prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Vill man stimulerakonsumtionen av en nyttighet måste kostnaden vara låg. Genom att bostadstilläggeninte tillgodogörs mottagaren i form av reducerad hyra framstår bostadenskostnad för många hushåll som alltför hög. LO anser också att antalet outhyrdalägenheter i nyproduktionen kan ha ett starkt samband med bostadsstödetskonstruktion. På dessa grunder finner LO starka skäl tala för att utbetala dekommunala bostadstilläggen direkt till hyresvärden. Däremot anser LO att detstatliga bostadstillägget liksom skall betalas till familjen. Flera remissinstanser tarupp frågan om att utvidga de hyresanknutna bostadstiUäggen till att avse ävenlåginkomsttagare utan barn. Nästan alla dessa remissinstanser tUlstyrker attett sådant bostadsstöd nu införs. , samt , och kommuner anser att frågan börutredas 1973:1 Bilaga 7 53 Bland remissinstanser som ihuvudsak tillstyrker kommitténs förslag är , boendeutredningen,, TCO, HSB, Svenska samt flera av de hörda kommunerna.Bostadsstyrelsen framhåller att låginkomsttagarna utan barn har en svagställning på bostadsmarknaden. En stor del är på grund av inkomsten utestängdfrån möjligheten att bo i den nyare delen av bostadsbeståndet eller får bostadsutgiftersom är orimligt höga i förhållande till inkomsten. Styrelsen anser därför attbostadsstödet bör utvidgas till att omfatta även låginkomsttagare utanbarn. Liknande synpunkter framför LO som framhåller att särskiltenpersonhushållen saknar moderna lägenheter. Nästan alla remissinstanser som tagit upp fråganförordar att bostadsstödet utformas enligt det alternativ som arbetsgruppenförordat. förordar ett alternativ med lägrebidragsprocent och lägre nedre hyresgränser. Jag vill i dettasammanhang ta upp de frågor som gäller inkomstprövning och utbetalning avbostadstilläggen liksom frågan om en utvidgning av bostadstilläggen till attäven omfatta låginkomsttagare utan barn. har föreslagit vissaförändringar i inkomstprövningen av bostadstilläggen. Syftet med dessa förslagär att rätten till bostadstillägg skall bedömas efter en så aktuell inkomst sommöjligt och att det inkomstbegrepp som används vid bidragsprövningen skall geett så långt möjligt rättvisande uttryck för familjens behov av stöd. Behovet av ändringar beträffandeinkomstprövningsreglerna i dessa avseenden har allmänt vitsordats vidremissbehandlingen. Däremot har de tekniska lösningar som kommittén anvisatmött stark kritik från flera viktiga remissorgan. Kommittéförslaget omutformningen av inkomstbegreppet avstyrks av bl. a. ochflertalet hörda länsstyrelser. och Svenska kommunförbundetanser att konsekvenserna av en ändring av inkomstbegreppet bör utredas ytterligare.Förslaget om inkomstprövning på grundval av uppgifterna i den allmännasjälvdeklarationen avstyrks av och bostadsstyrelsen.Kommunförbundet motsätter sig att en så pass omfattande ändring avinkomstprövningssystemet genomförs innan administrationen av bostadstilläggenflyttats över till försäkringskassorna. Med hänsyn till vad som anförts av bl. a.bostadsstyrelsen, och kommunförbundet är det enligt minmening nödvändigt att närmare undersöka andra möjligheter än de av kommitténanvisade för att nå fram till ett mer rättvisande och aktuellt inkomstunderlagför bostadstilläggen. Vad som därvid i första hand bör undersökas är möjligheternaatt efter en övergång till beskattadsjukpenning kunna använda den av sjukpenningutredningen föreslagnasjukpenninggrundande in- 1973:1 Bilaga 7 54 komsten som underlag för inkomstprövningen avbostadstUläggen. Det bör undersökas om man därigenom kan skapa ett relativtenkelt inkomstprövningssystem som avspeglar den aktuella inkomsten. Avsiktenär att detta utredningsarbete skall genomföras i samråd med bl. a. ,kommunförbundet och den för och statskontoret gemensammas. En annan uppgift som knyter an till detta utredningsarbete är att belysaolika tekniska lösningar i fråga om administrationen av bostadstilläggen.Familjepolitiska kommitténs förslag och kommunförbundets önskemål är attbostadstilläggen bör handhas av försäkringskassorna. Erinringarhäremot har vid remissbehandlingen framförts av bl. a. , somhävdar att verksamheten även fortsättningsvis bör administreras av kommunerna.Dessa synpunkter bör närmare prövas vid en teknisk genomgång av den framtidautformningen av administrationen av bostadstilläggen. I avvaktan på resultatet av dessa tekniskaundersökningar beträffande inkomstunderlaget och administrationen avbostadstilläggen bör bidragsrätten fortsättningsvis liksom för bidragsåret1973 prövas efter den taxerade inkomsten. Inkomstgränsen för oreduceradebostadstillägg är för fastställd till en till statlig inkomstskatt taxerad inkomst på 21 000 kr.Med hänsyn till inkomstutvecklingen förordar jag att denna gräns höjs till . gäller en regel att- bidrag kanbeviljas eller ökas när familjeinkomsten minskats väsenUigt. I praxis harkrävts en minskning med minst en tredjedel. I dessa fall prövas bidragsrättenefter en beräknad aktuell inkomst för bidragsåret. I likhet medfamiljepolitiska kom-m.ittén anser ja att en motsvarande reel hör införas närinkomsten ökat väsentligt. För att bidrag inte skall utgå i enstaka fall då detär helt klart att familjens standard trots låg taxerad inkomst är så hög attbidrag inte behövs bör ytterligare en spärregel införas. Den bör innebära attbostadstUlägg inte skall beviljas om det är uppenbart att familjen saknarbehov av särskilt stöd. Fall då förmedlingsorganet anser att denna regel skalltillämpas bör överlämnas . I fråga om utbetalningenav bostadstiUäggen visar remissbehandlingen av familjepolitiska kommitténsbetänkande att en betydande opinion förespråkar en mer genomgripande ändring avutbetalningsreglerna än den möjlighet till utbetalning till hyresvärden i vissaundantagsfall som kommittén föreslagit. Att kraven på utbetalningtill hyresvärden av framför allt det hyresanknutna tillägget vilket jag ilikhet med kommittén och rnånga remissinstanser vill benämna statskommunaltbostadstillägg nu förs fram i ökad utsträckning får ses mot bakgrunden av attomfattningen av denna bidragsgivning mångdubblats sedan systemet infördes. 1973:1 Bilaga 7 55 gare familjebostadsbidraget omfattade ca180 milj. kr. Kostnaderna för de nya bostadstilläggen var /70ca 490 milj. kr. för de statliga tilläggen och ca 70 milj. kr. för destatsbidragsberättigande kommunala tilläggen. Innevarande budgetår beräknaskostnaderna till ca 600 milj. kr. för de statliga grundbeloppen och inemot 500milj. för de hyresanknutna beloppen. Lägger man därtill det föreslagnabostadsstödet till låginkomsttagare utan barn stiger de sammanlagdakostnaderna för det hyresanknutna stödet till omkring 600 milj. kr. likamycket som för grundstödet. Härtill kommer att de hyresanknutna tilläggen ökarautomatiskt till följd avhyresutvecklingen och inflyttningen i nybyggda bostäder, medan å andra sidaninkomstökningar i första hand reducerar de statliga grundbeloppen. Denna utveckling harmedfört att de hyresanknutna statskommunala tilläggen numera har en helt annanbetydelse för den faktiska hyresnivån . Det kan därför anförasstarka skäl för att betala ut det statskommunala bostadstillägget till hyresvärden för avräkning på hyran,särskilt som detta stöd är knutet till hyrans storlek och bidraget är direktavsett att nedbringa höga boendekostnader. Härtill kommer att det hyresanknutnatillägget delvis finansieras av kommunerna, vilka också genom allmännyttigaföretag förvaltar en betydande del av lägenhetsbeståndet. förslag att de statskommunala bostadstilläggen skulle betalas uttill hyresvärden i vissa undantagsfall är enligt min mening alltför begränsat.Den uppdelning mellan skötsamma och försumliga hyresgäster som kommitténsförslag skulle medföra har kritiserats från många håll. Jag förordar i stället 1 likhet med vad som föreslagits i LO:s remissyttrande att huvudregelnskall vara att det statskommunala tillägget betalas ut till hyresvärden föravräkning på hyran, varvid både bruttohyran och den nettohyra som skall betalasbör anges på hyresavin. Hur en utbetalning tillhyresvärden av de statskommunala bostadstilläggen inverkar på nettohyran inågra olika hyreslägen visas i följande sammanställning. Övre hyresgräns för familjmed ett eller två barn Övre hyresgräns för familj med tre eller fyra barn 1973:1 Bilaga 7 56 Genom den administrativaförenkling av bidragsreglerna som genomfördes utgår detstatliga bostadstillägget med ett enhetligt belopp på . förvarje barn utan särskilda bostadsvUl-kor. Som framhållits i det av riksdagengodkända utskottsbetänkandet (SoU 1971: 45, rskr 1971:327) har det statligatUlägget en annan karaktär Un det hyresanknutna tillägget genom att det ocksåutgör ett allmänt konsumtionsstöd till barnfamiljer med låga inkomster. Dessastatliga tillägg bör därför liksom nu betalas ut till familjen. Ändringen avutbetalningsreglerna så att de hyresanknutna statskommunala tilläggen betalasut till hyresvärden för avräkning på hyran bör ske i anslutning till nästaansökningstillfälle, dvs. fr. o. m. . Dessautbetalningsregler kommer då att redan från början till-lämpas också för debostadstiUägg till låginkomsttagare utan barn som enligt vad jag i det följandeförordar bör införas fr. o. m... I fråga om egnahem börbl. a. med hänsyn till de administrativa svårigheter pekat pådet statskommunala bostadstillägget liksom betalas ut till familjen.Likaså bör retroaktiva bidragsbelopp i regel betalas ut till familjen. I vissafall främst i fråga om tvåfamiljshus kan hänsyn till familjens integritettala mot en utbetalning till hyresvärden. Det bör därför finnas en möjlighetför förmedlingsorganet att på framställning medge utbetalning till familjennär särskilda skäl talar mot att bidraget betalas till hyresvärden. I sambandmed ändringen av utbetalningsreglerna bör hyresvärd som mottager bostadstilläggåläggas att före förfallodagen meddela hyresgästen, förutom bruttohyran,storleken på det bostadstillägg som utgår för hyresgästen och nettohyran,vilket i regel bör kunna göras på hyresavin. Bostadstilläggen utgår f.n. till familjer med barn . En utvidgning av bostadstUläggen tillatt även omfatta låginkomsttagare utan barn har förordats av bl. a.Landsorganisationen, hyresgäströrelsen och de allmännyttiga och kooperativabostadsföretagen. Frågan har även aktualiserats i motioner . Maj:ts uppdrag har familjepolitiska kommittén genom ensärskild arbetsgrupp redovisat förslag till hur en sådan utvidgning avbostadsdlläggen kan genomföras. Vid remissbehandlingen har flertalet av deremissinstanser som uttalat sig i frågan förordat att en utvidgning av bostadstilläggengenomförs i huvudsak enligt arbetsgruppens förslag. De hyresanknutnabostadstilläggen, som täcker av hyran inom vissa gränser, harotvivelaktigt ökat barnfamiljernas möjligheter att efterfråga moderna ochtillräckligt rymliga bostäder. En god bostad är ett av de väsentligasteinslagen i en tillfredsställande livsmiljö. Även bland hushåll med lågainkomster utan barn finns det behov av ett hyresstöd. En förhållandevis storandel av hushållen utan barn, särskUt enpersonhushållen, saknar modernalägenheter. 1973:1 Bilaga 7 57 lingen på bostadsmarknaden har ökatmöjligheterna att erbjuda även personer utan bam lägenheter i nyproduktionen.Genom ett ekonomiskt stöd till hushåll utan barn med låga inkomster skulle manförbättra förutsättningarna för att hushållsstrukturen i nybyggdabostadsområden blir mer allsidig. Jag förordar därför attreglerna om statsbidrag till statskommunala bostadstillägg ändras så attbidragssystemet genom kommunala beslut kan utvidgas till att även omfattalåginkomsttagare utan barn. Jag anser det önskvärtatt reglerna för bostadstillägg till låginkomsttagare utan barn så långtmöjligt ansluter till de regler som gäller för barnfamiljer, bl. a. med hänsyn till att familjer övergår från det enasystemet till det andra. Jag delar också arbetsgruppens bedömning att stödetalltid bör öka när ett bam tillkommer. Vidare är det av största vikt attreglerna görs så enkla och lätta att tillämpa som möjligt. Med dessa utgångspunkterförordar jag att de statskommunala bostadstilläggen utvidgas till att ävenomfatta hushåll utan barn i huvudsak enligt de regler arbetsgruppen förordat.Bidragsrätten bör dock begränsas till låginkomsttagare med egen bostad. Dennaavgränsning, som redan nu gäller för de statskommunala bostadstilläggen tillbarnfamiljer, förenklar avsevärt bidragssystemet och torde underlättaadministrationen av stödet i flera avseenden. I enlighet med arbetsgruppensförslag bör bostadstillägg utgå av bostadskostnaden mellan 300 kr.och . för ensamstående utan bam och mellan . och 650 kr.i månaden för gifta utan barn. Maximalt bidragsbelopp blir . i månaden.Bidragsbeloppet bör reduceras om den taxerade inkomsten översriger 18 000 kr.Reduceringsfaktorn bör utgöra av den taxerade inkomsten mellan 18 000 kr.och , ,av den taxerade inkomsten mellan . och 31 000kr. och av den taxerade inkomst som överstiger . Dessa inkomstgränserär genomgående . lägre än vad som gäller för bostadstillägg tillbarnfamiljer. Reglerna omsammanläggning av inkomst för gifta och om hyresför-delning mellan flera boendebör utformas på det sätt som arbetsgruppen förordat. Jag delar också arbetsgruppensbedömning att ungdomar inte bör omfattas av bidragssystemet.Undantag från denna åldersgräns bör dock, såsom arbetsgruppen och ävenbostadsstyrelsen framhållit, kunna göras om det finns synnerliga skäl.Studerande som fyllt bör få bidrag enligt samma regler som andra boende.Den som har folkpension bör inte omfattas av dessa bestämmelser utan liksom nuerhålla bostadsstöd genom de särskilda lagregler som gäller för kommunaltbostadstillägg till folkpension. För att nå bättre överensstämmelsemellan de nya bidragsreglerna och reglerna för bostadstillägg tUl bamfamiljerbör vidare, såsom arbetsgmppen förordat, den nedre hyresgränsen förensamstående med barn sän- 1973: 1 Bilaga 7 58 så att bidrag kan börja utgåredan vid en hyra överstigande . På motsvarande sätt börenligt min mening de övre hyresgränserna för ensamstående med barn förskjutasnedåt med . Maximalt bidrag kommer härigenom liksom nu att uppgåtill samma belopp för enförälderfamUjer som för tvåförälder-familjer.Bidragsökningarna till följd av de ändrade hyresgränserna kommer att tillfallaenförälderfamUjer med hyror från . och upp tUl de övrehyresgränserna. För övriga enförälderfamUjer blir bidraget oförändrat. Genom detta förslag tillutvidgning av bostadstilläggen har väsentliga önskemål tillgodosettsbeträffande stöd till bostadskonsumtionen också för låginkomsttagare utan barn.Det är min uppfattning att det framlagda förslaget på ett rimligt sätttillgodoser de krav som bör ställas på bidragssystemet med hänsyn även tillönskemålet att systemet inte får bli alltför komplicerat. Det finns dockanledning att fortsättningsvis uppmärksamma möjligheterna att genom ändringar ibidragsreglerna för bostadstillägg reducera de problem som kan uppkomma bl; a.i fråga om systemets verkningar för olika kategorier av bidragstagare. Utvidgningen avstatsbidragsnormerna för de statskommunala bostadstUläggen tUl att omfattalåginkomsttagare utan bam bör genomföras . Sänkningen avhyresgränsen för ensamstående med bam bör träda i kraft vid samma tidpunkt.Administrationen av de nya bostadstilläggen till låginkomsttagare utan barn börhandhas av de kommunala förmedlingsorganen i avvaktan på resultatet av denförut nämnda prövningen av hela frågan om bostadstilläggens administration. Deändrade regler om utbetalning av statskommunala bostadstillägg som jag tidigareförordat bör tillämpas redan från början. Närmare tillämpningsföreskrifter börmeddelas av . Kostnaderna förutvidgningen av de statskommunala bostadstilläggen till att även omfattalåginkomsttagare utan barn, inkl. ändringen av de statskommunalabostadstiUäggen till ensamstående med barn, beräknar jag till ca 100 milj. kr.för helt år. För att kostnadsökningen helt skall bäras av staten börstatsbidraget till statskommunala bostadstiUägg för såväl barnfamiljer somlåginkomsttagare utan barn fastställas till två tredjedelar av kostnaden mot f.n. av kommunernas utgifter för statskommunala bostadstillägg. Av kostnadenkan ca 50 milj. kr. beräknas falla på /74. Totalt beräknar jagmedelsbehovet för nästa budgetår under detta anslag till 965 milj. kr., varav irunt tal 575 milj. kr. avser statliga bostadstillägg och 390 milj. kr. avserstatsbidrag till de statskommunala bostadstilläggen. Jag har därvid ävenberäknat medel för upplysningsverksamhet om bostadstilläggen. Däremot har jaginte beräknat medel för förslag att ta bort regeln omreducering av bostadskostnad vid alltför stor bostad. 1973: 1 Bilaga 7 59 Anslagsbeteckningen bör ändras till Bostadstillägg m. m. Jag hemställer attKungl. 1. godkänna de av migförordade ändringarna i grunderna för bostadstillägg att gälla fr. o. m. den 1januari 1974; 2. till Bostadstillägg m. m.för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift 115 907 894 1972/73 Anslag 169000 000 1973/74 Förslag 194 000 000 Från anslaget bekostasersättning till kommunerna för utgivna bidragsförskott. Bidragsförskott utgår till barn som endast den ena avföräldrarna har vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan änföräldrarna. Dessa barn garanteras ett generellt underhåll, som i regelmotsvarar av basbeloppet enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring.Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1964: 143) om bidragsförskott (ändradsenast 1971: 902). I den mån ersättning förbidragsförskott inte kunnat tas ut av den underhållsskyldige, bekostasbidragsförskotten till tre fjärdedelar av staten och till en fjärdedel av denkommun, vars beviljat bidragsförskottet. Statsbidrag söks avkommunerna för kalenderår i efterskott. Anslagsbehovet /74 bestäms i huvudsak av kommunernas nettokostnader förbidragsförskott under . beräknar antalet barnmed bidragsförskott till ca 130 700 vilket motsvarar av totalaantalet barn . Medelbeloppet per barn beräknas till ca . De underhållsskyldiga beräknas betala tillbaka avutbetalda bidragsförskott. Kommunernas nettokostnader för beräknas tillca 238 mUj. kr., varav staten skall svara för . På grundval härav föreslårsocialstyrelsen att anslaget för /74 förs upp med 178 milj. kr. höjdesbidragsförskotten från till av basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring. utgör bidragsförskottsnivån därmed 2 916kr. höjdes ocksåmaximiåldern för rätt till bidragsförskott från till . 1973:1 Bilaga 7 60 Enligt uppgifter frånstatistiska centralbyrån uppgick antalet barn med bidragsförskott tillca 167 000 vilket är en ökning med ca 41 000 jämfört med föregående är. Ökningenberor främst på de tidigare nämnda nya reglerna som trädde i kraft den 1januari 1971. Statens kostnader för /73 beräknas enligt nutillgängliga uppgifter preliminärt till ca 190 milj. kr. Med ledning av dessauppgifter beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 194 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Ersättning förbidragsförskott för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Omkostnader för statens bosättningslån 1971/72 Utgift 497772 1972/73 Anslag 540000 1973/74 Förslag 534000 Från anslaget bekostasersättningar till ortsombud och till för arbetet medbosättningslånen. Ersättning till ortsombud utgår med i regel . för varjelåneansökan, över vilken ortsombud yttrar sig. Ersättningen tUl riksbankenutgör . för varje lån som utestår det budgetårersättningen avser. Ersättningsgrunderna återfinns i kungörelsen (1937: 810)angående ersättning åt ortsombud för yttrande över ansökningar om statligabosättningslån (ändrad : 171) och i brev den 26 aprU 1972. Med utgångspunkt ioförändrade ersättningsregler beräknar riksbanksfullmäktige anslagsbehovet /74 till . Därav utgör ersättningen till ortsombuden210 . och ersättningen till . Jag beräknar i likhet medriksbanksfullmäktige medelsbehovet under nästa budgetår till . Jaghemställer att Kungl. att till Omkostnader förstatens bosättningslån för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1973:1 Bilaga 7 61 De socialaserviceåtgärderna för främst åldringar och barnfamiljer utgör en viktig del avsocialpolitiken. Kraftigt ökade resurser har satts in påen utbyggnad av dessa områden. Inom åldringsvården har utbyggnaden skett efterde riktlinjer som drogs upp reformprogram (prop. 1964: 85, SU 1964:108, rskr 1964: 245). Den öppna vården har därigenom fått allt störrebetydelse. Utbyggnaden av den sociala hemhjälpen till åldringar ochhandikappade har medfört att antalet hjälpta personer fördubblats från 1965 till omkring 290 000 . Dessutom pågår en utbyggnadäven av andra åtgärder inom kommunernas öppna åldrings- och handikappvård, t.ex. matdistribution, färdtjänst, fotvård, motionsgymnastik och olika former avsysselsättning för personlig aktivering och meningsfull samvaro. Den sociala hemhjälpensutveckling framgår av följande sammanställning. arbetstim, (milj. tim.) Hemhjälpsverksamhetenberäknas fortsätta att öka. Över 300 000 åldringar och handikappade kanberäknas få social hemhjälp . Jag kommer i det följande att förorda enhöjning av anslaget för statsbidrag till kommunernas hemhjälpsverksamhet med 25milj. till totalt 275 milj. kr. En omfattandeförsöksverksamhet med särskilda insatser för vård och service i glesbygder harsedan budgetåret 1968/69 bedrivits med medel från anslaget för bidrag till social hemhjälp. Denna verksamhet harvisat sig vara av stor praktisk betydelse för många som bor ute i glesbygderna.Jag kommer i det följande att förorda att bidragsgivningen till dennaverksamhet fortsätter även under nästa budgetår. Upprustningen avåldringarnas bostäder ingår som ett viktigt led i den öppna åldringsvårdensutbyggnad. Det statliga stödet i form av rän- Prop.1973:1 Bilaga 7 62 tefriaförbättringslån utgår från anslag under inrikeshuvudtiteln. Denna långivningsker utöver det övriga bostadsbyggnadsprogrammet. har sådanaförbättringslån beviljats till över 110 000 åldringsbostäder. Dennabostadsupprustning fortsätter och förslag om medelsanvisningar läggs fram avchefen för . Äldringsvårdsprogrammet går ut på attjämsides med de nämnda insatserna inom den öppna vården också ökavårdmöjlighetema på ålderdomshem och sjukhem inom långtidsvården. Utbyggnadenav långtidssjukvården har underlättats genom olika åtgärder. Det särskUdalånestöd till sjukvårdshuvudmännen, som infördes och som avsåg nyasjukhusbyggen som påbörjats före , har omfattat ca 15 000 nyavårdplatser vid sjukhem. Inom ramen för byggnadsregleringen har gettsprioritet åt utbyggnaden av långtidssjukvården. Denna prioritering fortsätter.Av den investeringsram för som fastställts för sjukvårdssektornberäknas ca en tredjedel tas i anspråk förbyggande av sjukhem och kliniker inom långtidsvården, vilket innebär ettnytillskott av ca 1 200 nya vårdplatser. Den pågående moderniseringen avålderdomshemmen har också tillförsäkrats erforderligt utrymme inom ramen förbyggnadsregleringen. Det sammanlagda antalet platser vid sjukhem ochålderdomshem beräknas uppgå till närmare 110 000. En fortsatt utbyggnad av barnomsorgen ärett väsentligt inslag i familjepolitiken.Följande sammanställning visar hur denna samhällets service förbamfamiljema byggts ut . Sammanställningen avser platsantalet vidmUten av resp. år. Den successivt ökade utbyggnadstakten harinneburit att antalet platser för barn med förvärvsarbetande eller studerandeföräldrar beräknas Öka från ca 23 1965 till 116 000 . Enligt en enkät till kommunema hösten1972 har utbyggnadstakten för daghem dämpats jämfört med den successivt ökadeplaneringstakten . För att ge kommunema ökade finansiellaresurser att fortsätta en snabb utbyggnad föreslås i det följande att driftbidragettill daghem skall höjas med . per plats och år.Samtidigt föreslås en höjning av driftbidraget till fritidshem 1973:1 Bilaga 7 63 per plats och år.Vidare föreslås en höjning av anordningsbidraget till dag- och fritidshem med . Mot bakgrund av kommunernas uppgifter om denplanerade utbyggnaden och med hänsyn till vad som sagts om en ökadstatlig bidragsgivning kan ca 25 000 nya platser i daghem och fritidshemberäknas bli påbörjade under innevarande och nästa budgetår.