prop · FW03112 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop.1973:112 Kungl.Maj:ts proposition angående vissa åtgärder på olje- och naturgasområdet; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vUl härraed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, föreslå alt bifalla de förslag om vars aviåtandetill föredragande departementschefen hemstäUt. Ipropositionen begärs bemyndigande för Kungl. Maj:t att godkänna ett konsortialavtalraellan och vissa enskilda och koraraunala företag orautredningssamarbete rörande import av naturgas från . Saraarbetet avsesske inora raraen för ett särskilt aktiebolag. Verksaraheten avses i första handgälla förprojektering av en rörledning för naturgas från till . Vidarebegärs berayndigande för Kungl. Maj:i all godkänna avtal raellan vattenfallsverketoch vissa företag ora bUdande av ett aktiebolag för prospektering efter oljaoch naturgas utoralands i enlighet raed en prelirainär överenskoraraelse raellanintressenterna. och förutsätts teckna vardera avaktierna i bolaget. Verksamheten avses bli inriktad på prospektering i förstahand i och angränsande havsområden. Inlressentema förutsätts bidratill kostnaderna för verksamheten intill ett belopp av 100 milj. kr. 1 1973.1 saml Nr 112 Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , . Chefen för industrideparlemenlel, statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fräga omvissa åtgärder på olfe- och naturgasområdel och anför. Bildande av ett bolag för utredningar rörande import avnaturgas från Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 26 januari 1968tillkaUade statsrådet särskUda sakkunniga för utredning rörandeanläggande av pipdines för olja och naturgas. De sakkunniga 1968 årsutredning om rörtransport av olja och gas avgav ett förstabetänkande (SOU 1970: 57) Olja i rör. I belänkandet redovisades de tekniska ochekonomiska möjlighetema att bygga rörledningar för oljetransporler i . I ett andra betänkande (SOU 1972: 25) Naturgas i ,som avgavs , behandlade utredningen främst marknadsförutsält-ningarnai för naturgas och överföringssystera för gasen. Därjärate lämnadesvissa synpunkter på frågor om administration, finansiering, lagstiftning ochsäkerhet samt miljö och beredskap. Beträffande den potentiella marknaden för naturgas iSverige framhöll utredningen alt gasen kan koraraa alt ersätta framför allttjock eldningsolja. De största konsumentgrupperna är kraftverk, storindustrioch värmeverk. Utredningen bedörade den möjliga avsättningen för naturgas iSyd- och till 8 miljarder m- ,motsvarande ungefär en tiondel av den totala svenska energimarknaden och ca entredjedel av prognoserad tjockoljekonsum-tion . Investeringskostnaden för ett rörlednings- 1 Driftdirektören , ordförande, direktören , byråchefen , landshövdingen ,direktören , direktören , riksdagsledamoten . " EnergiinnehäUet i 1 miljard m'' naturgas är ungefärdetsamma som i tjock eldningsolja. syslera raed avsättning i hela den beräknade svenska naturgasraarkna-denuppskattades av utredningen lill drygt 1 raUjard kr. Detla belopp innefattadeinte kostnaderna för överföring av naturgas tiU . Rörtransporlulredningens betänkanden har remissbehandlats.Betänkandena har, järate reraissyttranden och visst annat raaterial, överlära-nalstill pelroindustriutredningen (I 1972: 4). Denna utredning skall enligt sinadirektiv klarlägga utforraningen av den frän sarahällssynpunkt bästa raöjligastrukturen och utbyggnaden av transport, raffinering och förädling av olja ochnaturgas. Redan innan rörtransportulredningen slutfört den andradelen av sill arbete föreslog utredningen i särskild skrivelse till chefen för industrideparteraenteti att förhandlingar med länkbara natur-gasleveranlörer skullepåbörjas. tillkaUades en särskild arbelsgrappi för all undersökaförutsättningarna för import av naturgas frän . Arbetsgruppen undersökte i saraarbete raed den möjliga marknaden för naturgas fraraför allt i östraMellansverige och länkbara sträckningar av ett ledningssystem samt olikamöjligheter all överföra sovjetisk naturgas till . I samband därmedägde vissa diskussioner rum raed berörda instanser i och Finland.Dessa diskussioner visade alt en överföring med ledning genom finskt område ochBollenhavet till borde undersökas närmare. Gruppenföreslog bildandet av ett bolag med uppgift bl. a. att svara för sädanaundersökningar. Vid ett sararaanlräde raed den svensk-sovjetiska för ekonomiskt och tekniskt-vetenskapligt saraarbete iMoskva frarafördes en förfrågan från oraSovjetunionens raöjligheter alt leverera naturgas. På grundval av rörtransporlulredningensoch den näranda arbetsgruppens undersökningar angavs de kvantiteter sora kundekoraraa i fråga till 22,5 mUjarder m , 34 miljarder m från är1980 och 46 miljarder ra frän . Frän sovjetisk sida ställde man iutsikt ett senare besked i frågan. Det uttalades frän svensk sida att förhandlingarrörande de kommersiella villkoren för eventuella naturgasleveranser skullekunna tas upp sedan vissa undersökningar av överföringskostnaderna ra. Vid sararaa tid ingicks en prelirainär överenskomradse raellanå ena sidan , ä andra sidan vissa kommunala och enskUdaföretag om undersökningssaraarbete rörande naturgas, med inriktning i förstahand pä en havsledning mdlan och . Fortsatta förhandlingar mdlanberörda företag har resulterat i ett konsortialavtal ora bildande av ettsärskilt bolag för ändaraålet. ' F. d. generaldirektören , ordförande,direktören , departementssekreteraren , direktörenSune Wetlerlundh. Iskrivelse liU Kungl. Maj:t har vattenfallsverket hemställt ombl. a. godkännande av nämnda avtal och ett därtUl fogat förslag tUlbolagsordning. erinrar inledningsvis om att verket tidigareberört naturgasfrägan i sin anslagsframställning för /73 (jfr prop.1972: 1 bU. 15 s. 119). Verket framhöU därvid att naturgasen har egenskaper sorasärskilt från miljösynpunkt gör den attraktiv som bränsle och att den kan komraaatt bli ett värdefullt korapleraent till oljan. Vidare anfördes att vatlenfallsverketkunde ses som en potentiell avnämare av naturgas. Mot bakgrund bl. a. häravansåg vattenfallsverket det riktigt att verket gavs tillfälle att engagera sigi frågor om inköp, transport, konsumtion och försäljning av naturgas. EnUgt det konsortialavtal soranu träffats är ändamålet för de undertecknande företagens samverkan att göratekniska, ekonomiska och andra utredningar särat undersökningar i syfte altklarlägga föratsättningarna för import av sovjetisk naturgas via föravsättning i första hand i östra . Huvudobjekt för verksamheten ärförundersökning genom konsultföretag av möjligheterna till havsöverföring iledning mellan och . Samverkan skall ske inom ramen för ettaktiebolag, . Aktiekapitalet avses vid bildandet utgöra . ochskall enligt bolagsordningen kunna höjas till . Av aktiekapitaletavses vattenfaUsverket tillskjuta och tolv enskUda och kommunala förelag50 %>. Inom denna grupp är de fera största intressenterna med vardera 8,4 %av aktiekapitalet , . 8lCo HAB, Mellansvenska städers kraft AB, bergslags , sora ägs av . I gruppen ingår vidare ABSydgas samt , i , , KrängedeAB, AB och med vardera av aktiekapitalet.Likvid för tecknade aktier skall erläggas kontant vid bolagets bildande.Avtalet innehåller särskUda bestämmelser för överlåtelse av aktie. skall vatlenfallsverket utse fyra ordinarie ledamöter, inkl.ordförande, och två suppleanter. Grappen övriga aktieägare utser likaledes fyraledamöter, inkl. vice ordförande och tvä suppleanter. Kostnadernaför verksamheten, som skall bedrivas med sikte pä att i huvudsak vara slutfördföre utgången av är 1973, beräknas lill högst 2,5 mUj. Intressenterna skallenligt konsortialavtalet tillskjuta medel intill detla belopp i proportion tillsina andelar av aktiekapitalet. Bolagets utrednings- ochundersökningsverksamhet avseende naturgasimport frän förutsättsi avtalet kunna utvidgas om intressenter representerande rainst avaktiekapitalet medger detla. Intressent har rätt, raen inte skyldighet, attdelta i sådan utvidgad verksamhet. Iavtalet uttalar intressenterna sin avsikt att verka för bUdandet av ettsvenskt samordnande naturgasföretag och för saraordning av östgas-projektet medverksamheten inom ett sådant företag. innehåUervidare vissa bestämmelser om en eventuell senare utvidgning av bolagetsverksamhet till att orafatta även koraraersieU verksarahet för iraport ochdistribution av naturgas. En sådan utvidgning av verksaraheten förutsätter ettnytt konsortialavtal, som skall godkännas av intressenter representerande minst75 % av aktiekapitalet. Varje intressent har rätt att delta i sådant fortsattsaraarbete i proportion till sina bidrag tUl bolagets tidigare undersöknings-verksarahet.Ora intressent önskar helt eller delvis avstå från denna rätt ägerövriga intressenter komma överens om en ny fördelning, varvid skalleftersträvas bibehållen relation mellan vattenfallsverket och grappen av icke-statiigaintressenter. I anslutning härtill anger avtalet vissa riktlinjer föråterbetalning av tidigare bidrag från intressent som inle deltar eller deltarmed lägre andel än vartill han är berättigad i fortsatt saraarbete. Oraöverenskoraraelse rörande nytt konsortialavtal för sådant saraarbete inte kanträffas före skall bolaget likvideras och det nuföreliggande avtalet upphöra att gälla. Konsortialavtalethar för vattenfallsverkets del träffals raed förbehåll för Kungl. Som förutsättning för avtalels giltighet gäller vidare alt Kungl. Maj:traedger att intressentbidrag blir frän beskattningssynpunkl avdragsgilla hosresp. Bildandeav ett bolag för olje- och naturgasprospektering utomlands Statsmakternafattade beslut ora bUdandet av ett bolag för olje- och naturgasprospektering(prop. 1968:51, SU 1968:86, rskr 1968: 24). Bakgrunden till beslutet varönskemålet om en planmässig utforskning av de svenska områden främst Skåneoch raed kringliggande havsoraråden sora bedörades ha vissaförutsättningar för olje- och gasfyndigheter. Överläggningar hade förts raed statligaoch enskilda företag ora en gemensam prospekleringsinsals för dessa områdeninom ramen för ett särskilt aktiebolag. Av bolagets aktier förutsattes statensvattenfallsverk och () teckna vardera. Delföratsattes vidare att det nya bolaget skuUe komraa att raeddelasundersökningskoncessioner för ifrågavarande områden. Koncessionstiden avsågsutgöra älta är med skyldighet alt utföra arbeten för 100 milj. kr. under deförsta fem åren. Arbetsskyldigheten för nästföljande borde fastställasav Kungl. Maj:t pä sådant sätt alt verksamheten för de åtta åren raotsvaradeen kostnad av högst 150 railj. De medel sora behövdes för bolagetsverksamhet skulle tUlskjutas av delägarnai förhållande till deras aktieinnehav. Delägarna föratsattes få göra avdraghärför vid den årliga inkomstbeskattningen. Pägrundval av dessa riktlinjer och av ett konsortialavtal mellan delägarnabildades är 1969 (). Delägare i bolaget är f. n. förutom vatlenfallsverket och raed vardera tio industri- och kraflföretag.Den största aktieägaren inom gruppen av icke-statliga intressenter ärOljekonsumenternas förbund (OK) . OPABhar till utgången av genomfört ungefär hälften av de prospekteringsarbetenför 100 milj. kr. Dessa arbeten, sora ihuvudsak utförts på land i , på och pä , har innefattat bl.a. ett betydande antal borrningar. har förberedande magnetiska ochseismiska undersökningar utförts till havs. Bormingar utanför och iÖstersjön beräknas komma igång under är 1973. Jämsidesmed verksamheten i har OPAB i begränsad utsträckning studerat möjlighetemaalt engagera bolaget i projekt utomlands. Därvid har vid några tiUfäUenuppkommit fräga om OPAB:s deltagande i prospektering bl. a. i . Det hareraellertid visat sig att flera av de enskilda aktieägande företagen inteönskar medverka i utlandsengagemang. Iskrivelse till Kungl. Maj:t har statens vattenfallsverkanmält att förhandlingar tagils upp mdlan vissa aktieägare i om bUdande avett nytt aktiebolag för utiandsprospeklering. I förhandlingama har deltagitäven Salénkoncernen. Förhandlingarna har lett fram lill en preliminäröverenskommelse om bolagsbUdning mellan vatlenfallverket och på den statiigasidan och Salénkoncernen, OK, ASEA tUlsammans raed , på den enskilda sidan. Enligtöverenskommelsen skall ändamålet för det planerade bolagets verksamhet varasaraverkan för alt utanför eftersöka och utvinna olja och naturgassärat driva därraed förenlig verksarahet. Verksamheten förutsätts i förstahand vara inriktad pä , vUket emellertid inle hindrar alt även andrautländska projekt skall kunna tas upp. Bolaget skall vid bildandet överta Salénkoncernensandel pä i ett konsortium för prospektering i . I delta konsor-tiura,som är under uppbyggnad, ingår även norska, finska och tyska företag. Denordiska intressenternas andelar svarar för sammanlagt . Ibolaget förutsätts ingå vattenfaUsverket och med vardera och enskUdaföretag med sararaanlagt . Aktiekapitalet skaU vid bolagels bUdande utgöra1 milj. kr. Likvid för tecknade aktier avses bli eriagd kontant. I bolagelsstyrelse skall den statliga sidan och de övriga intressenterna företrädas avvardera lika antal ordinarie leda- Styrelsens ordförande skall nomineras bland de statligaledamöterna och vice ordförande bland de enskilda ledaraöterna.Röstningsregler omfattande bl. a. kvalificerad majoritet vid upplagande av nyaprojekt eller utvidgning av projekt förutsätts bli intagna i konsortialavtalet.Intressenterna har för avsikt att förbinda sig att i proportion tillaktieinnehavet bidra till bolagets kostnader för angiven verksamhet intiU ettbelopp av 100 milj. kr. av fem är. En förutsättningför samarbetet är att intressenterna raedges avdragsrätt vid beskattningen förintressentbidrag till bolagel. Vattenfallsverketfrarahåller att slutförandet av förhandlingama och upprättandet av ett konsortialavtalberäknas koraraa att ta ytterligare i anspråk. Verket anser det eraellertidönskvärt all bolaget snabbt kan bildas och börja sin verksamhet. Med hänsynhärtill föresläs att Kungl. Maj:t inhämtar bemyndigande alt godkännadet slutliga konsortialavtalet när detta undertecknats av berörda parter.Avtalet kommer att för verkels del träffas med förbehåll för Kungl. Oljanspelar en dorainerande roll i energiförsörjning. Importen av olja iform av råolja och oljeprodukter uppgår f. n. tUl drygt 30 railj. ton ora året,vilket raotsvarar nära tre fjärdedelar av vär totala energikonsumtion. Sverigesförbrakning av olja är i förhällande till antalet invånare högst i världen.Även oljans andel av den totala energikonsumtionen är högre än i något annatjämförbart land. Denövervägande delen av oljeimport härrör frän ochAfrika. De stora reserverna av lältexploaterad råolja finns inom dessa oraråden,sora väntas svara för en ökande del av världens totala oljeförsörjning. Förentastatema, som tidigare tillgodosett sitt oljebehov främst från egna tillgångaroch från det karibiska området, väntas bli alltmer beroende av olja frånMellersta Östern. Delsamma gäller de västeuropeiska länderna och , därkonsumtionsökningen väntas bli mycket snabb. Underde senaste årtiondena har den internationella oljemarknaden präglats av riklig tUlgångoch fallande priser, räknat i fast penningvärde. Denna för konsumentiänderna gynnsararaautveckling har eraellertid nu brutits. En rad faktorer pekar pä stiganderåoljepriser . Utvecklingen av efterfrågan i ,och innebär ett ökat ianspråktagande av tiUgängliga reserver.De stora producentländerna har genom samlat uppträdande genteraot de internationellaoljebolagen kunnat genomdriva väsentiiga höjningar av skatter och royalties,och de strävar även efler ett alk större inflytande över prospektering ochutvinning. Oljebolagen gör stora ansträngningar 1973: 112 8 attutveckla nya produktionsområden bl. a. i och i medangränsande områden av men de fyndigheter som påträffats ärtämligen begränsade i förhållande till den väntade utvecklingen av behoven.Utvinningen i dessa områden innebär vidare stora tekniska svårigheter ochmedför höga kostnader. Medhänsyn tUl vårt stora beroende av importerad olja bör den fortsattautvecklingen på den internationella oljemarknaden bevakas noga frän svensksida. Högre räoljepriser kan komma att innebära en viss belastning för densvenska ekonorain. Därtill kommer risken för störningar i tillförseln genompolitiska konflikter eller genom begränsningar av produktionen i vissa länder. Ettgenomgående tema i svensk energipolitik är en strävan att genom olika ätgärder rainskaolägenheterna av värt importberoende på bränsle-området. Som exempel kan nämnasberedskapslagringen av olja m. ra., sora tUl väsentiig delfinansierats av staten. Det nu gäUande oljdagringsprogramraet för perioden19701976 (prop. 1969: 136, BeU 1969: 66 och 2LU 1969: 86, rskr 1969: 398 och375) innebär en total investeringskostnad av 760 milj. kr. Beredskapslagringenskapar en värdefull trygghet vid kortsiktiga störningar i tillförseln och gertid för omställning av förbrakningen till inhemska bränslen och drivmedel. Pålång sikt innebär utbyggnaden av kärnkraft att oljans andel av den svenskaenergiförsörjningen minskar. Kämkraften huvudsakligen i form av elkraft kommer således att frän mitten av svara för en allt större del avtillkommande energiförbrukning och efter hand tränga in även pä de delar avenergimarknaden där oljan nu saknar konkurrens. Trots den starka satsningen påkärnkraft i väntas emellertid oljeförbrukningen komraa alt öka i absolutatal under de närraaste årtiondena. Motden bakgmnd jag här angett är de senaste årens utveckling på olje- ochnaturgasområdet i av stort intresse för del. Ett antal nyaförsörjningsmöjligheter har uppställ pä relativt nära häll. Prospekteringsverksamheteni , framför allt på brittiskt och norskt område, har redan lett tillupptäckten av ett antal stora fyndigheter, av vUka flera står införexploatering. Påden norska kontinentalsockdn har verksamheten hittUls begränsats lill områdetsöder om 62 breddgraden. Kostnaderna för prospektering och borrning inom dettaområde har uppgått till ca . Denna verksamhet har letttill upptäckten av 250300 milj. ton olja och 500 railjarder ra naturgas. Pågrandval av de geologiska fömtsättningarna bedöms möjligheterna att hitta flerfyndigheter som goda. Reserverna enbart på norskt område söder ora 62breddgraden uppskattas nu till storleksordningen 1 ä olja och1 000 a 2 000 miljarder ra naturgas. De totala reserverna i medangränsande delar av är 1973: 112 9 sannoliktflera gånger större. Även om dessa tUlgångar innebär endast ett begränsattillskott till världens totala reserver och även om de till följd av svåraförhållanden komraer alt kunna exploateras endast till en del, skapar demöjligheter för en förbättring av de närmast berörda ländernasförsörjningsläge. Redanora , då produktionen vid i tas upp i fullskala, koraraer alt bli en betydande exportör av olja och naturgas. Någotsenare väntas korama alt leverera ytterligare kvantiteternaturgas. Såvitt nu kan bedömas koramer åtrainstone produktionen från Ekofisk inleall ilandföras i . Det anses med nuvarande teknik mycket vanskligt att drarörledningar från över den s. k. norska rännan tiU Norges västkust.Även starka kommersiella faktorer verkar för att produktionen tillförs de storavästeuropeiska marknaderna. Beträffande eventuella nya fyndigheler och däsärskilt sädana som är belägna längre norrut kan emellertid förutsättningarnavara annorlunda. Äveni öst har nya försörjningsmöjligheter uppstått. har under desenaste åren etablerat sig som exportör av naturgas till . Avtal harträffats om gasleveranser till en rad länder. Avtalen löper på ca 20 är och ingärvanligen som led i större uppgörelser, innefattande även sovjetiska köp av röroch annan utrustning på kredit. väntas desovjetiska gasleveranserna tUl nå en volym av ca 25 railjarder m oraåret. När de stora naturgasfyndigheterna i västra sora utgör enbetydande del av världens totala naturgastiUgångar öppnats för exploatering,kan ytterligare kvantiteter korama alt finnas tiUgängliga för export. Fränsvensk synpunkt är det av särskilt intresse alt träffat avtal om köp avsovjetisk gas. F. n. pågår utbyggnad av en rörledning lill sydöstra avses börja . avses leveransvolymenuppgå till 1,4 mUjarder m ora året. I senare etapper kan ledningssysteraet koraraaatt byggas ut. Motdenna bakgrand har frågan om införandet av naturgas pä den svenskaenergimarknaden tagits upp till allvarlig diskussion. Därvid har naturgasenbetraktats inte enbart som ett frän försörjningssynpunkt värdefullt korapleraenttill oljan. Man har även frarahållit naturgasens betydande tekniska och miljöraässigafördelar fraraför andra bränslen, särskilt dess höga renhet. Vid mitten av1960-talet inledde Ingenjörsvetenskapsakaderaien och vissa företag studier av avsätlningsraöjlighe-lernaför naturgas i fraraför allt inora industrin. utredning omrörtransport av olja och gas gjorde vissa översiktliga bedömningar av densvenska marknaden och av förutsättningarna för import och distribution.Utredningen klargjorde all naturgasen i ätminslone på kortare siktskulle kunna användas främst för uppvärmning och andra okvalificerade ändamål soraersättning för tjock eld- ningsolja.Enligt utredningen är det alltså en föratsättning för introduktion av naturgasatt gasen kan tillhandahällas storkonsumenter till priser sora är järaförbara raedpriserna pä tjockolja. Dessa priser liksom energiprisema i allraänhet är i lägre än i flertalet västeuropeiska länder. Möjlighetema tUl importfrån undersöktes mera ingående inom industridepartementet underförsta i samarbete med bl. Arbetet gavunderlaget till en förfrågan till sovjetiska regeringen ommöjligheterna för att leverera vissa kvantiteter naturgas föravsättning i östra med början är 1978. Leveranserna förutsattesske med rörledning genom och över . Parallellt raed dennaförfrågan inleddes överläggningar mellan och vissakommunala och enskilda företag om ett ulredningssamarbete beträffande iraportav sovjetisk naturgas. Saraarbetet avsägs att gälla fraraför allt förprojekleringav en havsledning från finsk till svensk kust. En sådan ledning innebärbetydande problera och förutsätter användning av avancerad rörläggningsteknik. Överläggningarna har nulett fram tUl ett konsortialavtal ora saraarbete inom ett särskilt bolag.Östgas AB. Enligt avtalet skall aktiekapitalet vid bolagets bildande uppgå tUl25 , varav hälften skall tecknas av ochåterstoden av tolv kommunala och enskilda företag. I denna grupp finns deviktigaste potentiella konsumentema företrädda, dvs. industri, kraflföretag ochkommunala energiverk. Verksamheten skall t. v. bedrivas inom en kostnadsram av2,5 milj. kr. med sikte på att i huvudsak kunna slutföras . Påvissa villkor kan dock undersökningsverksamheten koraraa att utvidgas. Bolagetkan även komma att senare ombildas till ett förelag för iraport ochdistribution av naturgas. Detta förutsätter träffande av ett nytt konsortialavtal. Enligt rain raening är detönskvärt att frågan ora iraport av naturgas från klarläggs genorafortsatta undersökningar. Stora tekniska och ekonomiska problem är förenade raeden sädan iraport. Först sedan ytterligare överläggningar raed den sovjetiskaregeringen ägt rura och undersökningarna av havsöverledningen ra. m. slutförtskan ställning tas till frågan ora att inleda koraraersidla förhandlingar. Detavtal som träffats utgör en läraplig ram för det fortsatta arbetet päsvensk sida. Med hänsyn till verksamhetens karaktär och tiU de insatser som kanbli aktuella i ett senare skede är ett samarbete raellan staten och depotentiella konsuraenterna naturligt. utgör sorastorkonsument en given samarbetspart och framstår som lämpat att företrädastatens affärsmässiga intressen i fråga om import och distribution av naturgas. Verksamheteninom östgasbolaget skall enligt avtalet finansieras ge- nomintressenlbidrag från aktieägarna i förhållande till deras andelar avaktiekapitalet. I avtalet fömtsätts avdragsrätt vid beskattningen för sädanabidrag.