prop · FW0396 · 1973-12-31 00:00:00 — Användningen av införselavgiftsmedlen under regleringsåret1971/72 framgår av den föregående redogörelsen liksom också beräkningar ochförslag rörande dispositionen av införselavgiflsmedel som inflyter /73. Jag har ingen erinran mot vad som har redovisats i detlasammanhang. har beräknat att ca 418 milj. kr. kommeratt inflyta under /74 i form av införselavgiftsmedel.Enligt nämnden skall 341,2 milj. kr. av dessa fördelas tUl regleringsföreningarnaför deras prisreglerande verksamhet inom den s. k. fördelningsplanen. Nämndenföreslår alt delbeloppet för mjölkavkastningskontroll höjs lill 7,5 milj. kr. Den exakta storleken på det belopp som fördelas lillregleringsföreningarna för deras prisreglerande verksamhet blir beroende av deverkliga intäkterna av fodermedelsavgifterna. På grund av den storaosäkerheten om regleringsekonomin för olika varuområden kan en Prop.1973: 96 14 preliminär fördelning av beloppet inom fördelningsplanen inlegöras . Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att senare fastställa denna fördelning.Jag utgår dessutom från att nämnden liksom tidigare får efter hörande avjordbrukets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen jämkadelbeloppen tiU regleringsföreningarna och även besluta om fördelning av detbelopp som kan komma att stå till nämndens förfogande. Av de införselavgiftsmedel som under regleringsåret1973/74 inflyter utöver det totalbelopp som enligt det föregående skallfördelas till regleringsföreningarna, dvs. medel utanför den s. k. föi-ddningsplanen,bör liksom f. n. 55 milj. kr. användas för att sänka partipriset på konsumtionsmjölk.Vidare bör 2 milj. kr. utnyttjas för slöd tUl vaUfrö-odlingen och 1,2 milj. kr.tillföras för att effektivisera odlingen avmatpotatis. Medel bör ställas till jordbruksnämndens förfogande för alt täckakostnader för prisutjämning på äggalbumin och kärnbindemedel. Avinförselavgifter utanför fördelningsplanen bör dessutom fördelas högst 30 000kr. till att läcka statens kostnader för importkontroll av anunala livsmedeloch . för den kontroll av konsumtionsmjölk som ankommer på jordbruksnämnden.Högst 1 milj. kr. bör föras över till prisregleringskassan för fisk. i tUlföras högst . för fortsattförädlingsverksamhet på potatisområdet. För att minska koslnadsbelaslningen på detfoder som används i minkuppfödningen bör få tas i anspråk högst 2 milj. kr.och för att bestrida kostnaderna på ca 12 milj. kr. för mellanprislinjen påfårkött bör också få användas regleringsmedel som inflyter utanförfördelningsplanen. Som bidrag till kostnaderna för arméns ackordhästorganisationbör ett belopp på . Jag tUlstyrker att jordbruksnämnden även / 74 får disponera högst . av införselavgiflsmedelutanför fördelningsplanen för att begränsa fraktkostnaderna för mjölk ochgrädde i vissa områden i de fyra nordligaste länen. De ökade kostnaderna för sockerregleringen /74 tUl följd av beslutet att öka sockerbetsarealen påGotland och fr. o. m. bör täckas med införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen. Jag har inte någon erinran mot att Svensk spannmålshandel,liksom , tillförs införselavglfter för sådan brödsäd som importeras iutbyte mol inhemsk brödsäd, som exporteras till följd av kvalitativa bristereller måste användas tUl foder, liksom att Svensk kötthandel erhållerkompensation för viss s. k. utbytesexport av kött och fläsk. Jag har inte heller något att erinra mot att bidraget tillSMAK för upplysningsverksamhet på matpotatisområdet höjs till . somföljd av kostnadshöjningar men framför allt med hänsyn till förslaget Prop.1973: 96 15 omytterligare kvalitetsfrämjande åtgärder på matpotatisområdet som jag i det följandekommer att förorda. Jag har inte heller något att erinra mot att 2 milj. kr. ulgårsom slöd till odling av konservärler och andra köksväxter om beloppet avräknasfrån det belopp som kan komma alt tiUföras jordbruket som kompensation fr. o. m.den 1 juli 1973 till följd av utvecklingen av den allmänna prisnivån. Jagvill i det här sammanhanget ta upp en skrivelse från grossisiförbundden . I denna hemställer grossislförbundel om snara åtgärder föralt så långt möjligt undanröja de negativa följderna av prisstoppet förimportörer av jordbruksprodukter, i första hand kött, fläsk och ost. Grossislförbundelanför alt importörer av bl. a. kött och fläsk under normala förhållanden kangöra sina värderingar av möjligheterna till import med hänsyn tillmarknadspriserna i och utlandet samt införselavgifterna. Vid prisstoppblir importörernas möjligheter till import vid stigande priser i utlandet vilket är fallet f. n. direkt beroende av att införselavgiflema reduceras imotsvarande mån. Isitt remissvar över skrivelse anför statens jordbruksnämndalt de ändringar av införselavgifterna för kött och fläsk som nämnden harvidtagit under prisstoppet i stort sett torde ha hålUt importörernaskadeslösa för prisstoppels verkningar. Nämnden anser vidare att svårigheternaför importörerna vid prisstegringar i utlandet endast i vissa lägen kan sägasha sin grund i prisstoppet. Prisstegringarna i utlandet kan således bli störreän hela införselavgiften och kompensationsavgiflen före prisstoppet. Undernormala förhåUanden skulle de inhemska prisema stiga, sedan införselavgiftenoch kompensationsavgiften har tagits bort helt, och import skulle vara möjUg.Vid pri-sstopp med låsta inhemska priser är import däremot inte möjlig om deninte subventioneras. Vidarekan det inträffa alt priserna i utlandet på de styckningsdetaljer somimporteras hit stiger mer än genomsnittet. Under normala förhållanden skulle idenna situation en omfördelning göras av den svenska styckningskalkylen. Avnaturliga skäl finns viss obenägenhet att göra sådana omfördelningar under ettprisstopp. Underhänvisning till det anförda hemställer nämnden alt dels få disponerainförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen för alt kunna subventioneraimporten, dels alt få hell eller delvis restituera erlagda införselavgifter försådana styckningsdelaljer som behövs för att komplettera de inhemskatillgångarna. Nämndenfinner vidare vad gäller ostimporlen, vars problem inte har utvecklats närmarei skrivelse, all det f. n. inte torde behövas särskilda imporlfrämjandeåtgärder utöver de dispenser som SPK kan meddela. 1973: 96 16 Jagbiträder jordbruksnämndens förslag. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:lsbestämmande, statens jordbruksnämnd bör bemyndigas att vidta de åtgärder sombehövs för att eliminera icke önskvärda följder av prisstoppet för importen avkött och fläsk i huvudsaklig överensstämmelse med nämndens förslag. Avgiftsbeläggningav sojaprodukter Frågans tidigare behandling Isitt förslag (Ds Jo 1969: 2) rörande prisregleringen på jordbruksprodukter förtiden efter föreslog jordbruks-priskommitlé bl. a.att sådana sojabönprodukter under tulltaxenr 19.02, 21.07 och 23.04 som kananvändas som ersättningsmedel för kött, tUls vidare i princip skulle beläggasmed en tillverkningsavgift resp. kompensationsavgifl på . per kg.För produkter under nr 23.04 förutsattes alt denna avgift inle skulle las ut påsådana varor som skulle användas för utfodring. Kommittén föreslog inle någraändringar för varor under nr 35.04 (praktiskt taget rent sojaprotein) efiersom dessavar bundna med tullfrihet i . Kommittén föreslog vidare att frågan omavgiftsbeläggning av s. k. imiterade mjölk- och kötlprodukler skulle utredasytterligare. Jordbmkspriskommitlénsförslag om sojabönprodukter godtogs av med tillämpning fr.o.m. den 1juli 1969. mjölkpris-kommitté fick i uppdrag alt utreda bl. a. fråganom avgiftsbeläggning av s. k. imiterade mjölk- och kötlprodukler. Kommitténspromemoria (Ds Jo 1970:2) angående avgiftsbeläggning av sojaproteinprodukter överlämnadeslill övervägas av nämnden i samband med utarbetandetav förslag till justeringar i prisregleringen av jordbruksprodukter /71. förslag framgick att sojaproteinels konkurrensförmåga med kötttidigare hade överskattats. Vid prisöverläggningarna med jordbrukelsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen kunde nämnden därför nåenighet om att den provisoriska avgiftskon-struklionen skulle bestå lUl dess enny livsmedelslagsliftning trätt i kraft. Avgiften skulle emellertid sänkas till2 kr. per kg och utgå vid all användning av sojaprotein i livsmedel. Om enökad användning av soja-protein i livsmedel skullemedföra ett inkomstbortfall på minst 1 milj. kr. för jordbmket förutsattenämnden att ersättning skulle utgå för inkomstbortfallet. Genom beslut avriksdagen ändrades avgiftsbeläggningen fr. o. m. i enlighetmed nämndens förslag. 1973: 96 17 1971: 116 angående reglering av priserna på jordbmksproduk-ter för tiden1 juli 1971den redovisades att jordbruksnämnden skulle återkommai fråga om avgiftsbeläggningen av sojapro-' tein sedan klarhet hade vunnitsangående de förutsättningar som skulle följa av den nyalivsmedelslagstiftningen. här nu be slutat om nyatillämpningsföreskrifter för köttvaror, vilka avses till-lämpas fr.o.m. den 1januari. De nya bestämmelserna blir något liberalare i fråga ommöjligheten att använda sojaproteinprodukter i korv och de reglerar tUlsättningen,inte endast som av sojaprotein utan av alla vegetabUiska proteiner. Ävenom de nya bestämmelserna således ännu inte har trätt i kraft anser sig jordbmksnämndendock böra ta upp frågan om avgiftsbeläggningen av sojaprotein. Nämnden hardärför undersökt imporlutveck-lingen för olika slag av sojaprodukter ochanvändningen av dessa inom charkuteriindustrin. Nämndensammanfattar den nuvarande användningen av olika sojaprodukter i köttvaror ochövriga livsmedel på följande sätt. Sojaproteinisolat(nr 35.04) används i första hand som bindemedel i den tekniska industrin. Detanses att priset på denna starkt koncentrerade produkt f. n. inle gör den heltkonkurrenskraftig med andra bindemedel. Sojaproteinproduktersom hänförs tiU nr 19.02, 21.07 och 23.04 används huvudsakligen inomcharkuteriindustrin (inkl. t. ex. framställning av köttbullar och färdiglagadmat). Volymen synes ha stabiliserat sig vid drygt varav ca 80ton under /72 utgjordes av vissa livsmedel av s. k. hälsokosltyp(nr 21.07). Ejavfettat sojamjöl (nr 12.02) ansågs tidigare på grund av sitt fettin-nehållinte vara lämpligt att användas inom charkuteriindustrin; Därför har det intebelastats med samma avgift som de sojaproteinprodukter som kan hänföras till gmppen"substitutvara för kött" utan med en avgift som närmast motsvararinförselavgiften för oljekraftföder. Den kraftiga ökningen av importen av dennaprodukt efter den 1 jiili 1969 torde emellertid till någon del bero på altprodukten används i köttvaror. Sojabönor(nr 12.01) används som råvara vid oljeframställning. Rest-' produkt från dennatillverkning har endast använts som foder. Totalttorde användningen av sojaprotein inom charkuteriindustrin f. n. uppgå tiU700800 ton . Det är mycket svårt all uppskatta hur mycket som direktersätter kött och hur mycket som ersätter utdryg-nings- och bindemedel som skorpmjölo. Grovt räknat torde man dock enligt nämndens uppfattning kunna uppskattaatt omkring en fjärdedel av den använda kvantiteten sojaprolein direktersätter kött. 1 saml Nr 96 1973: 96 18 hänsyntill sojaproteinets lägre vattenhalt motsvarar detta drygt nötkött perår. Detta motsvarar i stort sett de beräkningar som mjölkpriskommitté gjorde. Denframtida användningen av sojaprotein kommer givetvis att påverkas av de nya tiUämpningsföreskriftematill livsmedelslagen och av avgifterna för sojaprotein och andra vegetabUiskaproteiner som kan användas som substitut för kött. I fråga om korv bör manenligt nämnden utgå från att sojaprotein och då närmast sojaisolat blir konkurrensdugligtsom bindemedel._ Vidare får man fömtsätta att texturerat sojaprotein under nr21.07 i någon mån kan bli aktuellt som råvara i korv. Vidare tillkommerförsäljning av sojaprotein direkt till konsumenterna. Fr. o. m. säljsen form av sojaprotein för att användas till att dryga ut färser o. d. ihemmen. Från tillverkarhåll hävdas dock alt denna användningsform inte behövermedföra en minskad köttförbrukning. Konsumtionen av färs kan öka och költförbruknmgendärigenom bli oförändrad eftersom den med sojaprotein utdrygade färsen blirbilligare än en produkt med högre költinnehåll. Jordbruksnämndenanser således att konkurrensförhållandet mellan kött och sojaprotein i stortsett får anses stabiliserat. Enligt nämndens mening finns det därför starkamotiv för att ersätta den provisoriska avgiftsbeläggningenav sojaprodukter med en mer permanent ordning. Avgiftsbeläggningen torde ifortsättningen inte behöva ta sikte på att begränsa användningen av sojaproteininom charkuteriindustrin. Nämndenanser att nivån på avgiftsskyddet bör ansluta sig mer till skyddet på vegetabilieområdet.För vetemjöl är införselavgiften f. n. och kompensationsavgiflen 6,85öre per kg. För potatisstärkelse är införselavgiften ochkompensationsavgiften per kg. Nämndenföreslår att nuvarande tillverknings- och kompensationsavgifter försojaprodukter för humankonsumtion upphör fr. o. m. och ersättsmed en enhetlig införselavgift på per kg. Avgiftbör dock inte utgå vid import av vara som är avsedd för oljeutvinning ellerutfodring. För sådan import bör nuvarande regler gälla. S. k. sojaisolat (nr35.04) bör inte heller beläggas med avgift på grund av gällande bindning enligtGATT. Nämndenföreslår att avgift skall utgå även för ej avfettat sojamjöl som i första handanvänds inom bageriindustrin. Mjölets oljehalt uppgår lill . Denna oljabelastas inte med fettvamavgift som annat bagerifett. Med hänsyn härtill tordeden föreslagna avgiftsnivån få betraktas som rimlig även ur bageriindustrinssynpunkt. Avgiftsförslagetframgår av följande tabell: för oljeutvinning för foderändamål annan användning Mjöl, ej avfettat, av sojabönor: för foderändamål annan användning 15: 80: 80: per dt för i beredningen ingående sojaprodukter Livsmedelsberedningar bestående av eUer innehållande sojaprodukter 80: per dt för i beredningen ingående sojaprodukter Oljekakor och andra älerstoder av sojabönor: för foderändamäl annan användning 19: 80: Omen enhetlig avgift införs för sojaprodukter för humankonsumtion börtillverkningsavgift inte komma i fråga vid framställning uiom landet avlivsmedel ur dessa sojaprodukter. Omden restprodukt, s. k. sojamjöl, som erhålls vid oljeutvinning ur sojabönorinom landet bearbetas och förädlas tiU livsmedel bör Kungl. Maj:t eller, efter Kungl.Maj:ts bestämmande, jordbmksnämnden få la ut en tillverkningsavgift på högstsamma belopp, som den föreslagna in-förselavgiflen för importerade sojaprodukler. 1968års jordbrukspriskommitté föreslog att sakkunniga skulle tillkallas för attutreda bl. a. frågan om att avgiftsbelägga s. k. imiterade mjölk- och kötlprodukler.I avvaktan på de förslag som kimde komma fram genom en sådan utredning föreslogkommittén att ett provisoriskt avgiftssystem skulle tUlämpas. a. att sådana produkter av sojabönor, tulltaxenr 19.02, 21.07 och23.04, som kan användas som ersättningsmedel för kött tUls vidare i principborde beläggas med tillverkningsavgift och kompensationsavgift på . 50 öreper kg. För produkter under nr 23.04 förutsattes att avgift inte skulle tas utdå de användes som foder. I avvaktan på resultatet av utredningen godtogs deav kommittén föreslagna provisoriska åtgärderna av 1973: 96 20 1969: 107 (s. 64) anförde jag att det särskilt på längre siktemellertid var av stor vikt att problem rörande tillkomst och utveckling avnya produkter behandlades med hänsyn såväl till konsumentemas och samhälletskrav på högvärdiga och prisbilliga livsmedel som till jordbrukets krav på ettregleringssystem som ger möjlighet tUl en lönsam produktion. 1969års mjölkpriskommitté fick i uppdrag att utreda frågan om avgiftsbeläggningen.Kommittén redovisade resultatet av sitt arbete i en promemoria angåendeavgiftsbeläggning av sojaproteinprodukter. På grundval av denna promemoriaföreslog jordbmksnämnden att den provisoriska avgiftskonstruklionen försojaprolein skulle bibehållas fram till då en nylivsmedelslagstiftning väntades träda i kraft. Tillverknings- och kompensationsavgiflenskulle emellertid sänkas lill . per kg fr. o. m. . Vidareavsågs viss ersättning kunna utgå för inkomstbortfall inom jordbmket vid ökadanvändning av sojaprolein för livsmedelsändamål.Jordbruksnämndens förslag lades tiU gmnd för en proposition som godtogs avriksdagen. Livsmedelsverkethar nu utfärdat nya bestämmelser för köttvaror fr.o.m. . Denya bestämmelsema kommer inte att innebära några större ändringar av de nu gäUandebestämmelserna. Den största förändringen kommer att gälla korv i vilkensojaprotein kommer att få tillsättas som hindemedel upp tUl . Med undantagför vissa namnskyddade korvsorter kommer dessutom att tillåtas fri inblandningav sojaprotein som råvara. har därför nu tagit upp frågan omavgiftsbeläggningen av sojaproteinprodukter. har undersöktimportutvecklingen av sojaproteinprodukter och varit i kontakt med importörerav sojaprotein och tillverkare av sojaproteinprodukter. Nämnden anser attkonkurrensförhållandet mellan kött och sojaprotein i stort sett harstabiliserats. Avgiftsbeläggningen av sojaproteinprodukter behöver därför intelängre ta sikte på att begränsa användningen av sojaprotein icharkuteriindustrin. Införselavgiften för sojaprotein kan därför anslutas tUldet övriga gränsskyddet på vegetabilieområdet. föreslår därföratt den provisoriska avgiftsbeläggningen av sojaproteinprodukter ersätts meden mer permanent införselavgift på per kg. Jag har inte något att erinramot jordbmksnämndens förslag, som har kommit till i samförstånd med jordbmketsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Det bör vidare ankomma på Kungl.Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbmksnämnd att ta uten tillverkningsavgift på den restprodukt, s. k. sojamjöl, som erhålls vidoljeutvinning ur sojabönor i landet om restprodukten används i livsmedel.Avgiften bör inte sättas högre än införselavgiften för. 1973: 96 21 Kvalitetsmärkningoch kvalitetskontroll av matpotatis Frågans tidigare behandling Sedanår 1953 utför det statsunderstödda SMAK kvalitetsbestämning av matpotatis.Gällande reglemente för SMAK fastställdes av Kungl. Maj:t den 30 juni 1959.SMAK har till uppgift bl. a. att genom olika åtgärder verka för att inom landetsaluförd potatis är av fuUgod beskaffenhet. SMAK leds av en styrelse, i vUkenbl. a. konsumenterna, odlarna och handeln är företrädda. Verksamheten vid SMAKstår under viss tillsyn av lantbruksstyrelsen. 1956års matpotatisutredning föreslog i sitt betänkande (SOU 1958: 24) Bättrematpotatis dels att marknadsskydd skulle införas för högklassig matpotatis,dels att underhaltig vara skulle kunna helt avslängas från marknaden. Genombeslut av riksdag (prop. 1959: 35, JoU 1959: 12, rskr 1959: 148)infördes marknadsskydd för högklassig matpotatis. Enligt kungörelsen (1959:187) angående kvalitetsbenämning på matpotatis får till människoföda avseddpotatis inte saluhållas eller försäljas under benämning som anger ellerantyder att varan är av särskilt god beskaffenhet, om den inte är försedd meddet för SMAK registrerade SMAK-märket. Undantag gäller i fråga om potatis somav odlare utbjuds eller försäljs till partihandlare eller som skall användasvid fabriksmässig eller därmed jämförlig livsmedelsframställning eller somsaluhålls eller försäljs i kokt eller på annat sätt berett skick.Bestämmelserna avser inte heller färskpotatis. Malpotatisutredningensförslag om författningsbestämmelser varigenom underhaltig vara skulle kunnaavstängas från marknaden ledde däremot inte till någon åtgärd. Somtidigare nämnts beslutade riksdag att ett nytt regleringssystemskulle införas för matpotatis. a. infördes en arealavgift för attfinansiera de ökade kostnaderna för marknadsreglerande åtgärder. Till grund förden nya matpotatisregleringen låg ett förslag som avgetts av en av jordbmksnämndentillsatt arbetsgrupp för utredning av det fortsatta stödet åtmatpotatisodlingen m. m. Fömtom själva prisregleringen tog arbetsgmppen uppkvalitetsfrågor beträffande matpotatis. Ätgärder borde enligt arbetsgruppenvidtas för att höja kvaliteten på den marknadsförda varan. Varkendepartementschefen eller uttalade sig särskilt om arbetsgmppensförslag till kvalitetsfrämjande åtgärder. 1973: 96 22 Lantbmksstyrelsenframhåller i sin skrivelse att, sedan marknadsskyddet åt SMAK-märketgenomfördes, stora ansträngningar har gjorts för att upplysningsvägen få tillstånd såväl en bättre kvalitet som en bättre relation mellan kvalitet och prispå matpotatis. En betydande förbättrmg av matpotatisstandarden har också skett.Situationen är dock alltjämt inte tUlfredsstäUande. Enligt en undersökning av SPKberäknades bara av detaljhandelns totala potatisförsäljning hösten1971 ha varit SMAK-märkt. Endast en obetydlig del av den potatis som säljs ilös vikt är SMAK-märkt. Större delen av den potatis som säljs i detaljhandelnär alltså fortfarande okontrollerad. Beträffande den okontrollerade potatisenkan det enligt lantbruksstyrelsen konstateras att den i en del fall kan varabra men att den i stor utsträckning är undermålig. Det kan vidare konstaterasatt det i partihandeln föreligger en klar prisdifferentiering mellan SMAK-märktpotatis och den lägre, ej marknadsskyddade eller systematiskt kvalitetsövervakadekvaliteten Ordinär. Det framgår emellertid av undersökningar, som SPKtillsammans med SMAK genomfört vid upprepade tillfällen , attprisdifferentieringen efter kvalitet hinner jämnas ut innan varan säljs tillkonsumenten i detaljhandeln. Mycket ofta får konsumenten för sämre potatisbetala samma pris som för SMAK-märkt potatis eller ibland t. o. m. högre pris. Detlaförhållande är enligt lantbruksstyrelsen till uppenbar nackdel för konsumenterna.Det måste enligt lanlbmksstyrelsens mening anses rätt och rimligt attkonsumenterna inte behöver betala mera för matpotatis än som är motiverat avdess kvalitet. Beträffandegången i kvalitetsarbetet anför lantbruksstyrelsen följande. Den primära fömtsättningenför att uppnå en god kvalitet på matpotatis är att denna "odlasfram". Potatisen måste sedan hanteras och lagras varsamt och riktigt. Detlagäller både hos odlaren, inom handeln och hos konsumenten. Vid storleks- och kvalitelssorteringsamt kokningsanalys och sortundersökning kan den framsorterade varansbeskaffenhet preciseras i "kokningsfel" och "övriga fel",uttryckta som felenheter, samt sortäklhet och sortrenhet fastställas. Sedanförekomsten av fel bestämts, kan potatisen klassificeras. F. n. finns trekvalitetsklasser med nedan angivna högsta procenttal tillåtna felenheter. Kokningsfel Övriga fel Summa felenheter högst Ordinär 9 15 20 Märkningav kvaliteterna SMAK Extra och sker enligt bestämmelser förSMAK som lantbmksstyrelsen meddelar. För att få använda SMAK-märket krävstillstånd av kontrollorganet. 1973: 96 23 Missbrukav det marknadsskyddade SMAK-märket kan medföra avstängning från rätten attanvända märket. Utnyttjandet av beteckningen Ordinär är inte förenat med någonobligatorisk kontroll. Beteckningen Ordinär har inte ansetts kunna skyddassåsom varumärke genom registrering. SMAK har huvudsakligen tvåkontrollformer, utvidgad kontroll (U-kontroll) och stickprovskontroll (S-kontroU).Vid U-kontroll övervakar SMAK direkt klassificering, förpackning och märkningav enskilda partier. S-kontroll utövas i syfte att stickprovsvis övervaka de för-packaresom har kontrollorganets bemyndigande att SMAK-märka potatis på eget ansvar.S-kontrollen kan ske på förpackningsställena eller i detaljhandeln. SMAK:s kontrollverksamhetskall vara självbärande. Avgifterna fastställs av lantbruksstyrelsen. Fömtomvissa fasta inträdes- och årsavgifter tar SMAK f. n. av förpackarna ut 2,2 öreper kg för U-kontrol-len och per kg för S-kontrollen. Lantbmksstyrelsenframhåller att matpotatismarknaden kan saneras på ett för konsumenternatillfredsställande sätt endast med hjälp av tvingande bestämmelser. Enligtstyrelsens uppfattning kvarstår de av departementschefen åberopadebetänkligheterna mot ett syslem med en lägsta kvalilelsgräns. Styrelsensförslag utesluter emellertid inte möjligheten att senare, om det visar sigbehövas, fastställa en nedre gräns för kvaliteten.