prop · FW0332 · 1973-12-31 00:00:00 — Paragrafen Innehåller bestämmelser ominterimistiska förordnanden angående sammanlevnadens hävande, besöksförbud,underhållsbidrag och rätt att sitta kvar i hemmet. I överensstämmelse med vad jag har anfört i denallmänna motiveringen (5.3.3) har bestämmelsema om sammanlevnadens hävande ochom besöksförbud jämkats så att make får en ovillkorlig rätt att utverkainterimistiskt förordnande i sådana frågor. Härav följer att make också alltidmåste ha rätt att motsätta sig att ett förordnande upphävs. Interimistiska förordnanden brukar ofta gälla tilldess lagakraftägande dom föreligger eller rätten annorlunda förordnar. Vidtillämpning av de nya skUsmässoreglema bör rätten redan när den meddelar det interimistiskabeslutet begränsa dettas giltighet i tiden så att det upphör att gäUa inte baranär lagakraftägande dom föreligger eller annat förordnats utan också när talanom äktenskapsskillnad förfaller. Paragrafen, som saknar motsvarighet isakkunnigförslaget, föreskriver att målet skall avskrivas när frågan omäktenskapsskillnad förfaller enligt 11 kap. 3 § och att vardera parten då skallbära sin rättegångskostnad. Om make i ett skUlnadsmål har framställt yrkande omunderhållsbidrag, vårdnad eller umgängesrätt och frågan om äktenskapsskUlnadsedan förfaller på grund av att något särskUt yrkande enligt 11 kap. 3 § inteframställs före betänketidens utgång, torde det normala vara att par- Prop.1973: 32 156 ternahar återupptagit samlevnaden och inte längre har några krav på underhåll.Vårdnadsfrågan torde då inte heller längre vara aktuell. Det är därför lämpligtatt också dessa frågor avskrivs från vidare handläggning i samband med fråganom äktenskapsskillnad. Det avskrivningsbeslut som domstolen skall meddelaenligt förevarande paragraf skall därför avse även de underhålls- ochvårdnadsfrågor som har tagits upp i målet om äktenskapsskillnad. Iundantagsfall kan det naturligtvis tänkas att makarna, trots att frågan omäktenskapsskillnad förfalUt, fortfarande lever åtskilda och att den av dem somi skillnadsprocessen framställt yrkande om underhållsbidrag och vårdnadvidhåller dessa yrkanden. Yrkandena grandas emeUertid då inte längre påreglerna om äktenskapsskUlnad utan på GB 5 kap. 7 § resp. FB 6 kap. 7 § förstastycket. Vill maken få yrkandena prövade på dessa nya grunder får han väckasärskUd talan. Desakkunniga har i betänkandet framhållit att vardera maken bör bära sinarättegångskostoader i skUlnadsfrågan om talan om äktenskapsskillnad förfaller.De sakkunniga menar att situationen kan jämställas med att partema harförlikts. För egen del har jag inte någon annan uppfattning i sak än desakkunniga. Det synes mig emellertid tveksamt om domstol med stöd av deallmänna bestämmelsema om rättegångskostnader i 18 kap. RB kan förordna omkvittning av kostnadema. Jag har därför funnit det lämpligt att i 15 kap. GBInföra en uttrycklig bestämmelse härom. Denna gäller även de kostnader som haruppstått genom att i målet har förts talan om underhållsbidrag eller omvårdnad och umgängesrätt. Bestämmelsen innebär att part när mål avskrivs enligtdenna paragraf aldrig kan åläggas betalningsskyldighet mot statsverket förkostnader föranledda av att andra parten har haft allmän rättshjälp. 24,28, 29 och 32 §§ Paragrafemahar jämkats redaktionellt. Den nya lagstiftningen bör träda i kraft den 1januari 1974. Bestämmelse härom har intagits i punkt 1. Erforderligttidsutrymme torde därmed finnas för att genomföra vissa nödvändiga ändringar ikonventionen den 6 febraari 1931 mellan , , , ochNorge innehållande intemationellt privaträttsliga bestämmelser om äktenskap,adoption och förmynderskap. Desakkunniga föreslår vissa övergångsbestämmelser. Den nya lagstiftningen skalli princip gälla även äktenskap som har ingåtts före ikraftträdandet. Undantaggörs emellertid för sådana frågor som är föremål för process när de nyareglerna träder i kraft. Har talan väckts före ikraftträdandet skall fråganbedömas enligt äldre lag. Vid tillämpningen av denna princip har de sakkunnigabehandlat nuvarande skils- mässoförfarandemed hemskillnad och äktenskapsskillnad som en enhet. Om dom på hemskUlnad harmeddelats eller talan om hemskillnad väckts före ikraftträdandet skall därförtalan om äktenskapsskillnad som grundas på hemskillnaden i princip prövasenligt äldre lag, även om talan väcks först efter ikraftträdandet Remissinstansemahar allmänt godtagit förslaget. har emellertid gjort gällande attde nya lagreglerna i princip bör kunna få slå igenom , även försådana fall då ett förfarande har inletts före ikraftträdandet. Föregen del finner jag det vara en naturlig utgångspunkt att de nya reglema skallgälla för alla äktenskap oberoende av när äktenskapet har Ingåtts. Frågan omundantag bör göras för fall där förfarande enligt äldre lag redan har inlettsvid ikraftträdandet kan vara något tveksam. De sakkunnigas förslag innebär attförhållandena mellan makar kan gestaltas olika allteftersom en make har hunnitväcka talan före ikraftträdandet eller inte. Om övergångsbestämmelsernautformas enligt det av förordade systemet blir det avgörande istället om lagakraftägande dom har hunnit meddelas före ikraftträdandet ellerinte. Båda systemen kan få verkningar som ter sig slumpmässiga. Jag anser dockatt det finns goda skäl för de sakkunnigas förslag att äldre lags regler omäktenskapsskUlnad efter hemskillnad i princip skall vara tillämpliga på talanom äktenskapsskillnad som väckts efter ikraftträdandet. En annan ordningskulle medföra tekniska komplikationer bl. a. när det gäller att avgöra undervilka fömtsättningar hemskillnad skall jämställas med betänketid. Vidare kanerinras om att enligt gällande lag en hemskiUnadsdom kan få betydelse i sambandmed skUsmässan på det viset att skadestånd kan utdömas när hemskillnadsdomengrundats på att ena maken grovt åsidosatt sina förpliktelser mot andra maken.Jag ansluter mig därför till sakkunnigförslagets uppläggning även i dettahänseende och övergångsbestämmelsema har utformats i enlighet härmed. Ipunkt 2 föreskrivs att äldre lag skall tillämpas om före ikraftträdandet harväckts talan om anspråk enligt 1 kap. 2, 3 eller 6 §, dvs. anspråk pååterbäring av gåva eller anspråk på skadestånd eller andel i kvarlåtenskap vidupplösning av trolovning. De sakkunniga har förordat att detsamma skall gälla,om anspråk på andel i kvarlåtenskap enligt 1 kap. 6 § före ikraftträdandet harframställts hos den som sitter i boet. Enligt min mening bör man emellertidinte för detta speciella fall göra undantag från principen att äldre lag skalltillämpas endast om talan väckts före ikraftträdandet. I punkt 3 föreskrivs att den äldre lydelsen av 5kap. 7 § alltjämt skall tillämpas om talan angående underhållsbidrag enligtparagrafen har väckts före ikraftträdandet. Bestämmelsen innebär att rättenunder Prop.1973: 32 158 angivnaförutsättningar kan ta hänsyn till skuldfrågan i tvist om underhåll meUanmakar som lever åtskilda på grand av söndring. Har talan om återgång väckts före ikraftträdandetskaU enligt punkt 4 första stycket talan prövas enligt äldre lag. Har det dömtstill återgång, vare sig detta skett före ikraftträdandet eller med stöd avnyssnämnda övergångsbestämmelse efter Ikraftträdandet, tillämpas enligt andrastycket äldre bestämmelser i fråga om verkan av återgången samt om bodelning,underhåll och skadestånd. Detsamma gäller om äktenskap, som kunde ha dömts attåtergå, före ikraftträdandet upplösts genom makes död. I dessa fall skallalltså de särskilda rättsverkningar inträda som enligt äldre lag följer av återgång. Enligt punkt 5 första stycket skall talan omäktenskapsskUlnad som har väckts före ikraftträdandet prövas enligt äldre lag.ViU käranden uppnå prövning enligt de nya reglema får talan alltså återkallasoch ny talan väckas. Vidare föreskrivs att det inte får dömas till äktenskapsskillnadenligt nya lagen innan talan enligt äldre lag avgjorts genom lagakraftägandedom eller beslut. Innebörden av denna senare bestämmelse kan belysas medföljande exempel. Mannen har före ikraftträdandet väckt talan omäktenskapssldllnad enligt 11 kap. 8 § GB i dess äldre lydelse. Efterikraftträdandet genstämmer hustrun och yrkar äktenskapsskUlnad enligt 11 kap.1 § nya lagen. Hustruns talan skaU då inte avvisas men den får å andra sidaninte heller prövas innan den av mannen väckta talan prövats eller avskrivitsoch domen eller beslutet har vunnit laga kraft. Bifalles mannens talan kan detinte bli tal om bifall tUl hustruns talan, som då får avskrivas utan prövning isak. SkuUe mannens talan ogUlas, kan hustrans talan tas upp till prövning ochden tid som löpt från det hennes genstämnUig delgavs mannen får då räknas sombetänketid. Andrastycket innehåller bestämmelser om verkan av att det har dömts till hemskillnadeller att talan därom har väckts före ikraftträdandet. Huvudprincipen är attäldre regler skall tiUämpas. I stället för skUlnadsreglema i 11 kap. 14 §§ iden nya lydelsen skall alltså 11 kap. 13 §§ i den äldre lydelsen gälla. HarhemskUlnad meddelats enligt äldre lag, skall talan om äktenskapsskillnad prövasenligt äldre lag även om talan har väckts efter ikraftträdandet. a. att det nuvarande särlevnadskravet måste iakttas och att rätten liksomhittUls måste begära särlevnadsintyg eller motsvarande utredning för att kunnadöma tUl äktenskapsskUlnad på grand av hemskillnaden. Det är bara reglema omäktenskapsskUlnad på grund av hemskUlnad som bUr tiUämpliga enligtövergångsbestämmelsen. Däremot kan aldrig med stöd av denna regel dömas tiUäktenskapsskillnad exempelvis enligt 11 kap. 8 § i den äldre lydelsen. Detfinns tre viktiga undantag från regeln att talan om äktenskaps- 1973: 32 159 skiUnadskall prövas enUgt äldre lag om dom på hemskillnad meddelats eller talan omhemskillnad väckts före ikraftträdandet. För det första kan makama, om de är ense därom,alltid avbryta pågående skUsmässoförfarande enligt äldre bestämmelser genom atttillsammans begära äktenskapsskUlnad enligt de nya reglema. Detta kan vara avIntresse särskUt för makar som enligt dessa regler inte behöver iakttabetänketid men för vilka hemskillnadsåret ännu inte har gått tUl ända. Detfordras dock att makama är ense om att gå över till det nya skilsmässosystemet.Make har alltid möjlighet att vägra medverka till en dom på äktenskapsskUlnadenligt de nya reglerna. I så fall skall skilsmässoförfarandet slutföras enligtäldre lag. En anledning för make att handla på det sättet kan vara, att han vUlgöra gällande de särskilda påföljder i underhålls- och skadeståndshänseende somkan Ifrågakomma enligt äldre lag. Makamas enighet om att tillämpa den nya lagen iskUlnadsfrågan behöver inte nödvändigt manifesteras i en gemensam ansökan utankan också komma till uttryck genom att make medger andra makens stämningsansökanmed yrkande om äktenskapsskUlnad enligt nya lagen. Jag viU i detta sammanhang påpeka följande. Desakkunnigas förslag innebär, att betänketid aldrig behöver iakttas omhemskilda makar gemensamt ansöker om äktenskapsskillnad enligt nya lagen, ävenom makama har barn . Genom hemskillnadsdomen har nämligen dengemensamma vårdnaden om barnet upphört och däitned föreligger inte längre denomständighet som enligt saklamnigförslaget utlöser krav på betänketid. Mittförslag har på den punkten en annan innebörd. Det uppställer nämligen krav påbetänketid så snart endera maken har bam under som står under hansvårdnad. Ett annat fall då de nya reglema blir tUlämpligatrots att det dömts tUl hemskillnad är att hemskUlnaden förfallit på grund avatt makarna har flyttat samman, vare sig detta skett före eller efterikraftträdandet. I sådant fall har hemskillnadsdomens rättsverkningar ipersonligt hänseende upphört och domen kan inte läggas till grand för dom påäktenskapsskUlnad. En tredje inskränkning i den nu berördaövergångsbestämmelsens giltighet är att den har gjorts tidsbegränsad. Enhemskillnadsdom som har vunnit laga kraft före ikraftträdandet kan inte läggastill grund för äktenskapsskillnad enligt äldre lag efter , dvs.sedan 18 månader har förflutit från ikraftträdandet. Har domen vunnit lagakraft efter ikraftträdandet räknas 18-månaderstiden från den dag då domen vannlaga kraft. Syftet med denna reglering är att i mesta möjliga mån begränsatillämpningen av äldre lag efter ikraftträdandet. De sakkunnigas förslag, sominnefattar en femårig övergångstid, innebär enUgt min mening inte entiUräckligt långtgående begränsning. Det bör tUläggas att bestämmelsen givetvisinte Innebär att äldre hemskiUnadsdomar för- 1973: 32 160 faUernär 18-månaderstiden har gått till ända. Rättsverkningarna av hemskUlnadsdomenkvarstår oförändrade så länge makama lever åtskilda. Detsamma gällereventuella beslut av domstol angående vårdnad om barn, underhåll m. m. underhemskUlnadstiden. Men om makarna eller någon av dem efter 18-månaderstidensutgång vill ha skUsmässa, måste talan väckas och prövas enligt nya lagen. Innebördenav regleringen i andra stycket kan ytterligare belysas genom följande exempel.Talan om hemskillnad väcks . döms tillhemskillnad och domen vinner laga kraft under samma månad. HemskUlnadsåretbörjar då löpa. Oberoende härav kan makarna, om de är ense, få frågan omäktenskapsskillnad prövad enligt nya lagen. I annat fall kan vardera maken ijanuari 1975 få äktenskapsskUlnad enligt 11 kap. 3 § i dess äldre lydelseunder förutsättning att makarna inte har återupptagit samlevnaden. Har de gjortdet, finns möjlighet att få äktenskapsskUlnad enligt äldre rätt medde särskilda verkningar i skadestånds- och underhållshänseende som då kanifrågakomma. har 18 månader förflutit från det hemskUlnadsdomenvann laga kraft. Även om makarna inte har återupptagit samlevnaden, bortfallerdå deras möjligheter att utverka äktenskapsskUlnad enligt äldre lag och därmedäven rätten att göra gällande de särskilda påföljder i fråga om underhåU ochskadestånd som kan ifrågakomma enligt äldre lag. Igällande lag knyts åtskUliga rättsverkningar tiU hemskillnad ochäktenskapsskillnad. Det finns regler om miderhåll och skadestånd, omgiftorättsgemenskapens upphörande och om bodelning. Jag delar de sakkumiigasuppfattning att när det enligt äldre lag har dömts till hemskUlnad eller äktenskapsskillnadockså den äldre lagens bestämmelser om rättsverkningarna av denna dom bör gällafullt ut. Om dom på hemskillnad eller äktenskapsskillnad har meddelats enligtäldre lag, skall därför enligt vad som föreskrivs i tredje stycket äldre lags bestämmelserom verkan av hemskillnad samt om bodelning, underhåll och skadestånd gälla.Jag vill påpeka att detta innebär att rättsverkan av en hemskillnad förfallerom makar flyttar samman efter ikraftträdandet (jfr 11 kap. 30 § GB i den äldrelydelsen). SkuUe hemskilda makar återuppta samlevnaden efter ikraftträdandetförfaller alltså t. ex. beslut i hemskillnadsdomen angående underhåU. Enligtde föreslagna nya reglerna om villkorlig giftorätt anses giftorättsgemenskapenha upphört vid tiden för ansökan om äktenskapsskillnad, om det sedermera dömstUl äktenskapsskillnad eller om ena maken avlider medan målet är anhängigteller det döms tUl boskUlnad på talan som väckts innan talan omäktenskapsskillnad förfallit. Av punkt 6 i övergångsbestämmelsema framgår atttalan om äktenskapsskillnad som väckts före Ikraftträdandet mte får nu angivnarättsverkningar i händelse av dödsfall eller boskiUnad. 1973: 32 161 Enligt punkt 7 skaU de äldre bestämmelserna i 15 kap.om förfarandet tUlämpas när målet skall prövas enligt äldre lag. Undantag görsdock för 8 och 9 §§, som handlar om medling. Mål om hemskiUnad kan alltså efterikraftträdandet handläggas trots att medling inte har ägt mm, och vidare blirdet inte möjligt att under handläggningen av målet förordna om medling. I punkt 8 föreskrivs att om i lag eUer annanförfattning förekommer hänvisnmg till föreskrift som ersatts genom bestämmelsei den nya lagen den nya bestämmelsen i stället skall tillämpas. 7.2Förslaget till lag om ändring i Paragrafen har jämkats med anledning av atthemskillnads- och åter-gångsmstituten har avskaffats. Vidare har nuvaranderegler om hänsynstagande till vem som bär huvudsakliga skulden till söndringenmellan makama slopats. Paragrafen innehåUer bestämmelser om vårdnaden ombarn utom äktenskap. Som huvudregel gäUer enligt första stycket liksom f. n.att barnet står under modems vårdnad tUl dess det har fyUt eller ingåttäktenskap. Fadem skall enUgt förslaget kunna tillerkännas vårdnaden om detfinnes skäligt med hänsyn tiU bamets bästa. Är föräldrama ense om att fademskall ha vårdnaden, skall rätten på anmälan överföra vårdnaden på honom, om detinte är uppenbart stridande mot bamets bästa. Bestämmelsema överensstämmer i sak med dem somgäller för barn i äktenskap vid familjeupplösning. De är i första hand avseddaatt komma till användning vid upplösning av samlevnad mellan ogifta föräldrar.Bestämmelserna är emellertid tillämpliga också när föräldrarna aldrig harsammanbott. Om det i ett sådant fall är mer förenligt med bamets bästa attfadem får vårdnaden än att denna blir kvar hos modern skall vårdnaden alltsåpå faderns begäran överflyttas till honom. Som jag har anfört i den allmännamotiveringen (5.5) lär dock bamets bästa oftast Icräva att det stannar hosmodern, om det aldrig har bott tUlsammans med sin far. Vad som i det konkreta fallet är bamets bästa får,liksom när det gäller barn i äktenskap, avgöras efter en noggrann prövning avföreliggande omständigheter. Som har framhållit kan enbartekonomiska faktorer inte få tUlmätas avgörande betydelse. Det förhållandet attfadern har god ekonomi kan alltså inte i och för sig utgöra något argument föratt han skall få överta vårdnaden om ett bam som lever i små ekonomiskaomständigheter men under i övrigt 11 1973.1 saml. 1973: 32 162 tryggaförhållanden hos sin mor. Prövningen av vad som är barnets bästa kan varasärskUt svår i fall då den ena av föräldrama är utlänning och vUl uppfostrabamet i sitt hemland, som kanske har helt annan kultur, andra traditioner ochen annan syn på bams uppfostran än vad som gäller hos oss. Underremissbehandlingen har framkommit önskemål om närmare anvisningar hur sådanafall skall behandlas. Något entydigt svar på frågan vad som är bamets bästa isådana konfliktsituationer kan dock uite lämnas. Problemet är dock inte nytt. Iprincip uppkommer samma problem när det gäller att besluta angående vårdnadenom bam i äktenskap vars föräldrar har olika nationalitet. Iandra stycket tas upp bestämmelser som gör det möjligt att överflyttavårdnaden när vårdnadshavaren avlider eller är förhindrad attutöva vårdnaden eller gör sig skyldig tUl grov försummelse eller andra i 6 §angivna grova förseelser. Initiativ tUl överflyttning av vårdnaden kan tas avden andre av föräldrarna eller av barnavårdsman, bamavårdsnämnd eller allmän åklagare.Den andre av föräldrarna skall förordnas att utöva vårdnaden, om inte hänsyntill bamets bästa kräver att vårdnaden anförtros åt särskilt förordnadförmyndare. Har exempelvis modern vårdnaden om ett barn utom äktenskap ochavUder hon, står alltså fadem närmast tiU att överta vårdnaden. Är han intevillig att överta denna, torde det inte vara förenUgt med barnets bästa attanförtro honom vårdnaden. I sådant fall får vårdnaden överflyttas till särsldltförordnad förmyndare. Bestämmelserna överensstämmer med vad som gäller för barni äktenskap enligt 9 §. Medanledning av att andra stycket innehåller bestämmelser om barnavårdsman villjag nämna att jag avser att lägga fram förslag grundat påbarnavårdsmannautredningens betänkande (SOU 1972: 65) Barnavårdsmannafrågan.Denna utrednings förslag innebär att bamavårdsmannainstitutionen avskaffas ochaktualiserar alltså ytterligare ändringar I bl, a. denna paragraf. Paragrafen har jämkats på grand av att institutenåtergång och hemskillnad har avskaffats. Iparagrafen föreskrivs att avtal som makar med avseende på föreståendeäktenskapsskillnad har slutit om underhåll till bam kan jämkas av rätten omavtalet är uppenbart obilligt för ena maken. Har talan inte väckts inom ett årfrån det äktenskapsskiUnaden meddelades, är rätten till talan enligt paragrafenförlorad. Paragrafenär tUlämplig på avtal som makar har slutit under betänketid även om makamaskulle ha levt åtskUda . I denna del hänvisas tiU vad som haranförts vid motsvarande regel i 11 kap. 16 § GB. 1973: 32 163 Paragrafen har jämkats redaktionellt med anledningav att hemskUl-nadsmstitutet har slopats. Som jag har anfört vid 6 kap. 12 § föreliggerf. n. förslag om avskaffande av bamavårdsmannainstitutionen. Detta förslagInnebär att hela 8 kap. FB skaU upphävas. Jag kommer 1 en nära framtid att tastäUning tUl detta förslag. Paragrafen, som innehåller regler om föräldrarslegala förmynderskap för bam i äktenskap, har jämkats med anledning av attinstituten återgång och hemskiUnad har avskaffats. Enligtförsta punkten träder lagen i kraft . Även efter ikraftträdandet kommer på grand avövergångsbestämmelsema till lagen om ändring i GB att kunna dömas tillåtergång eUer hemskillnad enligt äldre lag. I sådant faU skall fortfarandeförordnande angående vårdnaden om barnen meddelas. Detta föreskrivs i andrapunkten i övergångsbestämmelserna till förevarande lag. Enligt tredfe punkten skall den äldre lydelsen av 7kap. 9 § tiUämpas i fråga om dels aVtal som har slutits med avseende påförestående återgång av äktenskap eller hemskUlnad, vare sig detta har skettföre eller efter ikraftträdandet, dels avtal som före eller efterikraftträdandet har ingåtts under hemskillnad och dels avtal som i annat fallhar slutits före ikraftträdandet med avseende på föreståendeäktenskapsskillnad. Övergångsbestämmelsen innebär bl. a. att avtal som haringåtts under hemskillnad inte kan jämkas och, på grmid av hänvisningen tUl 11kap. 29 § GB, att talan om jämkning skall väckas senast i skillnadsmålet, omäktenskapsskillnad sker enligt 11 kap. 3 § GB i dess äldre lydelse. Möjligheten att efter hemskillnad få förordnande avbamavårdsman för barn i äktenskap enligt nuvarande bestämmelser i 8 kap. 1 §har bevarats enligt övergångsbestämmelsen i fjärde punkten. De nya reglema om fadems rätt att få vårdnaden ombarn utom äktenskap har inte föranlett någon särskild övergångsbestämmelse. Reglemablir alltså tUlämpliga även i mål som är anhängiga vid ikraftträdandet.Detsamma gäller den ändring som innebär att skuldmomentet i 6 kap. 7 § tasbort. Efter ikraftträdandet kan alltså någon hänsyn inte tas tiU skuldfråganens i vårdnadsprocesser där talan har väckts före Uaraftträdandet. Prop.1973: 32 164 7.3Förslaget tiU lag om ändring i I enlighet med vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (5.4,2) kvarstår i paragrafen bestämmelserna om att ar\'srätt förmake inte föreligger när talan om äktensskapsskillnad var anhängig vid dödsfallet.Däremot har ur paragrafen utmönstrats de särskilda bestämmelser som tar siktepå hemskillnads- och återgångssituationer. Enligt paragrafens nuvarande lydelse skall vidansökan om dödförklaring rätten höra bl. a. kyrkoherden och allmänna åklagareni den ort där den bortovarande senast ägt hemvist inom riket. Eftersom ansvaret för folkbokföringen åvilarpastorsämbetet bör detta och inte kyrkoherden höras över ansökningen. RÅ har i en särskild framstäUning till Kungl. a. att åklagarmyndigheten inte längre förfogar över registereller andra upplysningskällor av värde i ärenden om dödförklaring. RÅ föreslårdärför att polismyndigheten skall höras i stället för allmänna åklagaren.Rikspolisstyrelsen har i yttrande över förslaget tillstyrkt detta. Även jagansluter mig tiU det. Paragrafen har ändrats i enlighet härmed. Lagen föreslås träda i kraft . Ienlighet med vad som aUmänt brakar iakttas vid ändringar 1 arvslagstiftningenföreslås att den äldre lydelsen av 3 kap. 8 § skall tillämpas om dödsfallet harinträffat före ikraftträdandet. Detsamma skall gälla om dödsfallet harinträffat efter ikraftträdandet och antingen talan om återgång ellerhemskillnad då var anhängig eller makama då levde åtskilda på grund av en föreeller efter ikraftträdandet meddelad dom på hemskUlnad. 7.4Förslaget till lag om ändring i