prop · FW0341 · 1973-12-31 00:00:00 — understrykerbehovet av en kraftfull insats på uranprospekteringen och trycker därvidsärskilt på den betydande tidsåtgången för utvärdering, analysering avbrytnings- och anrikningsmetoder samt utbyggnad av exploateringsanläggningar.Den inledande regionala och på uppslag inriktade allmänna SGU-prospek-teringen,finansierad över statsbudgeten, bör därför redan nu inställas på högstaambitionsnivå med hänsyn till personella och tekniska resurser. Någraremissinstanser vill, utöver uranprospektering, ge prospek- Prop.1973: 41 78 teringefter legeringsmetaller hög prioritet. Dit hör och . AB Atomenergi påpekar beträffandeuranprospekteringen, att har gynnsamma förutsättningar föruranmineraliseringar, och att efterfrågan på uran ökar snabbt, SGU anser att inriktningenav prospekteringen i dess helhet i hög grad bör bestämmas av teknisk-ekonomiskasynpunkter, SjälvfaUet bör arbetena inriktas på sådana områden och objekt som,med hänsyn till geologi, mineralisering och tillgänglig prospekteringsteknik,bedöms erbjuda goda möjligheter för malmfynd. Beträffande den avutredningen föreslagna basorganisationen anför SGU att forsknings- ochutvecklingsstiden inom malmprospekteringen är av avgörande betydelse för att påsikt trygga den inhemska råvarabasen. Det är således ett samhällsintresse attdet inrättas en stark basorganisation för prospektering efter . TCO,och AB Atomenergi framför liknande synpunkter. 6.4Inventering av grundvatten samt nyttiga jord- och bergarter m. m. Isitt betänkande föreslår utredningen, att geologisk verksamhet avseendeutredningar och forskning beträffande jordarternas och berggrundens egenskapersamt tillgångar på råvaror, utom beträffande malmmineral, hålls samman inom ennaturresursavdelning vid SGU. Vid enheten skall enligt förslaget bedrivasforskning och inventering främst beträffande grundvatten, sand och grus samtindustrieUa råvaror. Särskild vikt skall läggas vid grundvattenfrågor isamarbete med . Utredningenanser forskning och inventering beträffande grundvatten önskvärd emedanförbrakningen av vatten inom såväl industrin som hushållen har ökat mycketkraftigt i samband med att befolkning och näringsliv alltmer koncentrerats tilllokalt avgränsade tätorter. En samordning av alla tiUgängliga resurser och enplanmässig inventering av landets vattentillgångar är åtgärder, som äroundgängligen nödvändiga om allvarliga och svårreparerade skadeverkningar skallkunna undvikas, menar utredningen. SGU bedriver enförsöksverksamhet med insamling av data från bmnnsbormingar. Det s. k. brunns-och borrarkivet har varit till stor nytta såvälför grundvattenundersökningar som för rent geologiska ändamål. Insamlingen avdata möter dock vissa svårigheter och skulle fordra stöd av en lagstadgaduppgiftsskyldighet för att kunna bli effektiv. Förutom verksamheten vid brunns-och borrarkivet har vissa regionala hydrogeologiska undersökningar utförts.Dessa bör enligt utredningens mening främst inriktas på områden med särskUdavattenförsörjningsproblem. Utredningenanser inventeringar av sand- och grusförekomster ange- Prop.1973: 41 79 lägnamot bakgrund av den ökade förbmkningen av grus och sand för byggnads- och anläggningsverksamhet.Önskemålet om exploatering av välbdägna grusförekomster måste vägas mot behovetav skydd för grundvattentUlgångar och mot naturvårdsaspekter. Engeologisk-teknisk bedömning av fyndigheternas storlek och sammansättning samtexploateringens inverkan på grundvattnet är i detta sammanhang synnerligenviktig. Behovetav kännedom om olika industriella råvaror, t. ex. kvarts och fältspat, harenligt utredningen ökat i betydelse. har SGU inom denna sektorutfört inventeringar och undersökningar rörande förekomster av industriellamineral och bergarter i . Arbetena har utförts som särskilda uppdragfrån länens företagareföreningar, numera från Norrlandsfonden. Avsevärdavinster i form av bättre planering och större kontinuitet skulle emellertidenUgt utredningen kunna göras om dessa arbeten bildade självständiga projektinom SGU:s egen verksamhet. Ävenpå det bergmekaniska arbetsområdet finns det enligt utredningenarbetsuppgifter för SGU. Dessa uppgifter bör främst avse att klarlägga degeologiska förhållandenas inflytande på berggrandens egenskaper i bergmekanisktavseende. Med tanke på dessa frågors stora betydelse vid såväl gruvdriften somden alltmer omfattande anläggningsverksamheten i berg (tunnlar, vägskärningaretc.) synes det befogat att mera systematiska arbeten på detta fält kommer tillstånd. Slutiigenföreslår utredningen, att alla från staten, kommunema och enskUda inkommandeuppdrag förs till den nämnda naturresursavdelningen såvida de inte genom sinart direkt faUer under den planmässiga kartverksamheten ellermalmprospekteringen. Ettflertal remissanstanser har yttrat sig över förslaget att frågor omjordarternas och berggrandens egenskaper samt tiUgångar på råvaror, frånsettspeciella malmmineral, skall hållas samman inom en enhet vid SGU, Förslagetmottas i huvudsak positivt. Lantbruksstyrelsenframhåller att en planmässig inventering av naturtillgångarna underlättarmöjligheterna tUl en reglering av utnyttjandet av dessa resurser ur såvälsamhällsekonomisk som naturvårdssynpunkt. Bland dessa naturtUlgångar kan nämnassand, gras, industrimineral, fossila bränslen m, m, SGU påpekar attkonkurrenssituationer mdlan naturvårdsintressen och exploateringsintressen iframtiden kan beräknas bli allt vanligare. Vid samhällsplanering i allmänhetoch speciellt vid byggnads- och anläggningsverksamhet är kännedom om sand- ochgrusförekomster liksom om grundvattenförhållanden värdefull. anför att erfarenheterna från den vattenplanering som bedrivitstyder på att problemen beträffande vattnets kvan- 1973: 41 80 litetär relativt små i . En totalinventering av landets vattentillgångarenligt utredningens förslag skuUe innebära betydande kostnader. Enligt verkelsmening är det främst på det lokala planet som vatteninventeringar behöver skemed utgångspunkt från aktuella och prognos-ticerade vattenbehov. Sådanainventeringar görs även regelmässigt från kommuners och industriers sida.Statens råd för byggnadsforskning och statens planverk framhåller att frågan omvattentillgångarnas kvalitet och kvantitet har fått stor betydelse i detmoderna samhället. Dessutom kan t. ex. grundvattensänkningar genom att deleder till sättningsproblem få allvarliga konsekvenser. iUppsala län anser alt speciella hydrogeologiska kartor bör upprättas i den måndet är möjligt. Denunder senare år bedrivna försöksverksamheten med insamling och behandling avdata från bmnnsbormingar vid det s. k. brunns- och borrarkivet har vunnitremissinstansernas gillande. framhåller viklen av alt SGUges resurser för att fortsätta insamlingen av brunns- och borrdata, emedandylika uppgifter är och kommer att vara av stor betydelse inte endast förhydrogeologisk utredningsverksamhet och forskning utan också för byggnads- ochanläggningsverksamhet. Ett oavvisligt krav är emeUertid att de insamladeuppgifterna sammanställs och publiceras i kart-, tabell- och diagramform.Länsstyrelsen i län anser i likhet med i ,att arkivet bör permanentas och att de juridiska möjligheterna att erhåUa databör förbättras. Beträffandeinventeringsverksamheten betraktar statens naturvetenskapliga forskningsråd enlångsiktig planering av täktverksamheten vad gäller grus och sand som ytterligtangelägen och finner det uppenbart att SGU har en roll i detta sammanhang.Länsstyrelsen i län anser att inventering av grundvatten samt nyttigajord- och bergarter m. m, möjligt bör komma till stånd framförallt itätortsregionerna. En sådan inventering torde med fördel kunna samordnas medden allmänna geologiska karteringen. ÖEF pekar särskUt på de råvaror som är avintresse ur beredskapssynpunkt och anför som exempel fluss-spat, grafit,kaolin, steatit, bentonit och apatit samt torv. i länpåpekar att en mängd för militära myndigheter värdefull information kommer attsamlas vid en utbyggnad av SGU. Som exempel kan nämnas brunns- och borrarkivetsom ger upplysningar om vattenförsörjning m. m. LKABpåpekar att prospekterings- och exploateringstekniken för och flertaletindustrimineral är Ukartad. Den föreslagna naturresursavdelningensprospektering bör därför endast omfatta sand och grus. Statsföretag ABinstämmer i dessa synpunkter, medan övriga remissinstanser inte behandlarfrågan. anser, vad gäller SGU:s uppdragsverksamhet, att 1973: 41 81 organisationenbör göras flexibel för att underlätta en anpassning till fluktuationer iverksamheten. Institutet anser vidare att verksamheten inte får splittras pågrund av att aUtför många små konsultuppdrag tas upp. Eftersomden av UKÄ tillsatta geoutredning, vilken tillkom pågeologiutredningens inUiativ, i sitt betänkande Geovetenskaplig utbildning ochforskning (UKÄ 1968) utförligt behandlat den geologiska forskningen i landet,tar geologiutredningen inte upp SGU:s forskning till någon mer ingåendegranskning. Utredningenfinner inte någon väsentlig ändring av nuvarande förhållanden påkallad menföreslår att SGU ges ökade resurser för forsknings- och utvecklingsarbete inomde områden av geologin som är av betydelse för utnyttjandet och vården avlandets naturresurser. Omfattningen av den nuvarande forskningen framgår inteklart av utredningen, De15 remissinstanser som uttalar sig i frågan är ense om att det finns slortbehov av både grundforskning och tillämpad forskning inom geologiskaämnesområden. Såväl prospekterings- som karleringsme-toder bör fortlöpande varaföremål för utvecklingsarbete. Det är någol mindre klart vilken roUremissinstanserna menar att SGU skaU ha i det framlida forskningsarbetet. UKAbetonar vikten av samarbete med universitets- och högskoleinstitutionerna ochmenar bl. a. att vissa forskningsuppgifter bör kunna utföras vid dessainstitutioner samt att forskare anställda vid bör kunna fungera somforskningshandledare. Statens naturvetenskapliga forskningsråd anser alt SGU:sforskning bör vara målinriktad och främst ligga inom området metodutveckling,medan i län menar alt SGU i första hand bör ägna sig åtgrundforskning och karlering, anför att tiUkomsten av basorganisationerbör tUl-låta en upprustning av och ge önskvärd kontinuitet åt SGU:s grandläggandearbete, som den medför att verkets viktiga insatser inom tillämpadgeologi kan fortsätta. Fråganom samarbete mellan SGU och vetenskapliga organ berörs av bl, a, , UKÄ ochSGU, varvid vikten av svenskt dellagande i intemationella forskningsprojektbetonas, ser ett utökat samarbete med SGU i vattenfrågor som önskvärt. Fleraremissinstanser ger konkreta förslag till områden för fördjupatutvecklingsarbete, SGU diskuterar frågan om metodutveckling och 1973: 41 82 nämnerbl, a. en ökad användning av ADB och fjärranalys. Dessutom framhåller SGU, attökade resurser bör ges till den malmgeologiska forskningen, för vilken det f.n. inte finns utrymme. Statens naturvetenskapliga forskningsråd för i likhetmed SGU fram förslag om metodutveckling. påpekar att utredning ochforskning beträffande grusförekomster är av väsentiig betydelse. Länsstyrelseni anför i samband med ett förslag om att utveckla tekniken fördjupprospektering, att möjligheterna att knyta detta arbete till den tekniskahögskolenheten i och geofysiska observalorium bör studeras. Utredningensuppfattning är att SGU även bör vara central förvaltningsmyndighetför frågor om landets geologiska beskaffenhet. SGU:s mål skall vara attrationeUt och effektivt svara för den statliga geologiska verksamheten i landetmed avseende på geologisk kartering, prospektering och inventering inkl. visstforsknings- och utvecklingsarbete samt att centralt ansvara för olikamyndighetsfunktioner avseende gruvnäring m. m. som föreslås bygger på den nuvarande indelningen i byråer ochavdelningar. Allmänna byrån föreslås byta namn till naturresursavdelningen,malmbyrån tUl prospekteringsavdelningen och kemiska avdelningen tilllaboratorieavdelningen. föreslås bli inrättad för verket. En sådanger enligt utredningen verket möjlighet att lättare knyta kontakter med olikaföreträdare för intresseområden med anknytning till SGU:s verksmhet. Vidaretorde slyrelserepresen-tanterna kunna lämna värdefulla synpunkter när detgäller att utveckla och förbättra organisation och administration. Utredningenframhåller att, med den mångskiftande och ocfattande verksamhet SGU numera har,kraven skäps på planering, samordning och efterkontroll av verksamheten pålängre sikt för alt möjliggöra effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser.För alt kunna lösa planerings- och samordningsfrågor avseende hela SGU:sverksamhet föreslår utredningen att ett stabsorgan i form av ett centraltplaneringssekretariat inrättas med placering i organisationen direkt undergeneraldirektören. Slutiigen föreslås att en ny avdelning inrättas för vissamyndighetsuppgifter på bergsbruksområdet, vilka föreslås bli överförda frånKK. Utredningensförslag på denna punkt behandlas av 16 remissinstanser. De flesta ansluter sigutan vidare kommentarer tiU utredningsförslaget. riksmuseetanser det dock vara påfallande att al- 1973: 41 83 temativa lösningar av tekniska eller organsatoriskaproblem endast i ringa grad framförs eller diskuteras. Vissa luckor i dennuvarande organisationen bibehålls, anser museet. Det är en brist iutredningens betänkande att en objektinriktad organisation inte diskuterats.Vidare framhåller museet att delar av utredningens betänkande måste ses sominaktuella med hänsyn till den planerade omlokaliseringen av verket.Länsstyrelsen i län anser att inventering av grundvatten samt nyttigajord- och bergarter med fördel torde kunna samordnas med geologisk kartering.SACO framliåller att det inte är självklart att den valda straktureringen avSGU är den mest ändamålsenliga och rationella. Då utredningen inte diskuteratalternativa organisationsformer finner organisationen det angeläget att fästauppmärksamheten på den brist av samverkan över gränserna för de nuvarandebyråerna, som otvetydigt föreligger med nuvarande organisation. Exempel finnspå direkt dåligt samarbete, då två byråer arbetar inom samma område utaninbördes kontakt. Organisationen anser det därför inte vara någon fördel attutgå från den nuvarande organisationen, eftersom detta innebär att möjlighetertill flexibilitet och samordning går förlorade. Beträffande den föreslagnanaturresursavdelningen påpekar , att denna får ett konglomerat avarbetsuppgifter som samlats på den nuvarande allmänna byrån. Dessutom måsteett intimt samarbete finnas mellan inventering och undersökning avberggrunden, prospektering och kartering. Beträffande utredningens förslag om inrättande av enstyrelse framhåller SGU att utredningens förslag totalt sett innebär enytterligare expansion av verksamheten. Härav föranledda ökade krav på verketsledning motiverar inrättandet av en styrelse. anser att en styrelse börfinnas och främst vara ett organ som tillgodoser konsumenternas behov avstyrning av SGU:s verksamhet. Enligt organisationens uppfattning bör i styrelseningå även representanter för personalen. uppfattning ompersonalrepresentation i styrelsen delas av LO -och TCO. Även iUppsala län, AB Atomenergi och tUlstyrker inrättandet aven styrelse vid SGU. Några remissinstanser, bl. ochSGU, anser att det föreslagna planeringssekretariatet behöver förstärkas föratt kunna utföra de av utredningen föreslagna uppgifterna. SGU anser, mot bakgmnd av den verksamhet som bedrivs inomserviceavdelningarna, att basorganisationer bör inrättas även vid dessa.SärskUt den geofysiska avdelningen, vilken har en självständig produktion avgeomagnetiska kartor och flygkartor m. m., är i behov av en basorganisation omman med framgång skall kunna bedriva ett arbete av internationell klass. Prop.1973: 41 84 6.7Vissa frågor rörande statens mineralintressen 6.7.1 Utredningen Utredningenanser att den nuvarande organisationen och samordningen av statensmineralintressen är otillfredsställande. Enligt utredningens mening bidrar densplittrade organisationen tUl svårighetema att enhetligt bedöma resultaten avverksamheten med avseende på bl. a. ekonomisk målsättning och rationell drift.Den kraftigt ökade statliga prospekteringen och den ständigtstegrade efterfrågan på olika och råvaror aktualiserar en omprövning avstatens insatser inom mineralområdet. Åtgärderna bör främst syfta till att deekonomiska aspekterna beaktas på ett helt annat sätt än nu och att en effektivorganisation upprättas för att tillvarata statens intressen. Även möjligheternatill samordning med enskild verksamhet bör undersökas. Utredningenföreslår därför att KK:s myndighetsuppgifter inom bergsbruksområdet inkl.bergsstaten överförs tUl SGU. Enligt utredningens åsikt vinns härigenom enönskvärd koncentration av statens näringspolitiska uppgifter beträffandegruvnäringen. Utredningenföreslår vidare att ett statiigt bolag för förvaltningen av statens gruvegendombUdas. Bolaget avses ansvara för den statliga exploateringen av sulfidmalm ocheventuellt fungera som moderbolag för statens samtliga mineralintressen.Utredningen påpekar att myndighetsfunktionerna och de ekonomiskaförvaltningsfunktionerna åtskiljs genom en sådan omorganisation, vilket upphäverden sammanblandning av dessa funktioner som kritiserats i olika sammanhang. Utredningenanser att krav på lönsamhet liksom övriga mål för statligt företagande iprincip bör gälla också vid utnyttjandet av statens gruvrätter. I den mångravrätter skall utnyttjas med hänsyn till exempelvis sysselsättnings- ellerförsvarsberedskapsåtgärder föratsätter utredningen, att berörda ämbetsverk tarerforderliga initiativ och svarar för finansiering härav genom att kontakta detföreslagna bolaget. Beträffandeprospekteringen gör utredningen en uppdelning mdlan å ena sidan landsomfattandeoch regionala prospekteringsarbeten, vUka enligt utredningens mening ärnödvändiga för att långsiktigt säkerställa tUlräckliga malmreserver för landet,och å andra sidan prospektering av sådan karaktär, att företagsekonomiskabedömningar får avgörande betydelse. Utredningen föreslår att det tidigarenämnda statliga bolaget får ansvaret för den senare typen av prospektering.Finansieringen av prospekteringen kan ske bl. a. genom de intäkter som bolageterhåller från förvaltningen av statens gruvegendom. Utredningen föratsätter attSGU svarar för utförande av bolagets prospekteringsarbete på uppdrag frånbolaget och att ett nära samarbete etableras. Beträffandelandsomfattande och regionala prospekteringsarbeten medför det totala ochlångsiktiga risktagande som det här i allmänhet Prop.1973: 41 85 gäller,att endast det allmänna i någon större utsträckning kan väntas genomförasådana. Utredningen förordar därför att SGU, som redan ha ren för ändamåletlämplig organisation, liksom får ansvaret för denna malmprospektering.Syftet med ifrågavarande prospektering blir att översiktligt inventeramalmförekomsterna i landet. I samband med anslagsprövningen torde statsmakternanärmare få fastställa målsättningen för varje särskilt prospekteringsprogram. Utredningenlämnar exempel på olika program som kan tänkas bli aktuella: Prospektering efter järnmalmeri norra Prospektering eftersulfidmalmer i norra Prospektering eftersulfidmalmer i Mellan- och Prospektering efter radioaktivamineral, förslag tUl statlig organisation på mineralområdet råder delademeningar bland de ca 25 remissinstanser som tagit upp denna fråga. Flertaletremissinstanser, bl. KK, och Svenska gruvföreningenavstyrker den av utredningen föreslagna överföringen av KK:smyndighetsuppgifter tUl SGU. Ett antal andra remissinstanser, bl. a. SGU,och , föredrar att avvakta förslagi dessa frågor. Remissinstansemasinställning till utredningens förslag om ett statligt bolag för förvaltningenav den statiiga gravegendomen och det därmed sammanhängande förslaget omuppdelning av ansvaret för statens prospektering varierar. Ett fåtalremissinstanser, t. ex. ÖEF och , ansluter sig tillutredningsförslaget. Flerainstanser, bl. a. och , ställer sig frågande till den av utredningengjorda uppdelningen mellan "affärsmässig" prospektering ochinventering. KKanför mot tanken på bUdandet av ett bolag bl, a, att detta genom sin befattningmed krono- och jordägaranddsinstituten får betydande insyn i andra företagsställning, som bolaget via förvaltningen av genom statlig inmutninguppkommen gruvegendom står i ett konkurrensförhållande med samma företag.Bolaget kan härigenom erhålla ett orättmätigt övertag gentemot andra företag pågravområdet. Länsstyrelseni län ansluter sig till förslaget om att ett statligt bolag skallbedriva statens företagsekonomiskt motiverade prospektering och anför sommotiv härför att förtroendet för SGU både som myndighet och sominformationsspridare kan tänkas rubbas om SGU dels 1973: 41 86 prospekterar,dels har myndighetsuppgifter. anser, mot bakgrand av de motsättningarmeUan samhällsekonomiska och företagsekonomiska mål som kan väntas uppstå inomdet föreslagna bolagets verksamhet, att detta inte bör vara direkt engagerat iexploatering av mineralfyndigheter. Det bör däremot kunna ges ansvaret förstatens kommersieUt motiverade prospektering. Även framförliknande synpunkter. KK-utredningenframhåller angelägenheten av att det i själva organisationsstrukturen finnsklara rågångar mellan allmännyttiga och affärsmässiga uppgifter. Detta är ettstarkt skäl för att bryta ut den av affärsmässiga intressen styrdaprospekteringsverksamheten från den organisation som SGU kommer att utgöraefter ett genomförande av geologiutredningens förslag. Verksamheten bör knytasdirekt till det bolag som enligt utredningens förslag kommer att ha detoperativa huvudansvaret för förvaltningen av statens gruvegendom. Någon prospekteringsverksamhetav annat slag förefaller knappast aktuell enligt utredningen. Det betyder attden statliga prospekteringsverksamheten som helhet bör vara knuten till ettsådant bolag. anser att ett eventuellt statligtbolag bör bedriva all prospektering självt, bl, a. på det underlag SGU ställertill allmänt förfogande, och åta sig uppdrag från skilda håll. BeträffandeSGU:s arbetsuppgifter på prospekteringssidan anför SGU att det innebär entUlbakagång om SGU:s resurser splittras. föreslår att SGU:sprospekteringsuppgifter definieras på ett sådant sätt att statensäganderättsintressen i malmletningen blir så entydigt avgränsade, att ettförtroendefullt samarbete mellan SGU och den enskilda gmvnäringen kanupprätthållas. anser att SGU:s arbetsuppgifter påprospekteringssidan bör begränsas till långsiktig eller regional prospekteringemedan det annars finns risk för att de enskilda företagens prospekteringminskar starkt. föreslår dessutom att resultaten av SGU:sprospekteringsarbeten skall offentliggöras. Länsstyrelseni anser att man bör inrikta sig på att öka den totalaprospekteringsvolymen. Inmutningsförbudet i bör därför upphävas ochenskilda företags malmletning stödjas. Enligt1967 års gruvutredning har för järnmalmsproduktionen 1960-taletslågkonjunkturlägeh med låga malmpriser, åtföljande gruvnedläggningar ochfriställande av arbetskraft efterföljts äv en markerad förbättring undersenare år. Även för sulfidmalmsproduktionen har utvecklingen under senare årvarit gynnsam. 1973: 41 87 väljärn- som sulfidmalmsprodukter synes enligt utredningen förbli gynnsamma underavsevärd tid, beträffande järnmalmsprodukterna på grand av ökad inhemskförbrukning. Vid de mellansvenska järnverken väntas nuvarande malmbehov kommaatt fördubblas . Enligt utredningens meningkräver säkerställandet av de mellansvenska järnverkens långsiktigamalmförsörjning en rationell utveckling inom den mellansvenska gruvindustrin.Utredningen räknar med att en sådan utveckling kommer att främjas genom ettfortsatt intensifierat samarbete i straktureUt avseende mellan gravindustrinoch dess avnämare. De insatser utöver lagstiftningsåtgärder som f. n, börövervägas från samhällets sida för att säkerställa malmförsörjningen för deinhemska järn- och metallverken avser enligt utredningens mening i första handåtgärder i fråga om prospekleringens förutsättningar och malmproduktionensteknik.