prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Mjölkkoantalet har däremot ökat, vUket bidragit tiU enkraftigt ökad export av mejeriprodukter. Även skörd av spannmål ocholjeväxter blev god. Ökningen i exporten 19711972 faller på såväl brödsäd somfodersäd, trots att skördeutfallet för den sistnämnda var något sämre 1972 än1971. Skörden av oljeväxter slog alla tidigare rekord och beräknas ha ökat medca i volym 19711972. Utförseln blev på motsvarande sätt rekord-stor. Exportbedömningama bygger påjordbruksnämndens produktionsprognoser. Spannmålsskörden förutsätts bli av"normal" omfattning 1973, vUket innebär att exporten av spannmålsjunker under Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 74 Överskottet års skörd exporteras ännu under första halvåret1973, vUket medför att spannmålsexporten för förblir hög.Utförseln av kött och mejeriprodukter beräknas förbli hög , men ensmärre minskning under loppet av året har bedömts som trolig. Förlivsmedelsexporten totalt räknas här med en volymminskning på och enprisökning på . Övriga varor är den av de redovisadeexportvarugrapperna som uppvisat den kraftigaste volynmiässigaökningstakten och utgör nu av den totala exporten. Varugruppen bestårfrämst av färdigvaror men är i övrigt mycket heterogen. Ungefär 1/4 utgörs avprodukter från textilindustrin och ytterligare 1/4 är kemiska produkter.Härutöver ingår bl, a, bränslen, möbler, andra snickerier samt instrument avolika slag. Till följd av den svaga efterfrågan ialla de viktigaste importländerna , och mattades exportens tUlväxttakt 1971, synes det som omtillväxttakten åter ökat något och exportvolymen steg 19711972 med . Särskiltkraftig har expansionen förefallit vara på de finska och brittiska marknaderna.Till har framför allt exporten av textilvaror stigit kraftigt; dettagäller såväl garn och vävnader som kläder. TUl har bl. a,exporten av möbler och andra arbeten av trä expanderat synnerligen kraftigt.Exporten till har utvecklats jämförelsevis svagt, till en delantagligen beroende på den danska importavgiften. En stor del avexportökningen tUl bestod i en ökning av utförseln av bränslen. förutses exporten av övrigavaror öka kraftigare än beroende på den väntade tUlväxten i denintemationella efterfrågan. Sålunda pekar prognosen för och påökad tiUväxttakt för såväl konsumtion som total produktion. För delhar antagits att avvecklingen av importavgiften kommer att kraftigt stimuleraden svenska exporten av övriga varor. Den brittiska efterfrågeexpansionenväntas också fortsätta och bör betyda fortsatt stor svensk export dit. En betydande del av vamgrappen kommer attberöras av frihandelsavtal med EEC och tulheduktionen den 1 aprU 1973bör kunna utgöra en expansiv faktor för exporten tillsammans med den förväntadetUlväxten i EEC-ländemas efterfrågan. Sanmiantaget ger de olika beräkningarnaoch övervägandena en volymökning på 19721973. Prisema har stigitrelativt kraftigt 19701972 och det förutses att denna utveckling fortsättertämligen obrutet med hänsyn tUl ökningen i efterfrågan och den 1 Preliminär nationalbudget 75 fortsattkraftiga stegring i prisnivån som man räknar med i flertalet avnämarländer. Totala exporten av fartyg uppgick 1972enligt preliminära beräkningar till , vUket innebär envärdemässig ökning på 3 1/jämfört med . Exporten av nybyggda fartygökade härvid med 7 1/, medan utförseln av begagnade fartyg, som var hög under1971, mmskade med . Av de nybyggda fartygen gick huvuddelen tillbeställare i , och , Exporten av nybyggda fartyg under 1973har beräknats med hjälp av den av utfördavarvsenkäten. ErUigt denna uppgår varvens orderstockar för leverans 1973 ochsenare tUl 8,5 mUjarder kr., vilket är endast obetydligt lägre än rekordnoteringenför motsvarande orderstockar . Exporten av nybyggen har efterviss korrigering av enkäten beräknats tUl . 1973 en ökning med20 % jämfört med , Fartygen kommer huvudsakligen att levereras till redarei , och . Exporten av begagnade fartyg föratsesstiga endast svagt, varför totala fartygsexporten beräknas öka 17 1/i värde1972 1973. Importen 1972 och 1973 Totala importen mmskade 19701971 med 51/i volym. Under loppet av 1971 vände emellertid den nedåtriktadeutvecklingen och för kunde en obetydlig uppgång noteras.Importuppgången förstärktes successivt under loppet av 1972 och enligt preliminäraberäkningar i huvudsak baserade på utvecklingen under de tio första månadema1972 ökade unporten 19711972 med 4 1/i volym. Detta innebar emeUertidatt importvolymen 1972 fortfarande låg års nivå. Första halvåret1972 bars importtillväxten främst upp av en markant ökning avkonsumtionsvaraimporten medan den förstärkta uppgången under senare hälften avåret var ett resultat av en betydande ökning av industriråvaruimporten. Importen av konsumtionsvaror som minskade19701971 slog om tUl en mycket kraftig ökning 19711972. Framför allt ökadeper-sonbUsimporten starkt efter att ha minskat med övertvåårsperioden 19691971. Även importen av andra varaktiga kon-siuntionsvarorökade markant. Den mycket måttliga uppgången i vara-konsumtionen på knappt 2 %19711972 tyder på att importerade varor kom att svara för en mer äntrendmässigt ökad andel av totala va- Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 76 Importen av konsumtionsråvaror ökade likaledes kraftigt 19711972 efteren viss tillbakagång året innan. Av denna uppgång svarade importen av textUakonsumtionsråvaror för en betydande del. Importökningen synes i första hand haresulterat i en relativt kraftig lageruppbyggnad inom textil- och beklädnadsindustrin1972 efter de två närmast föregående årens lagerreduceringar. Även kaffeimportenökade åter efter att ha minskat under de två närmast föregående åren. Betydhgtsvagare än för konsumtionsråvarorna har importen av insatsvaror till industrinutvecklats. Den svaga uppgången berodde i hög grad på en markant nedgång iimporten av verkstadsprodukter, vUket harett samband med den svaga produktionsutvecklingen inom verkstadsmdustrin1972 och den lagemeddragning på insatsvarasidan som skedde . Ävenimporten av råoljor och bränslen minskade 19711972; en följd av den lågaförbrukningen av bränslen inom landet. Importen av övriga insatsvaror ökadedäremot och mest markant blev importökningen för järn- och stålprodukter. Importenav investeringsvaror utvecklades svagt 19711972, varvid sannolikt den ökadeinriktningen på miljövårdsinvesteringar bidragit till den svagaimportefterfrågan . Den under framför allt senare delen av 1972 svagabyggnadsaktiviteten medförde att importuppgången för byggnadsråvaror blevmycket måttiig. Priserna för totala importen beräknas hastigit med 1971 1972, vilket är en moderat uppgång sedd i relation tillde kraftiga importprisstegringarna under de två närmast föregående åren. Dendämpade prisutvecklingen berodde främst på ett betydande prisfall på bränslen,men även för ett flertal andra viktiga råvaror, bl, a. metaller, minskadepriserna kraftigt , För industriella färdigvaror blev prisuppgången ejfullt lika stark som 1970 och 1971. För samtliga verkstadsprodukter tordeemellertid prisökningen ha blivit i det närmaste lika betydande 19711972 som19701971. Importen beräknas 1973 öka med närm.are10 % i volym jämfört med 4 1/1972. Den betydligt snabbare importtillväxten1973 följer av den förutsedda accelerationen i den privata konsumtionen, denprognoserade produktionsuppdragningen inom industrin samt lageromslag inomsåväl industrin som handeln. Importen av insatsvaror tUl industrinberäknas öka med ca 10 1/19721973 efter den svaga uppgången året innan.För samtiiga insatsvaror väntas importtUlväxten öka markant och särskilt storförutses ökningen bli för verkstadsprodukter. Även för investeringsvarorberäknas importuppgången förstärkas kraftigt 19721973. Anledningen härtiU ärfrämst den väntade betydligt kraftigare investeringsvUjan på maskinsidan inomindustrin 1973 (med en sannolikt mindre andel miljövårds- Tabell Bd: 2.Importutvecklingen för olika varugrupper 19711973 Procentuella förändringar från föregående år -4,7 -5,5 -7,3 -6,4 -1,7 -1,6 -4,0 -4,4 -4,5 -2,5 -3,7 -3,2 -10,1 Import, exkl. fartyg, -5,1 Fartyg, flygplan, vapen -17,0 -5,4 -3,9 'Volymutvecklingen för exporten och importen enligt utrikeshandelsstatistiken avviker från den somredovisas i nationalräkenskaperna främst genom att pris-deflatorema förverkstadsprodukter är olika. Anm. 1971 årsimportvärden enligt den definitiva statistiken. Uppgifterna är baseradepå den faktiska importutvecklingen . Samtligauppgifter för avser prognoser. Värdeuppgiftema är avrundade tillnärmaste hela 5- resp. 10-tal milj, kr. och de procentuella förändringarnatill närmaste hela resp. halva tal. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Importen av konsumtionsvarorberäknas öka kraftigt även 19721973 om än ej i samma höga takt som året innan.Den något lugnare uppgången förklaras främst av att personbilsimporten beräknasöka med endast 2 å 19721973 efter den kraftiga importuppgången på 25 %året innan. Vad gäller konsumtionsråvarorna beräknas importen komma att ökaendast obetydligt 19721973 främst som ett resultat av en beräknad nedgång i importenav textila konsumtionsråvaror. Importnedgången av dessa varor förklaras av enväntad svag produktionsutveckling inom textil- och beklädnadsindustrinsamtidigt som lagren kan påräknas minska. Den väntade svaga utvecklingen inombyggnadsindustrin förutses medföra en nedgång i importen av byggnadsråvaror.För bränslen väntas importen komma att öka relativt kraftigt 19721973 som enföljd av en ökad efterfrågan från industrin och övriga förbrukarsektorer. Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 78 Importprisema torde stiga betydligtsnabbare 1973 än 1972. Prisutvecklingen på bl. a. metaller vände uppåt undersenare hälften av 1972 och den uppåtgående tendensen beräknas förstärkas underloppet av 1973. För speciellt livsmedelsråvarorna föratses betydande prisstegringarsom följd av uppgången på den intemationella marknaden för bl. a. kaffe ochsocker. Även kakaoprisema väntas stiga mot bakgrand av det intemationella avtalsom kommit till stånd för dessa varor. Prisema på verkstadsprodukter föratsesstiga i samma takt som medan prisuppgången på övriga färdigvarorberäknas bli förstärkt. Ett flertal faktorer såsom den ökade samverkan mellande olje-producerande länderna, uppåtgående tendenser på fraktmarknaden samt enallmänt stigande efterfrågan i industrUänderna torde medverka till ökadeimportpriser för såväl råolja som bränslen. a. bensin och tjockaeldningsoljor inträffade en vändning uppåt av importprisema redan i slutet av1972. Den genomsnittiiga prisuppgången förtotala importen har här beräknats bli 4 å 19721973. Med ovan redovisadevolymprognos för totala importen skulle importvärdet uppgå till 44,2miljarder kr,, vilket är en ökning med 19721973. och början av1971 skedde en mycket markant omsvängning i handelsbalansen. I samband med attden inhemska efterfrågan avmattades bröts nämligen importens höga tUlväxttakt,som exporten fortfor att stiga relativt kraftigt. Exportvolymenökade 19701971 medan importvolymen sjönk med 5 1/. Handelsbalansensöverskott blev ca 2 mUjarder kr. 1971, vilket kan jämföras med ett underskott1970 på drygt 1 mUjard kr. beräknas haudesbalansensöverskott ha ökat med ytterligare ca 1/, till drygt 2 1/2 mUjardkr. Uppgången kan hänföras tUl ett förbättrat bytesförhållande med utlandet.Exportpriserna beräknas ha stigit med ca 3 1/mot för importprisema. Ivolymtermer har däremot exporten ökat mindre än importen 19711972. En expansiv utveckling av deninternationella konjunkturen har föratsetts 1973. Detta har bedömts leda tUlen mer än fördubblad ökningstakt för exportvolymen 19721973. Speciellt väntasen betydande tUlväxt för exporten av verkstadsprodukter 1973 efter den svagautvecklingen . Importen beräknas med hänsyn tUl den föratsedda ökningen iefterfrågan inom landet, bl. a, vad gäller privat konsumtion ochmaskininvesteringar, stiga i ungefär samma takt som exporten, volymmässigträknat. En fortsatt förbättring av bytesförhållandet med över en procentenhet har prognoserats. 1 Preliminär nationalbudget 79 kr,, löpande priser 1969 1970 1971 1972 1973 Export av varor, fob' 29 459 35 150 38 224 41255 47 730 Import avvaror, cif 30 571 36251 36 192 38 670 44 230 Handelsbalans 1112 1101 2 Korrigering av handels statistiken" 151 136 16 35 -50 Sjöfartsnetto 1963 2 Resevaluta 1748 1927 2 475 2 850 Övrigatjänster, netto 739 690 897 920 975 Komgeringspost 800 800 800 800 800 Bytesbalans för varor och tjänster 166 569 2 245 2 375 2 875 Transfereringar, netto 908 998 1 280 1880 2 300 Bytesbalans för varor, tjänster och trans fereringar* 1072 1567 965 495 575 Kapitalbalans -121 1249 585 1850 TUldehiing av SDR 196 180 178 Restpost 493 740 329 477 Bankemasutiands- stäUmng» 1686 618 1401 3 000 »Enligt handelsstatistUcen. Nettot av återutförseloch återinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimport av icke-raonetärt guld samt rabatteroch koncernbidrag i samband med oljeimport. = överensstämmer medsaldot mellan import och export av varor och tjänster i nationalräkenskapemas försörjningsbalans, bortsett fråJa attkorrigeringsposten endast med halva beloppet ingår iförsörjningsbalansen. Resterande hälften av korrigeringsposten räknas inationalräkenskaperna tiU transfereringsnettot. överensstämmer med riksbankensbytesbalansbegrepp. Valutareservens förändring jämte förändringari affärsbankemas tidsposition Källor: , ochkonjunkturinstitutet. i löpande priser stiga med drygt 15 1/2 %19721973 att jämföra med för importen knappt 14 1/. Som en följd häravberäknas handelsbalansens överskott stiga med ca 1 mUjard kr. tUl ungefär 31/2 mUjard kr. Brattointäkter ochkostaader i utrikes sjöfart under de tre första kvartalen 1972 sjönk någotjämfört med 1971. Det oaktat förbättrades inseglingsnettot, dåkostnadema minskade mer än intäkterna (7,5 resp. ). En viss förbättring avbrattoinsegUngen har antagits med hänsyn tiU det påtagligtförbättrade fraktmarknadsläget. har sjöfartsnettotpreliminärt beräknats till 2 350 milj. kr., vilket innebär en förbättrmg19711972 med ca 130 milj. kr. En kraftig nedgång i inhymingen av utländskttonnage har ägt ram. Till utlandet erlagda charterhyror sjönk således Prop.1973:1 Bilaga 1 Finansplanen 80 september1972 med ca 100 mUj. eller jämfört med . Samtidigtökade influtna charterhyror med ungefär lika stort belopp. Andelen frånutlandet inhyrt tonnage synes alltså ha minskat medan å andra sidan andelentill utlandet uthyrt tonnage synes ha ökat. Från att och halegat på en klart olönsam nivå steg trampfrakterna för såväl tanklast somtorrlast till nivåer som väl täcker utgiftema för drifts- och kapitalkostnader.Uppsvinget på torrlastmarknaden kom som en direkt följd av det transportbehov som uppstod i samband med de mycket storasovjetiska och kinesiska spannmålsköpen i främst ochAustralien, Transporterna har så gott som uteslutande ombesörjts avfartyg från den internationella marknaden, ingicksemellertid ett mycket detaljerat sjöfartsavtal mellan ochSovjetunionen, vilket i princip innebär att vardera landet tUlförsäkras rättenatt med egna fartyg svara för 1/3 av transporterna länderna emellan. Den fullaeffekten av detta avtal är i nuvarande skede svår att uppskatta då de bäggeländerna f, n. i viss utsträckning saknar lämphgt tonnage. Förbättringen av tankmarknaden skeddesuccessivt bl, a, till följd av en ökad oljekonsumtionfrämst i . Härutöver har det oroliga läget i framtvingaten fortsatt omläggning av transportvägarna. Oljan skeppas numera i allt störreutsträckning runt med en ökad tonnageefterfrågan som följd. Uppgången i den allmänna konjunkturenväntas medföra en kraftig volymtillväxt i världshandeln . Av stor betydelseför rederiernas del blir utvecklingen av det japanska importbehovet av malm,kol och olja vid en ökad stålproduktion 1973, Man kan också vänta att detamerikanska transportbehovet av olja växer i takt med attsjälvför-sörjningsgraden m.inskar. Den väntade förbättringen påfraktmarknaden och den förutsedda kraftiga tillväxten av handelsflottan tordeleda tUl en ökning av sjö-fartsneltot med i runt tal 100 mUj, kr. Nettoutflödet av resevaluta ökadekraftigt under de tre första kvartalen 1972 jämfört med samma period 1971eller med ca 440 milj. kr. Detta innebär för brattoströmmarnas del att utflödetökade medan inflödet ökade med . Resevalutautgifternasökning () stod i ganska god samklang med ökningen avturistresorna. Sålunda ökade antalet från svenska flygplatser utrestacharterresenärer , Det kan därför antas vara det renaturistresandet som i första hand ligger bakom den stora ökningen av utgifterna1972. Som framgår av tablån ökade utgifterna gentemot mycket kraftigtjanuariseptember eller . De höga utgiftema gentemot ochFirUand antas i huvudsak vara att hänföra till gränshandeln. För FiiUands deltiUkommer sannolikt även finskagästarbetares överföringar tUl hemlandet, som vid iiUösen registrerassom resevaluta. Någon betydande ökning av denna del av resevalutautgiftemasynes det dock inte finnas anledning att räkna med . In- och utflödeav resevaluta har antagits konuna att utvecklas på sammasätt som de tre första kvartalen. skulle utgifterna därmed uppgåtill ca 3 350 mUj. och inkomstema tiU ca 875 milj. kr. Underskottet på ca 2475 mUj. är ca 550 mUj. större än 1971. föratses en ökning avutgiftema och en ökning av inkomstema resulterande i ettunderskott på 2 850 mUj. Underskottet i posten övriga tjänster harför 1972 preliminärt beräknats tUl 920 milj. kr., vUket innebär en obetydligförsvagning med ca 20 milj, kr. har underskottet antagits växa ungefärlika mycket och har satts till 975 mUj. Transfereringarna beräknas preliminärtvisa ett underskott på 1 880 mUj. kr., vUket innebär en ökning från1971 med i rant tal 600 milj. kr. Härtill har i huvudsak bidragit det växandegåvobiståndet tUl samt ökade ränteutbetalningar ochförsäkringsutfall. Här skall dock framhållas att transfereringsnettot 1972belastas extra genom en nedskrivning med 109 milj. kr. av svenska statenskredit till . Transfereringsunderskottet föratses fortsätta att ökaunder 1973. Ökningen förklaras liksom främst av växandeu-landsbistånd och ränteutbetalningar. Som framgår av diagram 2 har tjänste- ochtransfereringsbalansen genomgående försämrats . Fr. o,m, 1969 uppvisar detma del av bytesbalansen negativa saldon som ökar mycketsnabbt. beräknas försämringen till en mUjard kronor och för 6 1973.1 saml. 1973:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram III: 2. Bytesbalansens utveckling -1973 kr,, löpande priser +3000 +2000 +1000 D -1000 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1S70 1971 1972 1973 1973 tiU närmare 800 mUj, kr. Förbättringen 1971för handelsbalansen ledde tUl ett icke obetydligt överskott för bytesbalansentotalt. Den fortsatta förbättringen på handelsbalanssidan och 1973 är såpass stor att ett visst överskott på bytesbalansen kvarstår även 1973 enligtföreliggande prognoser. Kapitalbalansen beräknas preliminärtutmynna i ett mycket kraftigt nettokapitalinflöde på ca 1 850 milj. kr. Hur dei balansen ingående postema fördelar sig framgår av nedanstående tablå. Milj,kr. Övrigt Privata långfristiga lån Direktainvesteringar 1 Preliminär nationalbudget 83 Kapitaltransaktionerna med utiandetberäknas således 1972 resultera i en förstärkning av kapitalbalansen med ca 1,3miljarder kr. Huvuddelen av ökningen faller, som framgår av tablån, på de iutlandet emitterade obUgationslånen, privata långfristiga lån samt övrigaprivata kapitaltransaktioner. Ä andra sidan beräknas direktinvesteringama geett ca 200 milj. kr. högre utflöde än föregående år. De statliga kapitaltransaktionernaledde till ett nettokapitalinflöde på drygt 50 nulj. 1972, att jämföra medett nettoutflöde på 180 mUj. Omslaget i utvecklingen förklaras ihuvudsak av att slutregleringen av svenska sta- tens kredit till ikapitalbalansen bokförs som ett inflöde. Blandvärdepappershandeln är posten emissioner av svenska obligationslån utomlands den viktigaste. Dessauppgick de tre första kvartalen 1972 tUl 755 milj. kr. mot 422 milj. kr. undersamma period 1971. har emissionsbeloppet antagits bli 971 mUj. Handeln med utiandet i utelöpande aktier ochobligationer de tre första kvartalen 1972 gav ett något högrenettokapitalutflöde än 1971. För hela 1972 har detta nettoutflöde beräknats tUlca 125 mUj. mot 26 mUj. Totalt skulle värdepapperstransaktionemadärmed ha lett till ett nettokapitalinflöde på ca 800 mUj. 1972 att jämföramed 378 milj. kr. Den privatalångfristiga upplåningen i utlandet, annan än genom obligationsemissioner, uppgick enligtpreliminär statistik tUl 964 mUj. imder de tre första kvartalen 1972 mot1172 milj. kr. har emellertid tUlståndtUl upplåning utomlands lämnats för ett väsentligt högre belopp än året innan.För helåret 1972 har preliminärt beräknats en nyupplåning på omkring 1 800milj, kr. Amorteringarna på svensk upplåningutomlands beräknas uppgå tUl 700 milj. kr. mot 644 mUj. En gradvisökande amortering är naturlig mot bakgrund av den relativt stora upplåning,ofta av medel-fristig karaktär, som skett . Några nya utländska lån i avbetydelse har inte upptagits och amorteringarna väntas inte blinämnvärt högre än under den hittUls statistikförda delen, dvs.53 milj. kr. Nettoupplåningen i utlandet under dennapost skulle med dessa beräkningar iimebära ett kapitalinflöde på 1150 milj.kr. 1972 mot 893 mUj, kr. Med tiUägg för nettotransaktioner iobligationslån erhåUes en nettoupplåning på drygt 2 000 nulj. 1972 mot 1297 milj. kr. De svenska direktinvesteringarna iutiandet har 1972 enligt föreliggande statistik varit obetydligt lägreän föregående år. Då tiU-stånden legat högre än haremellertid antagits att brattoinvesteringarna i utlandet kan kommaatt ligga ungefär i nivå med och ett belopp på 1 300 milj. kr. Desinvesteringama har antagits uppgå tUl 220 milj, kr. 1973:1 BUaga 1 Finansplanen 84 Utiändska investeringar i har medledning av de uppgifter som förehgger för de tre första kvartalen 1972uppskattats till ca 500 mUj. och desinvesteringama tUl ca 120 mUj. Nettoresultatetav de direkta investeringama har härmed uppskattats tUl ett kapitalutflöde på700 milj. kr. mot ett utflöde på 468 mUj, kr. övriga privata kapitaltransaktioner beräknas under 1972utmynna i ett kapitalinflödepå ca 550 mUj. jämfört med ett mindre utflöde . Posten upptar bl. a.kortfristig upplåning i utlandet i samband med finansiering av import ochexport, varvens exportkrediter, krediter vid import av nybyggda fartyg ochflygplan samt skUlnaden mellan tullvärden och betalning för importeradedatamaskiner. Detbör påpekas, att denna post fr. o. m. föreliggande redovisning inkluderar endelpost som hittiUs legat i betalningsbalansens restpost. Det gäller svenskaexportörers revolverande kortfristiga upplåning utomlands, vUka har beräknatsge ett nettokapitalinflöde på 450 milj. kr. mot 385 mUj. under1971, 114 milj. kr. , 125 mUj. och 50 mUj, kr, under1968. Före sistnämnda år var posten helt obetydlig. Denna delpost har inlagtsäven i siffrorna för de tidigare åren, vUket förklarar avvikelsen från hittUlspublicerade siffror. Bankemas utlandsställning, som inkluderarvalutabankemas tidsposition och tUldelning av SDR förbättrades med1 401 mUj. och hade fram ökat med ytterligare 2 720milj. tUl 9 019 milj. kr. har ökningen antagits bli omkring 3000 milj. kr. Medett överskott i bytesbalansen på 495 milj. kr,, ett kapitalinflöde på omkring 1850 mUj. och en tUldelnuig av SDR på 178 milj. kr. finns det statistiskredovisning för ett valutainflöde på drygt 2 500 milj. kr. Beräkningsmässigtskulle restposten således bli närmare 500 milj. kr., vUket innebär en omsvängning i positiv riktning med ca 800 milj.kr. Mera slutgiltiga uppgifter brukar dock ofta medföra ned justeringarav restoosten. Bil.1 Preliminär nationalbudget 85 Industrikonjunkturen synes ha nått enbotten . Under intryck av framför allt en vändning i den inhemskaefterfrågan för konsumtion och investering förbättrades det tidigare mycketsvaga efterfrågeläget en del och industriproduktionen började att röra sigsvagt uppåt . började exporten stiga i snabbaretempo som ökningstakten för den inhemska efterfrågan bromsades av denånyo försvagade byggkonjunkturen.