägmästarassistent inrättas vid stiftsnämnden i i stället för detarvode på . som utgår förtillfäUig förstärkning av den skogliga personalen vid stiftsnämnden (nettoutgift34 ). Vidare begär domkapitiet yUerligare medel för att kunna anställaextra kanslipersonal (+53 300 kr. Förstärkningav kanslipersonalen begärs av domkapitlen i Linkö- 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 166 pingoch med ett biträde resp. ett kvalificerat biträde (+78 800 kr. ).Sistnämnda domkapitel hemställer också att en vid med halvtidstjänstgöring ändras tUl heltidstjänst (+30 000kr.). Med hänsyn tiU ökade arbetsuppgifter vid stiftsnämnden föreslårdomkapitlet i inrättande av en tjänst som stiftskamrer (+57 400 kr. Ett flertaldomkapitel begär ökade medel till tillfällig personal, vikariats- ochövertidstiUägg m. m. samt tiU experter och sakkunniga vid stiftsnämnderna (+24900 kr. Den föreslagnahöjningen av expensposten under II. Övrigadomkapitel innefattar bl. a. engångsanvisningar för bindning av äldre arkivaUer i , instaUation av ensnabbtelefon- och personsökar-anläggning i , upprustningbeträffande inventarierna på stiftsjäg-mästarexpeditionen i ochinstallation av en telefonväxel i (. O-alternativetinnebär för domkapitiens del huvudsakligen personalinskränkningar samt beträffandestiftsnämnderna och kyrkoherdarna för döva främst minskad reseverksamhet.Domkapitlen framhåller att alternativets genomförande skulle medföra storasvårigheter för stiftsmyndigheterna att fuUgöra sina åligganden. Med hänvisning till vad jag anförtoch till sammanställningen beräknar jag anslaget tiU . Uppbördsmedlen från förvaltningen avprästlönefondsfastigheter och boställsskog har som jag redan anfört tagits uppendast med preliminärt beräknade belopp. Skulle det vid den slutligaberäkningen av bidragen från denna förvaltning vilken beräkning kanske först visa sig att förvaltningen börbelastas med andra belopp än jag antagit bör Kungl. Maj:t äga rätt att beslutaom den ändring av kyrkofondens bidrag som föranledes av den ändradeberäkningen. I dettasammanhang anmäles att Kungl.