prop · FW0346 · 1973-12-31 00:00:00 — summan av sjukpenningen och skatleminskningen pågrund av sjukskrivningen har överstigit den behållna inkomst den försäkradeskulle ha haft om han varit frisk. Om sjukpenningen görs skattepliktig kan dessa nackdelarelimineras. Dessutom bör reglerna kunna utformas så att kompensationsgradenblir jämnare. Även på annat sätl uppnås fördelar om sjukpenningen görsskattepliktig. Genom all förmånen f, n, inle är skattepliktig ulvisar de genombeskattningen redovisade inkomsterna inle de verkliga inkomstema för den sområkat ul för sjukdom. Detta leder bl, a, lill alt, i de fall rätlen lill annansocial förmån är knuten till exempelvis storleken av den beskattningsbarainkomsten, den som uppburit sjukpenning kan erhålla Prop,1973:46 96 sådan förraån även om den faktiska inkomstnivå handärigenom fått egentligen inle skulle motivera det. Vid en beskattning av förmånemakan en mera rättvis jämförelse mellan olika personers inkomstförhållandenhärvidlag åstadkommas. har i betänkandet (SOU 1972:60)Beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m, ra, lagt frara förslag tillett syslem med beskattad sjukpenning. Utredningen har däri kommit frara tillall de svårigheter, främst av administrativ art, som man tidigare funnitförhindra införandet av en sådan ordning numera kan bemästras genom användandeav den moderna datatekniken. Denna uppfattning delas också avremissinstanserna. På grundval av vad utredningen redovisat lägger chefen förfinansdepartementet fram förslag om skatteplikt för sjukpenningförmåner med ikraftträdandefr.o.m. Mol den bakgrunden lar jag här upp frågan om denframlida utformningen av sjukpenningförsäkringens förmåner. 1 detta sammanhangtar jag också upp frågan om de ändringar av finansieringsreglerna försjukförsäkringen som påkallas såväl av omläggningen av sjukpenningreglerna somav införandel av en allmän tandvårdsförsäkring och en föräldraförsäkring. Jaglägger vidare fram förslag till de ändringar i bestämmelserna omtilläggspension sora behövs för all de förmåner som sjukpenningulredningen ochfamiljepolitiska kommittén behandlat skall kunna tillgodoräknas sompensionsgrundande inkomst. Utöver vad sagts behandlar jag i det följande vissasärskilda frågor, främst frågor rörande förtidspension enligt AFL, somföranleds av de ändringar som chefen för senare denna dagkommer att föreslå beträffande formerna för kontanlstöd vid arbetslöshet. Sjukpenningulredningen har tagit upp frågan om delnuvarande klassplaceringssystemet inom sjukpenningförsäkringen skall behållaseller ej. Detta system är behäftat med både för- och nackdelar. Fördelarna raed nuvarande syslem är främst avadministrativ art. Ersättning kan vid sjukdomsfall utbetalas utan föregåendeutredning om den försäkrades ekonomiska situation. Därigenom undviks dröjsmålmed utbetalningen och tvister mellan den försäkrade och försäkringsorganen isamband med sjukdomsfallet. Vidare medför systemet med ell begränsat antalsjukpenningklasser och stora intervaller mellan klassbollen och klassloppen allinle varie inkomständring behöver föranleda beslut om ändrad klassplacering. Enannan fördel är all sjukpenningens storlek inte påverkas av perioder avsjukdom, arbetslöshet eller kortvarigt inkomstbortfall av annan anledning. Den allraänna inkomstutvecklingen och reformer avsocialförsäkringen sedan klassplaceringssystemet infördes har emellertidmedfört att systemet fåll betydande nackdelar. Främst är del den successivautbyggnaden av sjukpenningskalan med allt större sjukpenningbelopp och högrekompensationsnivå samt skattesystemets utveckling som förändrat de Prop,1973:46 97 ursprungliga förutsättningarna för systemet. Skillnadernai kompensationsgrad för olika inkomstlagen i samma sjukpenningklass och förnärliggande inkomster i olika klasser har skärpts, särskilt i de högresjukpenningklasserna. En annan nackdel, som främst beror på att klassplaceringssystemetförutsätter inkomstanmälan från den enskilde, är att en stor del av deförsäkrade är placerade i felaktig, oftast för låg sjukpenningklass. Bl, a, med hänsyn rill all de försäkrades avgifterdebiterats på grundval av klassplaceringen har del vidare ansetts nödvändigtall för förhindrande av spekulation upprätthålla kravet på att klassändring inlefår ske under sjukdom. Följden av en för låg klassplacering kan emellertid därigenoradrabba den sjuke hårt. Om man skall slopa det nuvarande klassplaceringssystemet,vilket är nödvändigt för att komma till rätta med problemet med varierandekompensationsgrader, är det väsentligt all finna ett sätl alt anknytasjukpenningen så nära sora möjligt till den aktuella inkomsten. ärdet viktigt att ersättningens storlek är känd såväl för den försäkrade som förförsäkringskassan då ersältningsbehovet uppkommer. Sjukpenningen får inteförsenas av alt inkomstförhållandena först måste utredas. Utredningens förslag uppfyller båda dessa villkor.Förslaget innebär att liksom i det nuvarande klassplaceringssystemetbestämmer den sjukpenninggrundande inkomsten på grundval av den förvärvsinkomstsom den försäkrade kan antas komma all ha under del närmaste året. Till denna liosförsäkringskassan registrerade årsinkomst anknyts direkt och ulan tillämpningav några sjukpenningklasser den sjukpenning som skall utgå. Sjukpenningen avsesutgöra en viss enhetlig procentuell andel av den för dag bortfallna inkomsten. För all den sjukpenninggrundande inkomsten skall bli sårättvisande som möjligt skall enligt förslaget i denutsträckning som skäligen påkallas genom förfrågningar hos de försäkrade och påannat lämpligt sätt ta in uppgifter om ändringar i inkomstförhällanden ochandra omständigheter som har betydelse för sjukpenningförsäkringen. Tanken äratt den försäkrade genom skriftlig förfrågan skall få tillfälle litltill lämna aktuella inkomstuppgifter. När försäkringskassanbestämmer den försäkrades sjukpenninggrundande inkomsl skall kassan liksom f. n.skilja på inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete. Varjeförändring av sjukpenninggrundande inkomst meddelas den försäkrade genom allnytt försäkrings-besked sänds ut. Den försäkrades skyldighet att under löpandeår anmäla sådan ändring av den beräknade årsinkomsten som föranleder ändring avsjukpenningen kvarstår enligt utredningens förslag. En erinran härom föreslåsintagen i det försäkringsbesked som sänds ut. Utredningens förslag har mottagits välvilligt avremissinstanserna. När del gäller förslaget om en årlig uppföljning avinkomstförhållandena anser dock liksom även statskontoretalt en rutinmässig årlig förfrågan till den försäkrade om den beräknadeårsinkomsten skall ske först då en inle oväsentlig skillnad mellan den vid taxeringen 1 saml Nr 46 Prop,1973:46 98 bestämda årsinkomsten och denregistrerade sjukpenninggrundande inkomsten föreligger. Denna skillnad börenligt verkets mening vara . i de vanligare inkomsllägenamotsvarande en ändring av sjukpenningen om . Nämnda gräns bör enligt verketgälla även i fråga ora den försäkrades skyldighet all anmäla inkomslförändring.Därvid har anförts dels alt det vanligen föreligger stora svårigheter för denförsäkrade att uppskatta sin framlida årsinkomst med någon större noggrannhet,dels att en mera vidsträckt förfrågningsskyldighet medför en alltför storarbetsbörda för försäkringskassorna. Även , statskontoretoch anser att en höjning av den gräns vid vUkeninkomstförändring skall anmälas bör ske. De två senare instanserna föreslår altgränsen höjs så alt den motsvarar en ändring av sjukpenningen om . i ändrad årsinkomst. LO däremot uttalar som sin mening alten årliguppföljning av den sjukpenninggrundande inkomsten är en förutsättning för altdet nya systemet skall få full effekt. Liknande synpunkter framförs av TCO ochFolksam. Genom utredningens förslag all klassplaceringssystemetavskaffas och sjukpenningen skall utgöra viss procenlueU andel av densjukpenninggrundande inkorasten undviks nuvarande problem raed varierande kora-pensationsgraderinom varje sjukpenningklass och en språngvis förändring av kompensationsgradenvid klassgränserna. Sjukpenningen kommer alltså att kompensera bortfallet avförvärvsinkomst med en för samtliga sjukpenningberätligade lika stor andel avden bortfallna inkomsten. Jag förordar därför att det föreslagna systemet medsjukpenninggrundande inkomsl införs. Vad gäller åtgärderna för all eliminera del nuvarandeproblemet med den "eftersläpande" klassplaceringen, dvs. all en stordel av de försäkrade inte är placerade i rätt sjukpenningklass, är detväsentligt alt uppföljningen av inkomslförhållandena verkligen lar sikte på enså långt som möjligt aktuell inkomsl. Åtgärderna bör därvid sträcka sig längreän hittillsvarande jämförelse mellan den till kassan senast anmälda inkomstenoch en inkomstberäkning på grundval av senaste årets pensionsgrundande inkomst alltså en beräkning som även den avser en förfluten tids inkomstförhällanden.Jag delar därför utredningens mening att inkomstuppgifter i princip bör tas inregelbundet av alla försäkrade med sjukpenningförsäkring grundad påförvärvsinkomst. För att ett aktuellt underlag för bestämmande avsjukpenninggrundande inkomsl skall finnas dä det nya systemet träder i kraftkommer inkomst-uppgifter att infordras från samtliga sjukpenningförsäkradesom kan beröras av lagändringen, I fråga ora den fortlöpande kontrollen av inkoraslförhållandenabör del överläranas åt att pröva formerna och teknikenför denna inkomstkonlroll. Jag vill i delta sammanhang erinra om all ensärskild utredning prövar möjligheterna alt använda uppgifterna omsjukpenninggrundande inkomst som underlag för bedömningen avinkomstförhållandena även i samband med prövningen av rätten tillbostadstillägg. Uppgifternas aktualitet kan därför komma all få än större betydelse. Resultatet avutredningens arbete bör avvaktas innan raan tar slutgiltig ställning lill hur uppföljningenav inkomstförhållandena skall utformas. Denförsäkrade bör självfallet ha rätt alt när som helst anmäla inkomstförändringsom föranleder ändrad sjukpenning. Skyldighet för den försäkrade att anmäla inkomslförändringmåste likaledes i princip föreligga för varje inkomstförändring som föranlederändrad sjukpenning. Det ligger dock i sakens natur all del är svårt för denförsäkrade att raed större mått av noggrannhet bedöma ändring av sin framtidaårsinkomst. När det därför gäller alt för underlåten anmälan tillämpa särskildapåföljder i form av indragning av sjukpenning eller ålerkrav av för mycketuppburen sjukpenning måste därför ställas krav på en markant avvikelse från denregistrerade sjukpenninggrundande inkomsten. Enligt min raening bör avvikelseni regel uppgå lill innan sådan påföljd inträder. För all påföljden skallinträda bör dock avvikelsen uppgå lUl mmst . Enligtutredningsförslaget skall till undvikande av spekulationsrisker ändring avsjukpenninggrundande inkomsl alllid gälla med verkan fr. o. ra. feralonde dagenefler del anraälan ora inkomsländring skett. I gengäld skall lill skillnad motvad nu gäller ändring av utgående sjukpenning kunna ske under löpandesjukperiod. Anknytningen av ändringsbesluten till månadsskifte bryts. Mol detta förslag har några remissinstanser invänt att detinle undanröjer spekulalionsriskerna. har förordat altanmälan om ändrad inkomst skall gälla med verkan från nästkommandemånadsskifte, dock med en väntetid om den försäkrade uppbärsjukpenning då anmälan görs. Vadbeträffar spekulationsriskerna vill jag i likhet med erinra om de kontrollmöjligheter som slår försäkringskassorna lill buds ochbetona nödvändigheten av alt dessa möjligheter utnyttjas. Har en försäkrad avnågon orsak kommit alt bh registrerad för felaktig inkomst bör felaktigheten,som utredningen föreslagit, kunna rättas till även under pågående sjukdomslid.Delta har särskild betydelse vid långvarig sjukdom. Enligt min mening bör manhär anknyta lill den karenslid som jag i del följande föreslår beträffande fallav sammanträffande av förmåner dvs. Det innebär också ellnärmande lill vad föreslagit. Väntetiden bör emellertidsom utredningen förordat vara lika oavsett om den försäkrade är frisk ellersjuk. Jag förordar således all anmälan om inkorastförändring får verkan på densjukpenninggrundande inkomsten efler en väntetid av från detanmälan skett. 5.3 Inkomstgränser m. m. Alltsedan den obligatoriska sjukpenningförsäkringeninfördes har den nedre inkomslgränsen för tillhörighet till försäkringen tämhgennära följt deklarationspliktsgränsen. vissa övergångsanordningar som jag återkommer till nedre gränsen sätts vid , som efler skallereform utgörnedre gräns för deklarationsplikl. Denna gräns knyter an tUl grundavdraget vidtaxeringen, vilket raedför alt det regelraässigl inte blir någon skatt påinkomster understigande nämnda belopp. I ett system med beskattad sjukpenning blir anknytningenmellan å ena sidan deklarations- och skatlepliklsgräns och å andra sidan dennedre gränsen för av förvärvsarbete grundad tillhörighet till sjukpenningförsäkringenän mera motiverad. Dessa båda gränser bör därför överensstämma. För denföreslagna höjningen av den nedre inkomstgränsen talar också den allmännalöneutvecklingen då den nuvarande gränsen bestämdes. Vid en nedre inkomslgräns av . skulle försäkradesom f. n. har en årlig förvärvsinkomst . komma att ställasutanför sjukpenningförsäkringen. För att möjliggöra att personer som vid lidenför lagändringens ikraftträdande är sjukpenningförsäkrade på grund av sådaninkomst inle skall få en försämring i skyddet vid sjukdom förordar jag alldessa försäkrade i enlighet med utredningens förslag övergångsvis får behållasin sjukpenningförsäkring enligt nuvarande regler så länge de har inkomstuppgående till . Sädan sjukpenning blir skattefri även ifortsättningen. Några remissinstanser har tagit upp en särskild fråga omsjukpenning för yrkesskadade med en årsinkomst understigande . Dennafråga kommer jag alt närmare beröra i specialmotiveringen till de ändringar soraföreslås i YFL. Den nu gällande övre inkomslgränsen är , Inkomsldärutöver leder inle tih högre sjukpenning. Denna gräns som faststäUdes år 1966bestämdes i anslutning lill då gällande ATP-lak, Som utredningen framhållit ärdet naturligt att, i ett syslem där såväl den allmänna pensionen somsjukpenningen är skattepliktig och där sjukpenningen är pensionsgrundande förtilläggspension, taket för den årsinkomst som skall grunda rätt lillsjukpenning sätts vid samma nivå som gäller för rätt till tilläggspension ochatt det således bör vara 7,5 gånger det basbelopp som gäller vid årets ingång.Efter 1973 års förhållanden innebär delta all den högsta sjukpenninggrundandeinkomsten efler den avrundning som avses ske lill närmast lägre hundratalkronor skulle bli . Då den allmänna sjukförsäkringen infördes ansågs enkompensationsnivå motsvarande två tredjedelar av inkomslborlfallel efler källskatteavdragvara lämplig i sjukpenningskalans högre inkomstlagen. I fråga om de lägre ochmedelhöga inkomstlägena ansågs skäl föreligga för en någol högrekompensationsnivå. Det fastslogs dock att det inle var möjligt att konstrueraen skala som gav den avsedda kompensationsgraden i vaqe särskilt fall.Beskattningens variation med hänsyn lill civilstånd och utdebiteringutgjorde hinder härför. verkade kompensationsgraden vid kortvariga sjukdomsfall. I samband med att karenstiden logs bort ochsjukpenningskalan byggdes ul fr, o, m. 1967 höjdes sjukpenningen överlag. Detfastslogs då att sjukpenningen för dag räknat skulle ersätta i genomsnitt 80 %av den förlorade nettoinkomsten för dem som låg i klassmitten. Beräkningen avkompensationsnivån byggde på en jämförelse med den genom sjukdomen förloradearbetsinkomsten efter preliminärskatleavdrag, den s, k. lönekuverleffeklen. Som tidigare berörts har den nuvarande skattefriheten försjukpenningen den effekten att den försäkrade avsevärd tid efter sjukdomsfalletkan fä ytterligare kompensation i form av skatleålerbäring. Den totala kompensalionsnivånkan i vissa fall avsevärt översliga om man tar hänsyn till denna effektpå den slutliga beskattningen. Vid införande av beskattad sjukpenning bortfaller det nyssbeskrivna slutskatteproblemet och därigenom kan man även göra den totalakompensationen tillgänglig för den försäkrade redan under sjukdoms-liden, Isamband därmed har utredningen förordat en höjning av kompensationsnivån inomsjukförsäkringen. Utredningen har som utgångspunkt för sina bedömanden omlämplig kompensationsgrad tagit sjuklönenivån för statligt och kommunaltanställda. För den förra gruppen är kompensalionsnivån av bruttolönenmedan den för de kommunalanställda är . Inte minst mot bakgrund av önskvärdhetenav all göra sjukpenningen mera jämförbar med sjuklön finner jag dennautgångspunkt lämplig. Jag delar även utredningens uppfattning att enkompensationsnivå av är försvarbar från samhällsekonomisk synpunkt.Remissinstanserna har genomgående tillstyrkt förslaget. Jag förordar därför attkompensationsnivån bestäms till av varje försäkrads sjukpenninggrundandeinkomst. Sjukpenningen per dag bör då vara 1/365 av av densjukpenninggrundande inkomsten. Som utredningen funnit saknas vid denna konstruktion avsjukpenningen motiv för att behälla en uppdelning av sjukpenningen i grundsjukpenningoch tilläggssjukpenning. Bestämmelserna därom bör därför utgå. Till den nuvarande sjukpenningen utges barniillägg förbarn . Utredningen framhåller att detta har gällt sedan den allmännasjukförsäkringen infördes , Eftersom sjukpenningens kompensationsgraddå utgjorde endast ca två tredjedelar av nettoinkomsten, kunde det varanaturligt alt ge ett ytteriigare ekonomiskt slöd lill försäkrad raed barn. Medhänsyn till den väsentligt höjda kompensationsnivån som den nya sjukpenningenkommer alt ligga på finns som utredningen framhållit inte längre anledning attbehålla ett system med särskilda barntillägg lill sjukpenning. Till följd häravbör bestämmelserna om barniillägg upphävas. Vad jag har sagt om kompensationsnivå berör inte hemmamakeförsäkringenoch den frivilUga sjukpenningförsäkringen, vilka inle knyter an till bortfallav förvärvsinkomst, Hemmamakeförsäkringen och den frivilUgasjukpenningförsäkringen berörs heller inle av den skatteplikt som föreslås försjukpenningförmåner. Vissa ändringar i bestämmelserna Prop, 1973:46 102 för dessa förmåner är emellertid påkallade i dettasammanhang. Hemmamakesjukpenning utgår f. n. med . per dag.Avskaffas som jag har förordat barnlilläggen till sjukpenning,uppkommer ett behov av uppräkning av sjukpenningen till hemmamake med bam.Barntillägg utgår f.n. i drygt hälften av sjukfallen i hemmamakeförsäkringenoch uppgår vanligen till . Utredningen har av administrativa skälföreslagit en generell uppräkning av hemmamakesjuk-penningen, oavsett om delfinns barn eller inle i hemmet. Jag ansluter mig lill utredningens förslag idessa frågor. När del gäller att bedöma utredningens förslag i fråga oraheniraa-makesjukpenningens nivå är att märka all en skattefri hemmamakesjukpenningom . ungefär motsvarar netlobehållningen av den skattepliktiga sjukpenning . eller strax däröver som kommer att utgå på grund av förvärvsinkomsti de lägsta inkomsllägena . Om sjukpenningen lill hemmamake sättshögre än . skulle delta alltså innebära att sådan sjukpenning vidbibehållen skattefrihet för hemmamakeförsäkringens förraåner skulle ge högre nellobehållningän den lägsta sjukpenning som grundas på förvärvsarbete. Att göra hemraa-raakesjukpenningenskattepliktig bör enligt utredningens mening heller inte ifrågakomma.Utredningen har diskuterat möjligheterna alt i samband med en höjning av hemmamakesjukpenningeni princip hänföra den till skallepliktig inkomst. Detta skulle emellertid bl.a. leda till att de särskilda administrativa åtgärder som skattepUkt försjukpenning föranleder fick vidtas trots att intäkten regelmässigt inte skulleleda till slutlig beskattning hos den som uppburit sjukpenningen. Däremotskulle den uppburna hemmamakesjukpenningen medföra att den förvärvsarbetandemakens skattereduktion i princip minskade av det uppburna beloppet.Jag ansluter mig även i denna del lill utredningens överväganden och förordaratt hemmamakesjukpenningen bestäms till . och förblir skattefri. I anslutning lill delta förordar jag i enlighet med vadutredningen föreslagit en höjning av det belopp för vilket frivilligsjukpenning och frivilligt sjukpenningtillägg skaU kunna tecknas. Förslagetinnebär att de totala sjukpenningförmånerna kan uppgå till högst . 5.5 Sammanträffande av förmåner Frågor om sammanträffande av olika förmåner vid sjukdomoch om hur möjligheterna lill överkompensation bör begränsas i sådana fall härienlighet med direktiven särskilt uppmärksammats av utredningen. EnUgt en urvalsundersökning som utredningen genomfört hadeca av de försäkrade enbart sjuklön och berördes alltså av arbetsgivarinträdei sjukförsäkringen. Av de som själva uppbar sjukpenning hade enbartsjukpenning vid sjukdom. hade sjuklön utöver sjukpenningen och ca 6 %hade försäkringsförmåner av privat natur. Man måste utgå från att andelenförsäkrade med kompletterande försäkringsför- maner sedan undersökningen gjordes har stigit väsentligtgenom tillkomsten av den s, k, AGS-försäkringen på LO-SAF-området, Den grupp som enbart har sjuklön utgörs huvudsakligen avstatsanställda, för vilka gäller s.k, arbetsgivarinträde i sjukpenningen. Fördenna grupp varierar sjuklönen av den ordinarie lönen och ärbeskattad. I dessa fall kan det sålunda inle bU fråga om någonöverkompensation. Det kan däremot bU fallet när ersättning utöver sjukpenningenulgår i form av kompletterande sjuklön eller i form av ersättning från privatförsäkring, särskUt om förmånerna är skattefria. Dessutom kan det bli fråga omöverkompensation när skadestånd utgår för inkomstbortfall på grund avkroppsskada. Utredningen erinrar om att föredragande departementschefennär den allmänna sjukförsäkringen infördes (prop. 1953:178) uttalade dels försäkrade inle genom sjukpenningen fick försältas i bättre ekonomisktläge än då han är frisk, dels att den obhgatoriska sjukpenningförsäkringenborde vara den grund för medborgamas skydd under sjukdom, efler vilkenkompletterande hjälpformer borde avpassas. Dessa grundsatser har följts uppgenom riktlinjer för privat försäkring. F. n. gäller enhgt rekommendation från försäkringsinspekiioneni princip att förmåner från friviUig sjuk- och olycksfallsförsäkring börtillsammans med förmåner från den allmänna försäkringen och sådana som följerav kollektivavtal eller av annat skäl kompensera högst av den försäkradesförlorade inkomst efler skatt. Utredningen har funnit att det av samhällsekonomiska skälär motiverat att upprätthålla principen om en viss självrisk och anser att självriskmomenletbör finnas antingen i form även karenstid, varigenom man undviker att dekompletterande förmånerna utgår vid korllidsfrån-varo, eller, ora förraånenutgår ulan karenstid, genom alt ersättningen ej ger täckning för hela inkomslborlfallel.Vid sjukfall av kortare varaktighet bör enUgt utredningen den sammanlagdakompensationen aldrig överstiga . Utredningen erinrar om att de problem som f. n.sammanhänger med bestämmandet av kompensationsnivån vid sjukdom bUr väsenlUglförenklade vid en omläggning lill skattepliktig sjukpenning. I avvaktan på alterfarenheter vinns av hur ett system med beskattad sjukpenning faller ut ipraktiken finns därför enhgt utredningen inle anledning all på del berördaområdet gå in med lagstiftningsåtgärder. Utredningen förutsätter attförsäkringsinspektionen utfärdar sådana rekommendationer att de uppställdabegränsningarna iakttas vid meddelande av komplelleringsförsäkringar. Utredningens förslag lill rekommendationer stöds av bl. a.SAF, LO och . Däremot motsätter sig TCO, och förslagen. TCOansluter sig till de synpunkter som anförts av en expert i utredningen i särskiltyttrande, och vilket går ul på att ett genomförande av utredningens förslag bi.a. skulle leda till försämrade avtalsenliga förmåner för privatanställdatjänstemän. anser att den totala kompensationen från allmän och enskild sjuk- och