prop · FW03160 · 1973-12-31 00:00:00 — Idenna paragraf ges vissa grundläggande bestämmelser om bildande avsamfällighetsförening. Promemorieförslaget.Motiven till bestämmelsema om bildande av samfällighetsförening har redovisatsi avsnitt 3.4.5.3. Som där anförts har varje delägare rätt att när som helstbegära förvaltning av samfälligheten genom samfällighetsförening och föreningskall alltid bildas när sådan begäran framställts. Iförsta stycket fastslås att samfällighetsförening skall bildas vid sammanträdemed delägama. Begäran om sammanträde skall av delägare framställas hosfastighetsdomstolen. Domstolen förordnar därefter någon att hållasammanträdet. Vad som vid 7 § anförts om domstolens handläggning av sådanbegäran och om de krav som bör ställas på sammanträdesledaren gäller enligtpromemorian också i nu förevarande sammanhang. Det framhålls dock att frågan omvem som skall utses till sammanträdesledare här kan ställa sig delvisannorlunda. Ofta torde nämligen delägarna vara ense om att förening skall bUdasoch om vem som skall hålla sammanträdet. Deras mening bör då som regel vara avgörande. 27 1973.1 saml. Ivissa fall medges enligt andra stycket i paragrafen ett enklare handläggningsförfarande.I samband med förrättning enligt FBL eller anläggningslagen fårfastighetsbildningsmyndigheten utan särskilt förordnande hålla sammanträdeenligt första stycket beträffande samfällighet som berörs av förrättningen.Förrättningslantmätaren fungerar i detta fall som sammanträdesledare, framhållsdet i promemorian. Även här krävs i princip att initiativ tillföreningsbildningen tas av delägare i den berörda samfälligheten. Enligt enundantagsbestämmelse får emellertid fastighetsbUdningsmyndigheten utandelägares begäran häUa sammanträdet, om det är av väsentlig betydelse frånallmän synpunkt att förening bildas. Bestämmelsen har närmare motiverats iavsnitt 3.4.5.7. Remissyttrandena.Svea hovrätt och grustäktskommittén anför att det inte av lagtexten kan utläsasalt samfällighetsförening alltid skall bildas när initiativ tillföreningsbildning tagits av någon därtill behörig. Ett förtydligande ansesdärför önskvärt. Föredraganden.Paragrafen har oförändrad överförts till departementsförslaget frånpromemorieförslaget. Frågan huruvida samfällighetsförening skall bildas ellerej kan inte göras till föremål för omröstning bland delägarna utanföreningsbUdning skall aUtid komma tiU stånd genom utseende av styrelse ochantagande av stadgar när initiativ därtill tas av delägare ellerfastighetsbUdningsmyndigheten i den ordning som anges i paragrafen. Enligt minuppfattning kan lagtexten inte föranleda någon tveksamhet på denna punkt. Tillfrågan om domstolens handläggning av ärende angående förordnande avsammanträdesledare återkommer jag vid följande paragraf. Paragrafeninnehåller bestämmelser om sammanträde för föreningsbildning. Promemorieförslaget.1 paragrafen har hänvisning skett till vissa föreskrifter som gäller försammanträde enligt 7 §. Hänvisningen omfattar bestämmelserna i 811 §§ omsammanträdesledarens skyldighet att utreda vilka som är delägare isamfälligheten, utfärda kallelse tUl sammanträdet och ombesörja delgivningdärav. Vidare hänvisas i promemorieförslaget till föreskriften i 12 § förstastycket om rösträtt vid sammanträdet och bestämmelsen i 14 § omsammanträdesledarens skyldighet att ombesörja protokoll. Om sammanträde enligt20 § andra stycket hålls i anslutning till förrättningssammanträde, krävsuppenbarligen inga särskilda kallelser till förstnämnda sammanträde, framhåUsdet i promemorian. Det anses dock lämpligt att i kallelsema tillförrättningssammanträdet anges att fråga om bUdande av samfällighetsföreningkan uppkomma. Föredraganden.De överväganden som ligger tUl grand för bestämmelserna i 7 § andra stycketdepartementsförslaget äger giltighet även i det fallet att begäran om bildandeav samfällighetsförening har framställts. I förevarande paragraf har därförtagits in en hänvisning till nämnda bestämmelser. Departementsförslagetmotsvarar i övrigt promemorieförslaget utan annan ändring än såvitt avserhänvisningen tUl 12 §. Som jag anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt3.5.5 under mbriken BUdande av samfällighetsförening) bör huvudtalsmetodenalltid tillämpas vid omröstning på konstituerande sammanträde. Därför hänvisasi departementsförslaget bara till 12 § första stycket första punkten. Paragrafeninnehåller bestämmelser om utseende av styrelse och antagande av stadgar. Promemorieförslaget.Huvudfrågan vid det konstituerande sammanträdet, anförs det i promemorian, ärgivetvis utseende av styrelse för föreningen. En annan viktig fråga ärantagande av stadgar. I paragrafen fastslås därför till en början alt beslut omdessa frågor obUgatoriskt skall fattas av delägarna vid sammanträdet. Angåendemotiven till bestämmelsen kan hänvisas tiU avsnitten 3.4.5.3 och 3.4.5.4, Förbeslut krävs enligt paragrafen majoritet bland de vid sammanträdet närvarandedelägarna. Vid lika röstetal avgörs val genom lottning och gäller i andrafrågor den mening som sammanträdets ordförande biträder. Det bör enligtpromemorian särskilt framhållas att denna paragraf inte innebär att omröstningskall företas beträffande frågan huravida förening skall bildas eller inte.Som tidigare framhåUits skall nämligen samfällighetsförening alltid komma tillstånd när någon delägare begär det. Föredraganden.Paragrafens fyra första punkter motsvarar i sakligt hänseende paragrafenslydelse enligt promemorieförslaget, I departementsförslaget har tillagts enpunkt, enligt vUken det ankommer på ordföranden att fatta beslut om styrelseoch stadgar om delägama underlåter att rösta vid sammanträdet. Angående dennärmare motiveringen tUl bestämmelsen kan hänvisas tUl avsnitt 3.5.5 . Paragrafeninnehåller bestämmelser om talan mot beslut vid sammanträde enligt 20 § och omgUtigheten av sådant beslut. Promemorieförslaget.I fråga om talan mot beslut som fattats vid sammanträde för bildande avsamfällighetsförening anses i promemorian bestämmelserna i 15 § kunna gesmotsvarande tiUämpning. I paragrafen hänvisas därför till dessa bestämmelser.Som påpekats vid 22 § skall vid sammanträdet något beslut inte fattas i fråganhuravida förening skaU bildas eller inte. Denna fråga kan följaktligen inteheller göras till föremål för klandertalan. I allmänhet torde talan enligtförevarande paragraf komma att grundas på att beslutet inte tUlkommit i behörigordning. Angående vilka felaktigheter som härvid bör kunna åberopas hänvisastUl vad som anförts vid 15 §. Klandergranden att beslutet medför avsevärdolägenhet för delägare torde bli aktuell huvudsakligen i fråga om antagande avstadgar. Rättighetshavare i ddägarfastighet synes endast undantagsvis varasaklegitimerad att föra sådan klandertalan som här avses. Enligt 20 § andra stycketkan föreningsbildning ske i anslutning till förrättning enligt FBL elleranläggningslagen, påpekas det i promemorian. Något krav på att beslutet omsamfällighetens bUdande skall ha vunnit laga kraft innan frågan om föreningsförvaltningtas upp uppställs därvid inte. Det är emellertid tydligt att giltigheten av ettsammanträdesbeslut, som fattas innan förrättningsavgörandet vunnit laga kraft,bör vara beroende av att så sker. En föreskrift härom har tagits upp i andrastycket av förevarande paragraf. Av bestämmelsen följer att föreningen inte kanregistreras förrän visshet vunnits på denna punkt. Det framhålls vidare atttiden för delägares talan mot beslut vid sammanträdet räknas från beslutets dagoch inte från det förrättningsbeslutet vinner laga kraft. Föredraganden.Paragrafens lydelse stämmer helt överens med promemorieförslaget. Jag villerinra om de ändringar i 15 § som departementsförslaget innehåller. Dessapåkallar inga särskilda uttalanden i detta sammanhang. Iparagrafen meddelas en kostnadsregel. Promemorieförslaget.I likhet med vad som gäller enligt 16 § torde enligt promemorian kostnad som ärförenad med sammanträde för bUdande av samfällighetsförening böra förskjutasav den som begärt sammanträdet. Eftersom sammanträdet alltid skall leda tiUatt samfällighetsförening bildas, anses det naturligt att föreningen slutUgtbetalar kostnaden. Bestämmelser av denna innebörd har tagits upp i förevarandeparagraf. Angående tolkningen av begreppet sammanträdeskostnad kan hänvisastill vad som anförts vid 16 §, Remissyttrandena.Advokatsamfundet anser det böra förtydligas huruvida kostnad för sammanträdesom äger rum i samband med förrättning enligt FBL skall förskjutas av sökandentill förrättningen eller av den delägare i samfäUigheten som påkallat bUdandeav samfällighetsförening. Föredraganden.Paragrafen stämmer helt överens med promemorieförslaget. När konstituerandesammanträde hålls i samband med förrättning torde det i de allra flesta fallkunna samordnas med förrättnings-sammanträde, varigenom inga särskildakostnader för det konstituerande sammanträdet behöver uppkomma, SkuUe dettaändå i något undantagsfall inträffa bör kostnaderna givetvis förskjutas av densom påkallat föreningsbildning. Paragrafens föreslagna lydelse torde inte geutrymme för någon annan tolkning. Registrering,stadgar och firma 25 § Dennaparagraf innehåller de grundläggande bestämmelserna om registrering avsamfällighetsförening. Promemorieförslaget.Bestämmelserna i 25 § grundar sig på de överväganden som redovisats i avsnitt3.4.5.3. I första stycket fastslåsefter förebild från 4 § lagen om ekonomiska föreningar att registrering avsamfällighetsförening skall ske hos i det län där föreningensstyrelse har sitt säte. Enligt 30 § skall styrelsen ha sitt säte i den ort därföreningsmedlemmarnas fastigheter eller huvuddelen av dessa ligger. Paragrafens andra styckeinleds med en bestämmelse om att del hos varje länsstyrelse skall finnas ettsärskilt register för inskrivning av de uppgifter som enligt förvaltningslageneller annan författning skaU anmälas för registrering eller intas i registret.Även tUl denna bestämmelse finns en motsvarighet i 4 § lagen om ekonomiskaföreningar. Andra punkten i samma stycke innehåller en direkt hänvisning tillregistreringsbestämmelserna i 99103 §§ lagen om ekonomiska föreningar.Härigenom är enligt promemorian sörjt för att ingen samfällighetsföreningregistreras utan att den bUdats i behörig ordning eller att dess stadgargranskats från legalitetssynpunkt. Vad som senast anförts gäller också senarebeslut som skaU registreras. I andra stycket sista punkten har emellertid iöverensstämmelse med lagen om ekonomiska föreningar gjorts ett låntgående undantagfrån legalitetsgranskningen. skall sålunda inte kunna vägraregistrering av ett beslut, som i och för sig kunnat klandras enligtbestämmelsema i 23 § första stycket eller 53 § andra stycket men som inteblivit föremål för sådan klandertalan. förutsättningför registrering skall dock vara att reglerna i förvaltningslagen eUer istadgarna, om de uppställer strängare krav, angående viss röstpluralitet inteåsidosatts vid beslutets fattande. Avskäl som anförts i avsnitt 3.4.5.3, påpekas vidare i promemorian, har någonhänvisning inte gjorts tiU bestämmelserna i 104 och 105 §§ lagen om ekonomiskaföreningar angående kungörande av uppgift som införs i eller avförs urföreningsregistret och verkan av sådant kungörande. Föredraganden.Första och andra styckena stämmer i sak helt överens med promemorieförslaget.Det synes inte möjligt att f. n. närmare förutsäga i vUken omfattningföreningsbildning kommer att äga ram och hur stor belastningen pålänsstyrelserna blir. Med ledning av de uppgifter som lämnas i promemorian (seavsnUt 1.1.9) kan antalet samfäUighetsföreningar dock med en tämligenrealistisk beräkning antas uppgå tiU omkring 15 000. Under tidennärmast efter den nya lagstiftningens ikraftträdande kan det inte förväntasatt föreningsbildning sker i någon större utsträckning utan det angivna antalettorde uppnås successivt. Eftersom förslaget om inrättande av en garantifondför samfällighetsföreningar frångåtts i departementsförslaget (jfr avsnitt1.2.9), blir det inte fråga om att i samband med registreringen ta ut avgiftertill fonden. I likhet med vad som gäller beträffande exempelvis ekonomiskaföreningar bör registreringsförfarandet emellertid åtminstone delvis finansierasgenom avgifter. Närmare föreskrifter om avgifter liksom om registreringen iövrigt bör meddelas i administrativ ordning. En särskild bestämmelse härom hari departementsförslaget tagits upp i ett nytt tredje stycke i förevarandeparagraf. Idenna paragraf anges vissa formföreskrifter som skall vara uppfyllda innanregistrering får ske. Enligtförsta stycket får registrering av förening ske endast på särskild ansökan.Ansökningshandlingen skall vara undertecknad av samtliga styrelsemedlemmar. Föratt skall kunna fullgöra sin kontrollfunktion måste den hatillgång till nödvändiga handlingar rörande föreningsbUdningen. En bestyrktavskrift av protokollet från det konstituerande sammanträdet skaU därför fogasvid ansökningshandlingen. Eftersom en prövning av stadgarnasförfattningsenlighet skall föregå registreringen, måste givetvis också dessabifogas. Av praktiska skäl har föreskrivits att stadgarna skaU inges i tvåexemplar [jfr 5 § kungörelsen (1952: 495) om förande av register förekonomiska föreningar m. m.]. De nu angivna bestämmelsema har tagits upp iparagrafens andra stycke. Itredje stycket första punkten har föreskrivits att i ansökningen skaU uppgesbåde föreningens postadress och de enskilda styrelseledamöternas namn, adressoch telefon. Enligt 34 § första stycket kan styrelsen under vissaföratsättningar utse särskild firmatecknare. Om så skett, skall ansökningeninnehålla nödvändiga uppgifter också om honom. Samtliga i detta stycke nämndauppgifter skall införas i registret. Uppgifterna är av betydelse förlänsstyrelsens möjlighet att hålla kontakt med föreningen. Ännu viktigare ärdock att uppgifterna blir tUlgängliga för tredje man. Iparagrafen anges samfällighetsförening vinner rättskapacitet. Isin egenskap av juridisk person uppträder en samfällighetsföreningsjälvständigt i förhåUande tiU de enskUda delägarna men dess handlande styrs avdem genom majoritetsbeslut. Detta kan innebära risker för såväl delägarna somtredje man, om garantier mte finns att föreningen uppfyller vissa minimikravifråga om skydd för den enskilde delägarens och tredje mans intressen. Dessagarantier skapas till väsentlig del genom kontroll avföreningsbildningen. Intill dess ifrågavarande kontroll skett, bör föreningendärför inte kunna förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter. Dennaviktiga princip har slagits fast i 27 §. Enmotsvarande bestämmelse finns i 3 § lagen om ekonomiska föreningar. Dettalagrum innehåller vidare en del bestämmelser om det rättsläge som råder föreregistreringen av en ekonomisk förening. Dessa bestämmelser torde i alltväsentligt kunna vinna analog tillämpning i fråga om samfällighetsförening. Paragrafenupptar föreskrifter om stadgarnas innehåll. Somtidigare framhåUits (se avsnitt 3.4.5.6 och 3.5.5) kommer stadgarnas innehållatt vara av väsentUg betydelse som skydd för den enskilde föreningsmedlernmensintressen. Vissa grundläggande bestämmelser i detta hänseende har tagils upp idenna paragraf. Iförsta stycket har föreskrivits att stadgarna skall innehålla vissa närmareangivna uppgifter om förvaltningens organisation. Dessa uppgifter ärobligatoriska och registrering av föreningen skall alltså vägras om någon avdem saknas i de stadgar som antagits vid det konstituerande sammanträdet. Genomsenare beslut får dessa uppgifter ändras men inte uteslutas. Någon närmareförklaring av vad som avses med de olika punkterna torde inte vara nödvändig. Bortsettfrån de obligatoriska uppgifterna enligt första stycket skall stadgama kunnages det innehåll som anses lämpligast med hänsyn till förhållandena i detenskUda fallet. Givetvis bör den begränsningen gälla att stadgarna inte fårinnehålla föreskrift som strider mot lagen omförvaltning av samfälUgheter eUer annan författning. Detta har uttryckligenfastslagits i paragrafens andra stycke. Som regel bör vidare gälla att stadgamaskall stämma överens med vad som vid förrättning bestämts angåendesamfälligheten. Viss reservation måste dock göras i fräga om äldreförrättningar. I detta hänseende kan hänvisats till de uttalanden som gjorts ipromemorian vid 15 §. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om samfällighetsförenings firma. Promemorieförslaget.Beträffande samfällighetsförenings firma bör enligt promemorian gälla sammaprinciper som enligt annan associationsrättslig lagstiftning. För den somträder i förbindelse med en juridisk person är det av stort värde attomedelbart få kännedom om dennas beskaffenhet. I paragrafens första punkt hardärför föreskrivits att samfällighetsförenings firma skall innehålla ordet"samfällighetsförening". Genombestämmelsen i första punkten undviks i stor utsträckning attsamfälUghetsförening förväxlas med associationer av annat slag, sägs det vidarei promemorian. Det är emellertid också av vikt att olika samfällighetsföreningarsfirmor kan särskiljas från varandra. I andra punkten har därför upptagits denbestämmelsen att en samfällighetsförenings firma lydUgt skall skilja sig fräntidigare registrerade och ännu bestående dylika firmor. Del skall alltsååligga att vid regisl-reringsprövningen tillse att firman ärsärskiljande. Det får härvid från fall till fall bedömas om risk för förväxlingföreligger. Med hänsyn till att samfällighetsförening bara undantagsvis tordekomma att vara verksam i mera än ett län och till att sådan föreningsaffärsverksamhet regelmässigt torde få relativt blygsam omfattning anses detinte nödvändigt att firman jämförs med andra registrerade firmor än sädana somtillhör samfällighetsföreningar i del län där registreringen skall ske. Remissyttrandena.Grustäktskotnmittén anför att bestämmelsen om firmas särskiljbarhet i enUghetmed en allmän firmarättslig grandsats bör gälla inte bara andra samfällighetsföreningarsfirmor. granskningsplikt, heter det vidare, bör dock begränsastiU en jämförelse med de firmor som förat anmälts eller registrerats hos sammalänsstyrelse. Föredraganden.Paragrafen har oförändrad överförts från promemorieförslaget. Med anledning avvad grastäktskommittén anfört vUl jag som min mening framhålla attlänsstyrelsens granskningsplikt inte bör sträckaslängre än nödvändigt. Genom att samfällighetsförenings firma skall innehållaordet samfällighetsförenmg torde någon förväxling med firmor av andra slag överhuvud taget inte behöva befaras. I denna paragraf meddelasbestämmelser om antalet ledamöter i samfällighetsförenings styrelse och omstyrelsens säte. Promemorieförslaget.I enlighet med vad som anförts i promemorians allmänna motivering (se avsnitt3.4.5.4) har i paragrafen inte närmare angetts hur många ledamöter styrelsenskall ha. Antalet fär enligt promemorian anpassas till vad som krävs medhänsyn till styrelsens egenskap av föreningens verkställande organ, antaletföreningsmedlemmar, verksamhetens omfattning och övriga omständigheter. Iblandkan det givetvis vara lämpligt att också ha suppleanter för styrdsdedamötema.Även annan än medlem skall kunna ingå i styrelsen. Det är vidare enligtpromemorian uppenbarligen angeläget att styrelsen har möjlighet alt arbeta inära kontakt med föreningens medlemmar. På grund härav har i paragrafen tagilsupp en föreskrift om att styrelsen skall ha sitt säte i den ort därmedlemmarnas fastigheter eller huvuddelen av dessa ligger. Remissyttrandena.Bestämmelsen om styrelsens säte är enligt lantbruksstyrelsen inte praktisk isådana fall där fastigheterna är obebyggda eller obebodda. Föredraganden.Paragrafen stämmer helt överens med promemorieförslaget. Med anledning avlantbraksstyrdsens remissyttrande vill jag framhålla all uttrycket ort tordekunna ges en tämligen vidsträckt tolkning. Styrelsen bör sålunda kunna ha sittsäte i en helt annan del av kommunen än den där samfälligheten ochddägarfastigheterna är belägna. kan omständighetema göra detbefogat att förlägga styrelsens säte t. o. m. till annan kommun. Avsikten medbestämmelsen är endast att förhindra att styrelsens säte förläggs så avlägsetatt styrelsen inte kan hälla kontakt med föreningens medlemmar i behövlig omfattning. Paragrafeninnehåller bestämmelser som öppnar möjligheter för att påverkastyrelsens sammansättning. Promemorieförslaget.I promemorian påpekas att det på sätt framhållits i avsnitten 3.4.5.6 och3.4.5.7 i vissa fall kan från såväl allmän som enskild synpunkt vara påkaUatatt samhället tillförsäkras möjligheter tUl insyni och inflytande på föreningens skötsel. För vägföreningamas del har i 88 §femte stycket EVL föreskrivits att en av de tre eller fem ledamöterna iföreningens styrelse alltid skall utses av . Så långt finns detenligt promemorian inte anledning att gå i fråga om samfällighetsförening somibland har en tämligen begränsad verksamhet. bör dock alltid haen möjlighet att vid behov påverka styrelsens sammansättning och därigenomförvaltningen. I första stycket av denna paragraf har därför föreskrivits attlänsstyrelsen fär förordna att föreningens styrelse skall bestå av fleraledamöter än som anges i stadgarna och att får utse en ellerflera ledamöter. Det är, betonas det i promemorian, uite nödvändigt attlänsstyrelsen själv utser den eller de ytterligare styrelseledamöter som enligtlänsstyrelsens förordnande skall finnas utöver det stadgeenliga antalet. Åandra sidan är det inte heller alltid nödvändigt att det stadgeenliga antaletstyrelseledamöter utökas när utser någon eller någrastyrelseledamöter. Ett förordnande av att föreningens styrelseskall bestå av flera ledamöter än som anges i stadgama bör naturligen gälla förframtiden på samma sätt som om förhällandet reglerats i stadgarna. Detta harför klarhetens skull direkt utsagts i lagtexten. De befogenheter somsålunda tillagts torde enligt promemorian i första hand börautövas i de fall då samfällighetens förvaltning berör väsentliga alhnännaintressen och det kan befaras att dessa inte i tillräcklig mån blir beaktade utanatt en särskild styrelseledamot utses. Av hänsyn till enskilda intressen sägslänsstyrelsen däremot inte böra ingripa annat än i undanlagsfall, t. ex. isådana fall då en behörig styrelse finns men denna på grund av djupgående ochstadigvarande meningsskiljaktigheter eller av annan anledning saknar förmågaatt effektivt tillvarata medlemmarnas angelägenheter eller då en minoritetsbefogade intressen blir allvarligt eftersatta. Också när styrelsen i annat fallförsummar sina skyldigheter, exempelvis underlåter att göra föreskrivnaanmälningar till samfäUighetsföreningsregistret, kan ett ingripande komma ifråga. Vidare framhålls ipromemorian att har rätt och skyldighet att ingripa näromständigheterna ger anledning till det. Frågan bör i första hand tas upp isamband med att föreningen registreras. I övrigt kan en tillämpning avparagrafen aktualiseras genom framställning frän föreningsmedlem eller annansom har intresse av att föreningen har en funktionsduglig styrelse. När utsersärskild styrelseledamot, är denne givetvis berättigad till skäligt arvode föruppdraget. Kan överenskommelse inte träffas om arvodets storlek, bör det enligtpromemorian ankomma på att avgöra frågan. En föreskrift härom hartagits upp i första stycket sista punkten. Ettbeslut som meddelat enUgt denna paragraf är givet- visav intresse för var och en som önskar närmare kännedom om föreningensförhållanden. I paragrafens andra stycke har därför föreskrivits att beslutetskall antecknas i samfäUighetsföreningsregistret. Remissyttrandena.Lantmäteristyrelsen anför att befogenheten för att i allmäntintresse utse särskild ledamot i samfällighetsförenings styrelse synes närskäl därtUl föreUgger lämpligen böra utnyttjas på det sättet att person medkommunal förankring utses. Föredraganden.Paragrafen stämmer med vissa redaktionella jämkningar överens medpromemorieförslaget. Jag är beredd att instämma i lantmäteristyrdsens uttalandeatt det i vissa faU kan vara lämpligt att person med förankring utsestUl styrelseledamot.