prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — Ändringarna i första och fjärde styckena av paragrafen ärbetingade av att uppdelningen av sjukpenning i grundsjukpenning ochtilläggssjukpenning avskaffas. Beträffande del nya tredje stycket, som avserväntetiden för ändring av sjukpenninggrundande inkorast, hänvisas lill vad somsagts i denna fråga i den allmänna motiveringen. För försäkrad raed inkomsl avannat förvärvsarbete och sjukpenningförsäkring med karenstid avses, för allinte syftet med vänlelidsregeln skall förfelas, karenstiden som gäller försjukpenningen läggas till väntetiden. Särskilda övergångsbestämmelser föreslåssom framgår av det följande för den som vid ikraftträdandet av de nyasjukförsäkringsreglerna har sjukpenningförsäkring som beträffande lilläggssjukpenninggäller raed karenstid. Prop,1973:46 123 Ändringarna i förevarande paragrafer betingas avavskaffandet av klassplaceringssystemet och barntilläggen. Dessutom har avfattningenav bestämmelserna jämkats till följd av de förslag som läggs fram omföräldrapenning och sjukpennmg vid vård av sjukt bam. Regeln i denna paragraf om begränsning av sjukpenningtidenför ålderspensionärer och hkställda har överförts till 3 kap. 3 §. Beträffande denna paragraf hänvisas lill den allmännamotiveringen avsnitt 5.10.1. Genora tillägg till besläraraelserna i dessa paragraferklargörs hur sjukpenning, kontant stöd vid arbetslöshet m, fl, här avseddaförmåner skall beaktas vid beräknuigen av pensionsgrundande inkomst. Bestämmelsernainnebär att förmånerna, frånsett sjukpenning, schablonmässigt genomgåendehänförs tih inkomst av anställning (2 §), Vad gäller sjukpenning har raedhänsyn till förraånens natur en sådan schablon inte ansetts kunna användas.Sjukpenning hänförs således, i den mån den grundas på inkomst av annatförvärvsarbete, även i fräga om tillgodoräknande för tilläggspension tilldelta inkomstslag (3 §). Vissa särbeslämrael-ser avseende tilläggspensioneringensom tar sikte på sådan sjukpenning ges eraellertid i 11 kap. 6 § och 19 kap, 3 §,Bestäramelsernas avfattning raedför att de beloppsminima om , som iparagraferna uppställts för att en inkomst skall beaktas vid beräkning avpensionsgrundande inkomst inle bhr tUlämpliga på här avsedda inläklsposler. Meddet system som avses komma till användning för redovisningen av utbetalda förraåneroch som berörts i den allmänna motiveringen har nämligen de praktiska skäl sommotiverat införandet av dessa beloppsminima inte den bärkraft att de bör gällai fråga om här avsedda förmåner, När det gäller inkomst av annat förvärvsarbete skallenligt bestämmelserna i denna paragraf pensionspoäng tillgodoräknas endast om tilläggspensionsavgiflerlagts inom föreskriven lid. Detta bör som riksförsäk- Prop, 1973:46 124 ringsverkel påpekat i sitt remissyttrande inte gällapensionspoäng som härrör från pensionsgrundande inkomst som en självständigt förvärvsverk-samperson haft i form av sjukpenning. En regel som klargör delta undantag hartillfogats första stycket av paragrafen. Regeln bör ses i samband med denföreslagna bestämmelsen i 19 kap. 3 § andra stycket att tilläggspensionsavgiftinte skall erläggas för sjukpenning som avses här. Sammantagna innebär dessaregler alt sjukpenningen! praktiken behandlas på samma sätt som inkomst avanställning. Basbeloppsavdrag enligt 11 kap. 5 § skall i konsekvens med detta iförsta hand göras på sjukpenningen. Pensionsgrundande inkomsl skall enligt det sagdaberäknas på sjukpenningen oavsett att den försäkrade inle betalt sin tilläggspensionsavgifl.Skulle en person som här avses brista i betalning av tilläggspensionsavgifl(för annan inkomst än sjukpenning) får i samband med omdebilering enligtbestämmelserna i 40 § förordningen (1959:552) angående uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m, ra, den pensionsgrundandeinkomsten räknas om med uteslutande av annan i 11 kap. 3 § AFL avsedd inkomslän sjukpenning, Vissa omforrauleringar har gjorts med hänsyn till attfastställande av sjukpenninggrundande inkomst träder i stället för placering isjukpenningklass, Bestämmelserna i 15 kap, 2 § AFL innehåller tvåspecialreglerom förmånligare pensionsberäkning. Reglerna är tillämpliga påförsäkrad som är född eller tidigare och som uppburitsjukpenning enligt AFL eller YFL eller motsvarande ersättning enligt smittbärarlageni och därvid varit placerad lägst i den sjukpenningklass hanskulle ha tillhört om hans årsinkomst av förvärvsarbete uppgått lill det vidårets ingång gällande basbeloppet. Med angiven förutsättning om ålder tillämpasreglerna också på den som i uppburit dagpenningfrän erkänd arbetslöshetskassa eller utbildningsbidrag, om han var berättigad tUldagpenning när bidraget började utgå, eller omslällningsbidrag. Reglerna är avsedda att tillgodose de åldersgrupper somgår i pension under ATP-syslemets uppbyggnadsskede. För en person i sådan ålderkan låg pensionspoäng, orsakad av inkomstbortfall i samband raed t, ex, sjukdomeller arbetslöshet, ej - såsom för yngre försäkrade - neutraliseras genom den s,k, femlonårsregeln som allmänt gäller vid beräkning av medelpoängen. Likaledeskan bortfallet av pensionspoäng ej kompenseras av den s. k. treltioårsregeln. Specialreglerna i 15 kap. 2 § AFL innebär att man vidbestämmande av det poängmedellal, som skall ligga till grund för beräkningen avtilläggspension bortser varunder sjukpenning uppburils under mer än 90dagar, om medelpoängen därigenom höjs. Vidare gäller att, när det skallbestämmas hur många poängår den försäkrade har, det alllid skall anses som ompensionspoäng tillgodoräknats honom för år varunder fömtsättningarna enligt 15 kap, 2 § AFL bl, a. del angivna 90-dagarsvill-koret föreligger. Debåda specialreglerna kan tillämpas endast med avseende på sammanlagt trekalenderår. I och med att sjukpenning, arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag blir pensionsgrundande inkomsl framsiår lill en böqanspecialregeln i 15 kap. 2 § AFL om att pensionspoäng alltid skalltillgodoräknas för år, för vilket sjukpenning utgått i mer än 90 respektivearbetslöshetsersättning m. ra. utgått i , som överflödig. Den andra specialregeln i 15 kap, 2 § AFL ger möjlighetatt bortse med låg pensionspoäng vid beräkningen av poängmedellalel, Idet övervägande antalet fall torde det vara sjukdom som medför tillämpning avregeln. Med en pensionsgrundande sjukpenning sora kompenserar avarbetsinkomsten bortfaller motiven för specialregeln i fråga om sjukpenningtid.Motsvarande bedömning kan göras beträffande dagpenning frånarbetslöshetsförsäkringen. Inle heller förhållanden i samband medutbildningsbidrag och kontant arbetsmarknadsstöd ulgör anledning att behållaregeln när uppburna förmåner i princip grundar rätt lill tilläggspension. Med hänsyn lill del anförda har föreslagits allspecialreglerna i 1 5 kap. 2 § AFL skall upphävas såvitt gäller lid efler detde förraåner som här avses har gjorts pensionsgrundande. måstegivetvis reglerna fortfarande gälla. Därom har bestämmelse givits iövergångsbestämmelserna. Paragrafen har formulerats om med hänsyn främst till all klassplaceringssystemetoch barnlilläggen avskaffas. Chefen för lägger framförslag till lag om arbetslöshetsförsäkring och förslag lill lag om kontantarbetsmarknadsstöd. Enligt förslaget till lag om arbetslöshetsförsäkring skallsamordning ske mellan å ena sidan dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa ochå andra sidan förtidspension och ålderspension enligt AFL. Beträffande ålderspensionaktualiseras dock samordning enbart när fråga är om förlida Prop,1973:46 - 126 uttag av ålderspension eftersom dagpenning upphör att utgåsenast månaden innan vederbörande fyller . Vad nu sagts i fräga om förtidspension gäller även kontantarbetsmarknadsstöd enligt den föreslagna lagen härom, Däreraot sker ingensaraordning med ålderspension enligt AFL eftersom kontant arbetsmarknadsstödupphör månaden innan den försäkrade fyller eller då han dessförinnanbörjar uppbära ålderspension enligt AFL. Kontant arbetsmarknadsstöd samordnasäven raed änkepension enligt AFL. För de närmare bestämmelserna om samordning hänvisas tillchefens för förutnämnda förslag. Såväl förtidspension och ålderspension som änkepension kanefler beslut om pension utgå retroaktivt. Delsarama gäller efter beslut orahöjning av pensionen och efler upphävande av beslut att pensionen skall hållasinne. Retroaktivilelen innebär alt, ora inle särskilda samordningsreglerinförs i AFL, den försäkrade komraer alt för viss tidsrymd uppbäraarbetslöshetsstöd och pension vid sidari av varandra. Då samordning sker avlöpande förmåner bör sådan äga rum även för det fall pension utgår retroaktivt.Vad gäller kontant arbelsraarknadsslöd kan enligt vad ovan sagts sådan förmån inleutgå vid sidan av ålderspension. Förmånerna bör då ej heller utgå parallelltunder relroaklivtid. En regel ora de samordningsfall som berörts harintagits i ett nytt andra stycke i 4 §. Genom samordningsregeln undviker mandet omständliga förfarande med ålerkrav av utgiven arbetslöshetsersättning somnu måste användas. Regeln innebär all saraordning sker med tillämpning avsamma regler som gäller under löpande förmånslid, Avräkningen skall dock avpraktiska skäl ske på pensionsbeloppet. För förfarandet i övrigt hänvisas tillchefens för förslag. Enligt nämnda förslag skall den som vid ikraftträdandet avlagen om kontant arbetsmarknadsstöd uppbär omslällningsbidrag enligt 102 § arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) få fortsätta alt uppbära sådant slöd så länge han är berättigad därtillenligt de gällande reglerna. Även i sådana fall börsamordning ske i retroaktivfallen. Detta innebär att omslällningsbidragetskall samordnas med ålderspension och förtidspension enligt AFL. En regel härom har inlagils i övergångsbestämmelserna tillförevarande paragraf. Enligt första stycket i denna paragraf i dess nuvarandelydelse får allmän försäkringskassa inte bedriva annan verksamhet än som angesi AFL eller i bestämmelser, som utfärdats med slöd av denna lag. Som tidigarenämnts har emellertid Kungl. Maj:l efter förslag i prop. 1973:4 som godtagitsav (SfU 1973:1, rskr 1973:15) i särskild lag givils fullmakt altförordna ora decentralisering av skaderegleringen i första instans i Prop,1973:46 127 huvuddelen av sjukersällningsärendena inomyrkesskadeförsäkringen från lill försäkringskassorna medbörjan den , Vidare föreslås i prop. 1973:29 den ändringen i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag att administrationen av barnbidragen försöver från kommunerna lill försäkringskassorna från och med den 1 januari 1974.Slutligen bör framhållas att del enligt lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare ankommer på försäkringskassorna att i första instans besluta omersättning åt s. k. tillfälliga smittbärare. Mot bakgrund härav har gjorts enändring i första stycket av förevarande paragraf som erinrar om allförsäkringskassorna kan syssla med verksamhet utanför den allmänna försäkringensområde i den mån detla föreskrivs i särskild lag. Beträffande ändringarna i tredje stycket hänvisas till denallmänna motiveringen (avsnitt 5.10.2). Arbetsgivare som träffat avtal om sjuklön med arbetsgivarinträdebör inte belastas med arbetsgivaravgift till ATP för den del av sjuklönen sommotsvarar den sjukpenning betalar till arbetsgivaren. Vidbestämningen av avgiftsunderlaget för ATP bör därför den från försäkringskassantill arbetsgivaren utbetalda sjukpenningen avräknas. Detta kan ske genom allarbetsgivaren i arbelsgivaruppgiften gör avdrag för sjukpenning sora erhållitsfrån , Sarama princip bör gälla löneförmåner som motsvararföräldrapenning och sjukpenning vid vård av sjukt barn. 1 ett nyttfemte stycke har därför lagils in bestäraraelser som innebär att, när arbetsgivarinträdeskett enligt 3 kap. 16 §, utgiven lön vid sjukdom eller ledighet för vård avsjukt barn eller med anledning av barns födelse inle skall inräknas vidberäkningen av arbetsgivaravgift lill den del lönen motsvarar sjukpenning ellerföräldrapenning. Motsvarande bestämmelse bör som utredningen förordat inlagasi andra författningar om arbetsgivaravgift. De nödvändiga författningsändringamaavser jag att anmäla i ett senare sammanhang. Jag avser därvid att behandlaockså de ändringar i de särskilda besläraraelserna om redarnas avgifter lillsjukförsäkringen och försäkringen för tilläggspension sora behövs till följdav omläggningen av finansieringssystemet för sjukförsäkringen. Paragrafen har omarbetats raed hänsyn lill alt nuvarandeuppdelning av sjukförsäkringsavgiften i olika delar för täckande av utgifterför sjukvärdsersättning, grundsjukpenning och tilläggssjukpenning skall upphöra. För debitering av sjukförsäkringsavgift avses genomgåendegälla villkoret alt den försäkrade vid taxering året efter det som avgiftenavser påförts rill statlig inkomstskatt beskattningsbar inkomsl. gäller f. n. inte beträffande avgiften tillförsäkringen för lilläggssjukpenning. Avgiflsskyldigheten bestäms av kassatillhörigheten vidutgången av det kalenderår avgiften avser. Den som uppbär ålders- ellerförtidspension föreslås bli helt befriad från avgifi. Sådan befrielse gäller f.n. endast beträffande avgifi för sjukvårdsförmåner. Del i paragrafen införda tillägget förhindrar attförsäkrad med inkomsl av annat förvärvsarbete vid sjukdom personligen belastasmed ATP-avgift för den sjukpenning han erhåller. Bestämmelsen har tillkommit raotbakgrunden av att sjukpenning hänförs till pensionsgrundande inkomst av annatförvärvsarbete i den mån den ersätter bortfall av inkomst av detta slag.Motsvarande problem uppkommer inle i fråga om föräldrapenning, kontant slöd vidarbetslöshet och utbildningsbidrag, eftersom dessa förmåner genomgående i ÄTP-hänseendebetraktas som inkomst av anställning. Höjningen av arbetsgivaravgiften lill 3,har behandlatsi den allmänna motiveringen. I enlighet med vad där anförts slopas uppdelningenav avgiften raellan utgifterna för sjukvårdsersättning resp. lilläggssjukpenning. Som anförts i den allmänna motiveringen avses arbetsgivaravgiftentäcka av kostnaderna för sjukförsäkringen, inberäknat även kostnadernaför läkemedelsersättning och kassornas förvaltningskostnader. Fördelningen avmedlen mellan kassorna förutsätts ske på oförändrat sätt. Allmänna sjukförsäkringsfondens nuvarande funktion somregulator när del gäller arbetsgivaravgifternas andel i finansieringen av kostnademaför lilläggssjukpenning utvidgas till all gälla dessa avgifters täckningsgradavseende hela sjukförsäkringen. Som redan nämnts i den allmänna motiveringenavses del ankomma på Kungl, Maj:l att förordna om sådana överföringar av raedeltill fonden resp. ianspråktaganden av medel ur fonden sora erfordras för attarbetsgivaravgifterna skall motsvara den uppställda riktpunkten av deavsedda faktiska utgifterna under ifrågavarande kalenderår. Det bör ankomma på Kungl.Maj:t all besluta om motsvarande överföringar även avseende åren 197173 medtillämpning av de riktlinjer som gäller för försäkringens finansiering underdessa år. Vid utgången av /72 uppgick fonden till ca 180 milj.kr. inberäknat på budgetåret belöpande räntor. Denna paragraf har oraarbelats med hänsyn till denomläggning av Prop, 1973:46 129 sjukförsäkringsavgiftens konstruktion som behandlats i denallmänna motiveringen. Det skall liksom ankomma på riksförsäkringsverketalt fastställa de komponenter som tillämpas vid beräkning avsjukförsäkringsavgiften för varje enskild försäkrad. Avgiften skall beräknas oberoende av deförändringar i försäkringshänseende som inträffat . Avgörande föravgiftsskyldigheten är enligt 2 § dels om beskattningsbar inkomst beräknatsför det är avgiften avser och dels kassalillhörigheten vid utgången av närandaår. Avgiften skall sora helhet beräknas så att den tillsammansmed fastställd arbetsgivaravgift och statsbidrag svarar mot försäkringskassornasberäknade utgifter för sjukförsäkringen inberäknal utgifter för läkemedel samtförvaltningskostnader och behövlig fondering, I enlighet med vad som anförts iden allmänna motiveringen skall avgiften bestå av en fast och en rörlig del.Den fasta delen skall bortsett från den reduceringsregel som berörs i detföljande uppgå till ett enhetligt belopp för alla försäkrade i samtligaförsäkringskassor. Detta grundbelopp förutsätts bh faststäUt till . förde närmast följande åren. Den rörliga delen av avgiften skall utgöra en viss andelav den försäkrades förvärvsinkomst det år avgiften avser. Därvid skallfördelning göras på inkomst av anställning resp. inkomst av annatförvärvsarbete. skall för varje försäkringskassafastställa den procentandel av förvärvsinkomsten som avgiften för visst årskall utgå med för att ge den kostnadstäckning som behövs. Därvid måstesärskild avgiflsberäkning göras beträffande försäkrad med inkorast av annatförvärvsarbete än anställning. Eftersom arbetsgivaravgifter inte utgår försådana inkomster skall de försäkrades avgifter i dessa fall täcka ca 2/3 avförsäkringskassans utgifter för sjukpenningförmåner inom gruppen med fördelningpå olika karenstider. Bestämmelserna innebär att försäkrade med hemmamakeförsäkringendast skall erlägga den fasta delen av avgiften. Motsvarande avses avpraktiska skäl gälla för försäkrade med sjukpenningförsäkring enligtövergångsreglerna. För de nu nämnda kategorierna försäkrade blir det till följdav begränsningsreglema i 2 § och sista stycket av denna paragraf i praktikenendast undantagsvis fråga om avgiflsskyldighet, I fjärde stycket har lagils in en bestämmelse sombeträffande fastställandet av avgiftsunderlaget hänvisar till reglerna i 3kap, 2 § avseende beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Eftersomsjömansskatten innefattar en schablonmässigt bestämd sjukförsäkringsavgift harinkomst sora föranleder sjömansskatt undantagits vid den inkomstberäkning somskall ligga till grund för sjukförsäkringsavgiften. Beräkningen görs, somantytts i den allmänna motiveringen, beträffande anställda av lokalskattemyndighet sora också svarar för avgiflsulräkningen. För försäkrade med inkorastav annat förvärvsarbete beräknas, med hänsyn bl, a, lill bestämmelserna i 3kap. 2 § tredje stycket andra punkten, avgiftsunderlag ochsjukförsäkringsavgift av . Femte stycket innehåller en bestämmelse som begränsar dentotala 1 saml Nr 46 Prop,1973:46 130 sjukförsäkringsavgiften lill högst av denbeskattningsbara inkomsten för del inkomstår som avgiften avser. F, n, finns inlemotsvarande begränsning när del gäller avgift avseende lilläggssjukpenning, I sjätte stycket finns f. n, i en första punkt ettstadgande som innebär att pensionär som lill följd av bestämmelserna i 4 kap, 3§ (föreslagna 3 kap, 3 §) om begränsad sjukpenninglid har rätt lill sjukpenningför vid ingången av den månad avgiften avser skall erlägga hälfienav vanUg avgifi. Som framgår av 19 kap, 2 § skall pensionärer i fortsättningenvara befriade från sjukförsäkringsavgift. Stadgandet kan därför utgå. Övriga reduklionsregler i sjätte stycket, vilka gälleravgifter lill sjukpenningförsäkringen för sjömän i vissa fall, har kunnat utgåsom överflödiga med hänsyn till övriga förändringar i avgiftssystemet. Avgift lillsjukförsäkringen skall således som tidigare nämnts aldrig påföras någon sominte haft lill statlig inkomstskall beskattningsbar inkomsl och avgift försjukpenningförsäkringen beräknas inle på inkomst som föranleder sjömansskall. Inte heller bestämmelserna i nuvarande sjunde stycket ombefrielse från avgift för grund- och lilläggssjukpenning under tid förvärnpliktstjänstgöring har ansetts kräva någon motsvarighet i det nyasystemet. Anledningen härtill är att det avbrott i förvärvsarbetet somvärnpliktstjänstgöringen innebär i forlsältningen direkt påverkar storleken avden avgiflsgrundande inkomsten och därmed avgiften till sjukpenningförsäkringen. Statsbidrag skall utgå med en tredjedel av kassornasutgifter för sjukförsäkringsförraånerna inberäknat utgifter för läkemedel ochkassornas förvaltning. Vid beräkningen av utgiftema för visst är tillämpas en kontantprincip.En utgift skall således anses hänförlig till del år utbetalningen gjordes äveni de fall del rör sig om t, ex, en utbetalning för åtgärd som förelagils underföregående år. 20 kap, 3§ Ändringen betingas av att bestämmelserna om barniillägg i3 kap, 9 § avses upphävda. Ändringen har gjorts för att markera att avdrag förogulden tilläggspensionsavgifl inte får ske på grundval av att pensionspoängdet år avgiften avser har tillgodoräknats den försäkrade för inkomst som avsesi 11 kap, 3 § första stycket d). Prop,1973:46 131 Beträffande höjningen till , av den totalram för denfrivilliga sjukpenningförsäkringens förmåner som gäller enligt, bestämmelsernai paragrafens Iredje stycke hänvisas till den allmänna motiveringen. I enlighet med vad som angivits i den allraännamotiveringen avses försäkrade, som vid liden för lagändringens ikraftträdandeär sjukpenningförsäkrade men vilkas inkomster ligger under den nya inkomstgränsen,övergångsvis få behålla sin .sjukpenningförsäkring enligt nuvarande regler sålänge de har inkomst uppgående lill nu gällande I . eller däröver kommer självfallet de nya reglerna attbli tillämpliga på den försäkrade. Sjukpenning enligt övergångsbestämmelsernaskall vara skattefri även i fortsättningen. Dessa regler omfattar ävenförsäkrade som avses i 3 kap. 2 § första stycket tredje punkten såvidaförvärvsinkomsten ligger inom det skikt det här är frågan om. Som framgått av vad som anförts under 3 kap. 9 § kan densom vid ikraftträdandet både är berättigad lill hemmamakeförsäkring och tillförsäkring enligt övergångsbestämmelserna välja vilken försäkringsform hanönskar tillhöra. Väljer den försäkrade att omfattas av hemmamakeförsäkringenkan han därefter inte gå in under övergångsbestämmelserna. Som tidigare nämnls skall i fråga om ändring avsjukpenningklass de nya reglerna i 3 kap, 5 § gälla. Detta innebär att beslutom ändring av sjukpenningklass skall få verkan efler det beslutetfallals. När försäkrad har sjukpenningförsäkring med karenstidenligt 3 kap, II § gäUer karensliden f, n, bara i fråga om rätten till lilläggssjukpenning, 1 del nya systemet kommer däremot karenstiden att omfatta sjukpen ningen i dess helhet. Möjlighet bör därför öppnas för den som vid ikraftträdandet har sjukpenningförsäkring som gäller med karenstid att anmäla om han vUl ändra sin försäkring oavsett om han uppfyller eljest gällande krav på all ha god hälsa och ej ha fyllt . Bestämmelse härom har upptagits i övergångsbestämmelserna. Det förutsätts att försäkringskassoma underrättar berörda försäkrade ora denna möjlighet. De särskilda bestämmelserna i 15 kap. 2 § om gynnsammarepensionsberäkning för vissa äldre försäkrade skall självfallet tillämpas förtid före den nya lagstiftningens ikraftträdande. Beträffande bestämmelserna om omslällningsbidrag i sistapunkten hänvisas lill den allmänna motiveringen (avsnitt 5.6 och 5.10.1) samltill kommentaren lill 17 kap. 4 §. 9* 1973. 1 samL Nr 46 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring Samma regler har ansetts böra gälla angående sjukpenning iyrkesskadefall oavsett om skadefallet inträffat före eller efter den nyalagstiftningens ikraftträdande och oavsett om del rör sig om obligatoriskeller frivillig försäkring. En annan ordning skulle leda till bl, a, lagstiflnings-mässigaproblem och risk för osäkerhet hos de försäkrade. Förslaget till ändringar i YFLhar utformats med nyssnämnda utgångspunkt. särskilt övergångsproblem tasupp i anslutning till kommentarerna lill 9 § och lill övergångsbestämmelserna. Angående ändringen i denna paragraf hänvisas lill vad somsägs i kommentaren till 9 §, Ändringen i andra stycket har vidtagits för all skapalikformighet mellan YFL och AFL vad beträffar värdering av naturaförmåner (jfr3 kap, 2 § AFL). 1 sistastycket finns en regel som innebär alt i fall då yrkesskadad inle har en årligarbetsförtjänst av ,, inkomsten ändock skall beräknas till deltabelopp. 1 samband med all lägsta inkomstgränsen för sjukpen-, ning enligt AFLföreslås höjd lill . har sjukpenningutredningen föreslagit en höjningav nyssnämnda inkomslminimum lill . för att tillgodose behovet avsamordning med AFL:s sjukpenningsyslem i sjukersättningsfallen.