prop · FW0393 · 1973-12-31 00:00:00 — utgå.Även hovrätten för är tveksam om det finns behov av att behåUametoden med beslut om kapitalökning under förbehåll om stämmans efterföljandegodkännande. Flertaletremissinstanser godtar förslaget att bolagsstämman skall ha möjlighet altbesluta om avvikelser från aktieägares företrädesrätt vid nyemission. TUl dessaremissinstanser hör patentverket, bankofullmäklige, kapilalmarknadsutredningen,näringslivet, styrelsen för och handelskammare. LOerinrar om att LO har föreslagit att fondmedel i AP-fonderna skall kunnaplaceras i aktier bl. a. i samband med nyemissioner. LO anser det sannolikt attregeln om aktieägares förtursrätt vid kontantemission behöver mjukas upp omman förutsätter att en fondbUdning skall kunna ske genom att arbetstagare ochföretagsledning avtalar alt binda viss del av löneökningsutrymmet på detta sättför särskild användning. LO avstår emeUertid från att nu lägga fram konkretaförslag hur en avgränsning av aktieägamas förtursrätt bör utformas. Advokatsamfundetpåpekar att förslaget kan innebära vissa fördelar för bolagen men att detockså kan försvaga minorilelsaktieägarnas ställning. Vad som från minoritetsaktieägarnassynpunkt är betänkligt är att rätlen att teckna aktier representerar ett visstekonomiskt värde. Skulle utomstående få rätt alt teckna akiier till lägre kursän aktiernas verkliga värde, lider de uteslutna minoritetsaktieägarna enekonomisk skada. Dessutom kan aktie-ägarmajoriteten tillförsäkra sigteckningsrätt till hela nyemissionen med påföljd att minorilelsaktieägarnasröslandel kan komma alt nedgå vilket i sin tur kan leda till försvagning avminoritetsskyddet. Samfundet anser att de skyddsregler som enligt förslagetfinns mot sådant maktmissbruk inle är tUlräckliga. Samfundet förordar att ilagen klart utsägs att avvikelser från aktieägares företrädesrätt tillteckning vid kontantemission bara får beslutas när det är till synnerlig nyttaför bolaget. De föreslagna reglerna omkvalificerad majoritet för beslut om avvikelse från aktieägarnasföreträdesrätt vid nyemission tillstyrks av bankofullmäktige,kapitalmarknadsutredningen, handelskammare och advokatsamfundet.Samfundet påpekar att förslaget innebär en skärpning i förhåUande tillgällande rätt därigenom att krav på kvalificerad majoritet för åsidosättande avaktieägares företrädesrätt gäller även i fråga om apportemission. Samfundetanser att den skärpningen är motiverad eftersom det annars skulle vara möjligtatt genom en maskerad apportemission kringgå kravet på kvalificerad majoritetvid kontantemission. Näringslivet har emellertid en annan uppfattning.Näringslivet framhåller att apportemissioner har stor betydelse vid fusioner.Denna betydelse ökar allteftersom fusioner mellan mycket stora bolag ökar iantal. Offentliga erbjudanden om aktieförvärv, i vilka som likvid ingår deterbjudande bolagets aktier, sker oftast under förbehåll att bolagsstämmangodkänner den för affärens genomförande nödvändiga kapital- Prop.1973: 93 49 Det anses vara av största vikt att marknadenbedömer som sannolikt att ett sådant godkännande lämnas. Tvekan härvidlag kanäventyra apportemissionen och d'ärmed i det särskilda fallet en 'ändamålsenligstrukturrationalisering. Näringslivet anser därför att starka skäl talar för attvid apportemission beslut om avvikelse från aktieägares företrädesrätt skallkunna fattas med enkel majoritet. Förslaget att i svensk rätt införa regler om konvertiblaskuldebrev tillstyrks av åtskilliga remissinstanser däribland bankinspektionen,, hovrätten för , kammarrätten, patentverket,i , . Styrelsen förStockholms fondbörs, , handelskammare. Näringslivet ansluter sig till utredningens uttalande attdet för näringslivels styrka och utveckling är av vikt att finansieringsfrågankan lösas i de former som med hänsyn tUl konjunkturen och andra förhållandenär lämpliga för bolaget och för finansiärerna. Det är också viktigt all de imånga främmande länder förekommande finansieringsformerna står svenska företagtillbuds. Efterhand som valutarestriktionerna mildras eller avskaffas ökas ihög grad angelägenheten av att det inte finns några onödiga hinder mot svenskabolags upplåning utomlands. SärskUt konvertibla obligationer är enligt näringslivetvanliga bland annat i och på eurodollarmarknaden. Erfarenheten visar att sådanaobligationer kan vara en ändamålsenlig läneform också på den svenskakapitalmarknaden. Näringslivet framhåller vidare att det kan finnas risk attett svenskt företag, som i och för sig anses kreditvärdigt på deninternationella marknaden, i ett visst läge dock inte kan emillera ett lån därtill följd av att hinder i svensk lagstiftning föreligger mot en sådanutformning av lånet, som är nödvändig för en framgångsrik emission pågynnsammaste viUkor. Det är därför enligt näringslivet en brist att förslagetinte möjliggör utgivandet av obligationer förenade med optionsrätt attförvärva nya aktier i det låntagande förelaget, s. k. warrants. Sådanaobligationer är vanliga i och förekommer också i . För detlåntagande bolaget kan enligt näringslivet obligationer av detta slag framståsom förmånligare än de konvertibla obligationerna, eftersom utnjttjande avoptionsrätten inte innebär all en skuld omvandlas lill aktiekapital utan altett ytterligare kapilalliUskotl erhålles i form av en aktielikvid. En annanfördel med warrants betingas av de särskUda förhållandena vid nyemission avaktier. Nyemission av aktier sker f. n. i oftast till en kurs inleobetydligt under marknadskursen och får ofta en kurssänkande effekt på grundav att det kapital, som söker sin placering i aktier, är starkt begränsat.Warrants bör kunna minska dessa olägenheter för bolagen genom att utnyttjandetav warrants kan spridas . I den mån särskilda regler förwar- 4 1973.1 saml Nr 93 1973: 93 50 räntsskulle visa sig erforderliga på grund av att de anses ha ett spekulativtmoment, bör sådana regler kunna lämnas i lag eller annan reglering rörandebörshandel. Även styrelsen för anser alt regler om warrantsbör införas. Bankofullmäktigeoch kapilalmarknadsutredningen motsätter sig inte förslaget om införande avkonvertibla obligationer. Fullmäkdge framhåller emellertid att införandet avnya finansieringsinstrument inte ulan vidare kan väntas ge näringslivet någotbetydande tillskott av långfristigt kapital. Skulle någon ökning av utbudet avlångfristigt kapital följa av en introduktion av nya finansieringsformer tordeden komma alt härröra från allmänheten. Nya typer av kreditinstrument medföremeUertid en ökad osäkerhet i företagels finansieringsstruktur och är genom sinofta komplicerade konstruktion svårbedömbara som placeringsobjekt. Särskilt motbakgrunden av att allmänheten förutsätts svara för en större del av det ökadekapitalutbudet är det angeläget att lagreglerna utformas så att inte enkraftigt ökad risk och osäkerhet för kreditgivare och låntagare påkapitalmarknaden uppkommer. I fråga om konvertibla obligationer framhållerfullmäktige att emission av sådana värdepapper kan te sig gynnsam för vissaföretag särskilt då företag med potentiellt goda tillväxtmöjligheter.Osäkerheten vid emissionstillfället kan vara för stor för att locka etttillräckligt antal intressenter att direkt teckna aktier. Genom att i släUetge ut konvertibla obligationer skulle företagen kunna erbjuda godtagbarsäkerhet som man kunde utgå från att de flesta köpare kommer att bytaut obligationerna mot aktier. Det kan också tänkas att sparare som normaltplacerar i välkända företags aktier skulle kunna lockas att placera ikonvertibla obligationer som utges av företag som ännu inte har hunnitetablera sig på marknaden. För denna speciella företagskategori skulle såledesde konvertibla obligationerna kunna väntas vara marknadsvidgande. Även förmera väletablerade företag kan det vara fördelaktigt att ge ut konvertiblaobligationer om kursen på företagets aktier för tillfället är för låg för atttillåta en nyemission av aktier. Det är därför inte uteslutet alt nyafinansieringsformer såsom konvertibla obligationer kan förstärka näringslivetsexpansionsvilja och vidga utrymmet genom en ökning av sparincitamen-ten. Kapilalmarknadsutredningenredovisar samma insfållning som bankofullmäklige. Kapitalmarknadsutredningenframhåller dessutom att en föruts'ättning för att konvertibla obligationerskall kunna emitteras "är att bindande beslut om framtida emissioner avakiier för utbyte av obligationerna kan fattas av en bolagsstämma. Det ärtveksamt om ett sådant beslut bör gälla för obegränsad tid. Det kan enligtkapilalmarknadsut-redningens mening vara rimligt att i lagen begränsa tidenfrån bolagsstämmans beslut till konverteringslidens utgång till exempelvis tioår. påpekar att slutfasen i en emission av konvertibla 1973: 93 51 skuldebrevär en i samband med konverteringen genomförd ökning av aktiekapitalet.Samfundet anser därför att bolagsstämman bör kunna bemyndiga styrelsen attfatta beslut om utgivande av konvertibla skuldebrev på samma sätt och undersamma villkor som styrelsen enligt förslaget kan bemyndigas att fatta beslutom ökning av aktiekapitalet genom nyemission. har samma inställning. Näringslivet påpekar att bolagsstämmanenligt förslaget kan överlämna åt styrelsen att besluta angående bl. a.skuldebrevens emissionskurs och räntefoten. Styrelsen kan däremot intebemyndigas att be-sfämma konverteringskursen, dvs. den kurs efter vUken de nyaaktiema skall avräknas mot skuldebreven. Räntan och emissionskursen för dekonvertibla skuldebreven och konverteringskursen måste emellertid enligt näringslivetavvägas mot varandra vid en och samma tidpunkt. Näringslivet anser därför detvara av största vikt att bolagsstämman har möjlighet att bemyndiga styrelsenatt bestämma även konverteringskursen. Dessutom bör styrelsen kunna gestillräckligt handlingsutrymme för att bestämma andra i låneavtal förekommandevillkor t. ex. bestämmelser om säkerheten för lånet och amorteringar.Näringslivet påpekar vidare att enligt förslaget måste styrelsen utnyttja denfuUmakt den har fått av bolagsstämman . Efiersom det tar tidatt få emissionstiUstånd och vidta övriga för emissionen erforderliga förberedelserär denna tidsgräns enligt näringslivet för snävt tilltagen. FuUmakten tillstyrelsen borde kunna få samma längsta gUtighetstid som en fullmakt tillstyrelsen som avser nyemission, dvs. från bolagsstämmobeslutet.Näringslivet anser det vidare angeläget att styrelsen skall kunna bemyndigasatt besluta om avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt till skuldebreven.Den etablerade tekniken på den internationella kapitalmarknaden gör detnämligen nödvändigt att bemyndigande kan ges i en så vid omfattning förinternationella konverteringslån. Gäller företrädesrätt kan emissionen oftainte placeras, vilket sammanhänger med att obligationer i stort sett tecknas aven annan publik än beträffande aktier. En företrädesrätt för aktieägarnaförutsätter dessutom att de får rimlig tid, en månad, att utnjttjaföreträdesrätten. Marknadsläget kan dock vara så labilt att lånet måsteplaceras utan sådan tidsutdräkt. Näringslivet framhåller slutligen att det inteuppfattar utfärdande av konvertibla skuldebrev som mer ingripande för bolagetsstruktur och intressen än en ökning av aktiekapitalet. Näringslivet förordardärför alt reglerna om bolagsstämmans bemyndigande till styrelsen ges sammaomfattning som näringsUvet förordat i fråga om nyemission. Reglerna bör i såfall kompletteras med bestämmelser om att beslut om fullmakten fömts'ätterkvaUficerad majoritet eller närmare bestämt att beslutet bitr'äds av tvåtredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företräddaaktierna. Vad angår frågan om man bör införa särskilda skyddsregler förinnehavare av konvertibla skuldebrev för den händelse 1973: 93 52 aktieemissioneräger rum under lånets löptid m. m. framhåller näringslivet att bolagsstämmansbeslut om utgivande av konvertibla skuldebrev skall ange den rätt som skalltUlkomma skuldebrevens ägare i sådana situationer. Några ytterligareskyddsregler är enligt näringsUvet inte erforderUga. Bankofullmäktigeoch kapilalmarknadsutredningen tar upp frågorna om konverteringskursen och denav utredningen föreslagna regeln om att styrelsen måsteutnyttja fullmakten. Sexmånadersfristen bör utsträckas. Vad beträffar konverteringskursenanses vägande skäl kunna anföras för både utredningsförslaget och den åsiktenatt det bör kunna överlåtas på styrelsen att fastställa konverteringskursen.Dessa två remissinstanser anser därför att det finns sk"äl att ytterligareöverväga denna fråga. Föreningen auktoriserade revisorer anser alt nyssnämndabestämmelse om en frist kan slopas. Svenskarevisorssamfundet påpekar att förslaget innebär att aktiekapitaletsmaximibelopp behöver höjas redan vid emissionen av de konvertiblaskuldebreven. Samfundet anser det mera praktiskt att denna fråga avgörs närkännedom föreligger om vilket konverteringsbelopp som faktiskt uppstår.Samfundet ifrågasätter vidare om det är lämpligt att bindakonverteringsbeloppet till av aktiekapitalet vid tiden för registreringenav bolagsstämmans beslut om ökningen av aktiekapitalet. Utredningensförslag om konvertibla aktier kan enligt näringslivet bli värdefullt som ettnytt finansieringsinstrument bland andra för anskaffning av kapital till mindreoch medelstora företag. När det gäUer sådana företag kan konvertiblapreferensaktier vara den lämpligaste formen för en tillträdande finansiär. Hanfår rösträtt, förmånsrätt till utdelning av kapital samt möjligheten att, omföretaget har framgång, konvertera aktierna till stamaktier. En liknandesituation kan enligt näringslivet föreligga också vid rekonstruktion av ettföretag. Även och patentverket tillstyrker förslaget om konvertiblaaktier. Näringslivettar upp den minoritetsskyddsregel enligt vUken bolagsstämma inte får fattabeslut som uppenbarligen är ägnat att bereda otUlbörlig fördel åt aktieägareeller annan till skada för bolaget eUer annan aktieägare. I och för sig ärvarje generalklausul med en så allmän formulering en osäkerhetsfaktor irättslivet. Näringslivet anser dock att klausulen bör godtas. Den böremellertid endast kunna tUlämpas i extrema fall. Näringslivet erinrar i detlasammanhang om att generalklausulerna inom olika delar av r'ättsordningen förnärvarande är föremål för särskUd utredning. Näringshvet förutsätter alt i denmån den utredningen även kommer att omfatta generalklausulen i förslaget tiUaktiebolagslag särskild försiktighet skall iakttas nar det gäller alt utvidgadet av aktiebolagsutredningen förutsatta tillämpningsområdet förgeneralklausuler. I all synnerhet måste detta gälla sådana bolagsstämmo- 1973: 93 53 beslutsom förutsätter särskUd röstmajoritet när sådan majoritet för beslutet harförelegat. anser däremot att de nya reglema om majoritet förändring av bolagsordningen medför alt det behövs en allmän skyddsmekanism motmaktmissbruk. Samfundet menar att ordet "uppenbarligen" i denföreslagna lagtexten bör utgå. Genom att ordet "otillbörlig"förekommer i lagtexten finns det enligt samfundet tUlräckligt garanti för attgeneralklausulen inte skall komma att begränsa majoritetens handlingsfrihet ien från bolagets synpunkt ofördelaktig omfattning. förordar altordet "uppenbarligen" får utgå ur lagtexten till generalklausulen. Aktiebolagsformenär hos oss tillgänglig för aUa typer av företag oberoende av storlek. Svenskaktiebolagsrätt erkänner enmansbolaget, dvs. alla aktier i bolaget kan ägas av enenda person. Kravet på aktiekapital sfälls lågt. Det räcker att aktiekapitaletuppgår till . Denna minimigräns har gällt alltsedan 1895 årsaktiebolagslag trädde i kraft. Detär i andra länder vanligt att det vid sidan av aktiebolaget finns en särskildbolagsform, vari ekonomisk verksamhet kan drivas utan personlig ansvarighet fördeltagarna. Bolagsformen är anpassad för företag med ett mindre antal delägareoch kravet på aktiekapital ställs lägre. I tysk rätt benämnes denna bolagstypGesellschaft mit be-schränkter Haftung (GmbH) och i fransk rätt åresponsabilité limitée (SARL). Motsvarande bolagsformer finns också i de övrigaEG-staterna. Sålunda har i lagts fram förslag till lagstiftningom bolagsformen GmbH/SARL. Fråganom att införa en motsvarighet till GmbH-bolaget övervägdes under förarbetenatill aktiebolagslagstiftning. Det ansågs emellertid då attövervägande skäl talade mot alt inrätta en särskild bolagsform för de mindreföretagen. Allvarliga betänkligheter ansågs möta redan från den synpunkten atten sådan bolagsform saknar grundval i inhemsk rättsutveckling (SOU 1941: 9 s.29 ff.). Utredningenhar övervägt frågan om för mindre företag bör införas någon annan bolagsform änaktiebolagels under vilken verksamheten kan drivas utan personlig ansvarighetför delägarna. Utredningen anser emellertid alt de skäl som anfördes däremotvid gällande lags tillkomst alltjämt är bärande. Möjligen bör dock enligtutredningen frågan 1973: 93 54 tasupp i samband med en modernisering av lagstiftningen om handelsbolag och enklabolag. Utredningenställer frågan om inte rätten att driva ekonomisk verksamhet i bolag utanpersonlig ansvarighet borde förutsätta ett väsentligt högre kapital än som förnärvarande föreskrivs. Den tyska aktiebolagslagen kräver exempelvis ettaktiekapital på minst 100 000 . EmeUertid skulle en därmed jämförlig höjningav minsta tUlåtna aktiekapitalet i svenska bolag betyda en mycket starkförändring av villkoren för de mindre förelagen, vilka nu i mycket storutsträckning arbetar såsom aktiebolag med lågt aktiekapital. Utredningenföreslår att aktiekapitalet skall vara . och betecknar självdetta förslag som en ungefärlig anpassning till den penningvärdesutveckling somskett sedan tillkomsten av nu gällande lag. Bolag som bildats föreikraftträdandet skall dock enligt förslaget kunna fortsätta sin verksamhet ävenom aktiekapitalet understiger . Någraremissinstanser lar upp frågan om införande av en särskild associationsrättsligform för de mindre företagen. SHIO beklagar att det inte har ingått iutredningens uppgifter att överväga alternativa bolagsformer. Det finns enligtSHIO ett behov av en bolagsform, som är direkt avpassad för mindreföretag av typen familjeföretag och fåmansföretag. Utredningsförslagetinnehåller starkt formaliserade krav beträffande styrelsens ochbolagsledningens ansvar inför bolagsstämma, skydd för aktieägare, jävsregler m.m. som inte alls är tillämpliga i fråga om de mindre förelagen. SHIO framhållervidare att användningen av aktiebolagsformen ger skalle- ochsocial-försäkringsmässiga förmåner. Användningen av aktiebolagsformen böremellertid inte vara beroende av sådana hänsynstaganden. Det är inte motiveratatt olikheter i fräga om nämnda förmåner uppkommer till följd av valet avföretagsform. SHIO anser det d'ärför önskvärt att en särskild utredning snarastmöjUgt sätts igång i syfte att få till stånd en enklare bolagsform än den nuvarandeaktiebolagsformen. Aktiebolagsformen bör enligt SHIO företrädesvis förbehållasstörre företag. Även ifrågasätter om det inte bordeövervägas att införa en förenklad och mindre formaliserad associationsformför de mindre företagen. Föreningen framhåller att syftet med offentlighet ochregislreringsskyldighet inte har relevans beträffande sådana mindre förelag. Depublicitetssynpunkter som gör sig gäUande i fråga om stora bolag saknartiUämplighet för den mindre företagsamheten. Tredje man som viU stå ekonomiskarisker, exempelvis som leverantör, skaffar enligt föreningen information påandra och mer ändamålsenliga s'ätt än genom att läsa årsredovisningen och andra 1973: 93 55 handlingarsom har insänts till patentverket. Delegationen för de mindre och medelstoraföretagen anser att utredningsförslaget kan betraktas som onödigt kompliceratför många småföretag. Delegationen anser det angeläget att få belyst frågan omdet eventuellt finns behov av en till de mindre företagen särskilt anpassadaktiebolagslag eller en helt ny associationsform. LRF menar att det finns behovav en särskild associationsform för mindre företag men anser att den frågan kanlösas genom att kommanditbolag befrias från skyldighet att registrera varjepersonförändring bland kommanditdelägarna. Bankinspektionenpåpekar att det utomlands ofta finns två olika aktiebolagsformer, en förföretag med mindre antal delägare och en annan for företag vars aktier ärspridda bland en större allmänhet. Inspektionen anser att det hade varitönskvärt om utredningen närmare hade diskuterat för- och nackdelarna med ettsådant system. Systemet har den fördelen att man härigenom skuUe kunna förenklaregelsystemet för de mindre aktiebolagen. Utredningsförslaget innehåUernämligen enligt inspektionens mening en alltför långtgående detaljregleringnär det gäller mindre företag. Vidare skulle tillskapandet av en särskildaktiebolagsform för de mindre företagen underlätta en eventuell anpassning avden svenska aktiebolagsrätten till motsvarande lagstiftning inom EG.Inspektionen framhåller också att aktiebolagsformen i betydandeutsträckning används för drivande av företag, för vilka den egentligen inte äravsedd. Detta gäller bolag för utövande av konstnärlig eller annan rentpersonlig verksamhet men också andra företag, i vilket någon klar åtskUlnadinte görs mellan ägarens egna och bolagels ekonomiska förhållanden. Denväsentliga anledningen till bolagsbildningen har i sådana faU ofta varit skatteskäl.Aktiebolagsformen kan användas för skattemässiga dispositioner som är ägnadeatt väcka betänkligheter från allmän synpunkt. Detla visar att det finnsväsentliga svagheter i det associationsrättsliga systemet. Frågan bör enligtinspektionen angripas också från bolagsrältslig utgångspunkt. RÄ är inne påliknande tankegångar. Han framhåUer att de mindre företagarna ibland saknarnärmare kännedom om de regler som finns i aktiebolagslagen och att de försummaratt göra de anmälningar m. m. som lagen föreskriver. Dessutom kännetecknas dessaföretag inle säUan av dålig ekonomisk stabUitet. Aktiekapitalet täcks inte ierforderlig omfattning av tillgångar i företagel, vilket medför att skyddet förborgenärerna blir bristfälligt. Det kan enligt RÄ starkt ifrågasättas om småförelag av detla slag skall drivas i en företagsform där det inte finns någotpersonligt ansvar. Från allmän synpunkt skuUe det sannolikt vara tiU fördel omde drevs i andra former med personligt ansvar. RA framhåller vidare allaktiebolagsformen ofta väljs huvudsakligen på grund av skatteskäl.Aktiebolagslagens regler bör emellertid enligt RA vara så utformade att deinte 1973: 93 56 stimulerartill bildningar av bolag där sådana inle är sakligt motiverade från desynpunkter som kännetecknar associationsrätten. Företagsskatteberedningenpåpekar att utredningen inte har undersökt hur beståndet av registrerade bolagfördelar sig med avseende på aktiekapitalets storlek. Det har inle hellerundersökts vilka olika kategorier av aktiebolag som finns för närvarande.Beredningen anser det anmärkningsvärt att utredningen inte har ansett sigbehöva grunda sina överväganden på strukturanalyser av sådana frågor. Beredningen nämner vidare alt antalet aktiebolag överstiger 100 000 jämfört medca 44 1960. Det övervägande antalet bolag eller i vart faU 7580 %utgörs av enmans- och fåmansbolag. Av de nyregistrerade bolagen utgör enmans-och fåmansbolag samma höga andel. I ökande utsträckning har bolag tillkommitmed verksamhet av ringa omfattning och av sådan beskaffenhet att det inte ärfråga om egentlig näringsverksamhet. Bolagsformen används för andra slag avverksamhet än vad som var aktueUt vid tillkomsten av aktiebolagslag,t. ex. för administration av utpräglade tjänsteuppdrag, extrasysslor, konsulttjänster, lakar- och landläkarpraktik etc. Denhuvudsakliga anledningen lill många bolagsbUdningar torde enligtberedningen vara att få fördelar vid beskattningen. Även bortsett frånbeskattningssynpunkterna kan det enligt beredningen ifrågasättas om det är ettaUmänt intresse med det betydande antal småbolag som finns ochutvecklingen mot allt fler sådana bolag. Beredningen beklagar alt utredningeninte har tagit upp frågan om alt införa någon annan företagsform änaktiebolagets för de mindre bolagen.