prop · FW0350 · 1973-12-31 00:00:00 — Har förstaårsstöd utgått, får företaget stöd iytterligare högst i den mån sysselsättningsökningen har kvarstått, s.k. fortsatt stöd. för varje årsarbetskraftvarmed sysselsättningen har ökat. Andra året utgår ytterligare . Har investeringsfond för konjunkturuljämning tagils ianspråk fÖr investering i verksamheten utgår stöd inte dåinvesteringen avslutas och inle heller för året närmast därefter. Ärende om sysselsällningsstöd prövas av AMS, ochstödbelopp betalas ut kalenderårsvis i efterskott. Flyttningsstöd till arbetskraft med kvalificeradyrkesutbildning Fr. o. m: den 1 juh 1970 ulgår flytlningsbidrag i form avrespenning, bortavistelsebidräg och starthjälp lill den som liar kvalificeradyrkesutbildning och har fält stadigvarande anställning vid sådant nyetablerateller utvidgat förelag i ort inom del allmänna stödområdet som bedriver industriell eller industriliknande verksamhet. fömtsättning gäller dock att arbetskraft med den behövligautbildningen inle kan erhållas i orten, 1 fräga om stödels storlek ägerbestämmelser i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) motsvarande tillämpning. Stödfår vägras eller nedsättas under vad som eljest hade kunnat utgå om sökandennyligen har flyttal och därvid har fått flytlningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen eller flyllningsstöd. Ärenden om flyttningsslöd prövas av AMS eller, efter styrelsens bestämmande, av länsarbetsnämnden. 2.2.3 Erfarenheter av stödverksamheten En utförlig redogörelse för det regionalpolitiska stödetsomfattning och regionala fördelning den 1 juli 1965-den 31 december1971 samt effekterna därav har lämnats i prop, 1972:111 (bil, 1 s. 155163). Idet följande kompletteras redogörelsen med uppgifter om stödverksamheten underdet . har ytterligare 175 industriföretagbeviljats lokaliseringsstöd. Motsvarande antal var 1971 och 1970.Det beviljade lokaliseringsstödet har uppgått lill sammanlagt 317milj. kr., varav 62 milj. kr. i lokaliseringsbidrag och 255 milj. kr. den 1 juli 1965-den 31 december 1972har lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån beviljats 870 företag medsammanlagt 1 877 milj. kr. Slödel fördelar sig med 374 milj. kr. i bidrag och 1503 milj. kr. Uppgifterna omfattar inte de 57 företag som har upphörtmed verksamheten. Dessa företag hade beviljats slöd med sammanlagt 42 milj. kr.Av det beviljade stödet har tillfallit förelag inom del allmännastödområdet. Omfattningen och fördelningen på län avlokaliseringsstödet till industriförelag framgår avtabell 1. Genom försorg har en undersökninggjorts om den faktiska utvecklingen av antalet sysselsatta i stödföretagen frånansökningstillfället fram . Huvudparten av företagenuppvisar en positiv sysselsättningsutveckling. 1 dessa förelag, som uppgår till613, har antalet sysselsatta ökat med 20 700 personer. För 160 stödförelagredovisas en minskning med totalt 2 700 personer. För samtliga slödförelag ärnettoresultatet således en ökning av antalet sysselsatta med 18 000 personer. 1 de förelag inom det allmänna stödområdet som har haft enpositiv utveckling har från ansökningstillfället fram lill årsskiftet 19721973tillkommit 14 800 nya arbetstillfällen. 1 de företag där sysselsättningenminskal har antalet sysselsatta reducerats med 2 000 personer. Netloökningeninom stödområdet uppgår således lill 12 800 personer. den 1 juli 1965den harlokaliseringsstöd beviljats drygt 200 företag i det inre stödområdet medsammanlagt 334 milj. kr., därav 124 milj. kr. i bidrag och 210 milj. kr. i lån.Detta motsvarar av det beviljade stödet inom det allmänna stödområdet. CT\ m - lO i/ f* cr\fNioCNOoorofot---Htor r-r-Tj-rto r- onog nr4oorr-it/ r-mr ooa\(NaN oo- + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + ir)Or-t-00'OvD' 00 m H r-r- oo + + + + + + + + + I or--ioOTfr uo-nr-- (0TtO'J0'--O00-l0X)»OOOO + + + + + + + + + + + + + + + + + -t- ro \0 + + "2 M U. o" O tJ-' oO ri ri O '( Ö C? O H cT r-' (I Ö ro' ri H o'ri T' 00 ri vo lo --i *" O )prooo'OOOrooo--C)000''Dr--or)'0"--rrooo iOrjOrOiiooHOO\£iv'OOOHn-iOCO"r-Jro''lOa sT+r-rjoo<)">*oooO'--iO'ror--r-rjr. )oor-'ri-"d-HCiO-)OOTi- Ci 0-) oo t:J- 00 fO O ' N V_J t' 1 1 IJU ' 1 V_ V_J Vfc." - * - . ...v - - Kl - ' -.-w NI > 1 I t v* v . ' '-T:J--JOOO">:JooooiOv-)Or-r-rjr. )oor-'rj-":j- ..,_ vj »ooooooooooi-jvo -''f*~l0mcrv£)0coooor40o-~r-oa r- rvi ro LO 0<'ooOOO»OOfOOONr-m roOMO't'00OO'v£)'O00'or-iO00r--rJfn'(T:i-roc?\rvlro>o>0 - aTtrJooo:T'000*rooo--HarJoorJO" cr--o r- »r»*oooOu-)Tj-T:f>o---»o rJ 00 timo-j m n-) -Hco"CTn''I oooorJTj-Tj-vofO 1 vo vo 1 * -* r »o > rsl \o r-»O rs na OOtJ-h-i:!- _i TTfNTi- OO cn --i IT) Tf ijO ro I lO 1 ro ro O OO ro CToo-J-rlrsOOOOO'0"Hr)ov'OLnoroalOOiOO Tl-oon0oOO'o0r'-HOocO\£)rJOOrororTl'sDr~ovotro-oovorf-*'Or40r---ruo.-Hr--or---'-H--0'v£ir---OooroM30NCJ\ 1ir-iroriTfOOoor--.-r-J'-HH00£)roo?rv.or(7'0''"oOrivsO rj\C>H-Hr-.r-- »o vrjioO-ooro onioooininio- \D OO 00 t}- 3 ö 5;S HTt\o>/-jr'Or-r-ir-i-t-r-.roOCTNrosr~-oO\0"T-~v/-)"oooooo r\j ,_(,-(,-H H or-i r-i tiioo-oooOOn ° "2 ca "O bo 3 O > 5 -./. E J2 ' o "n 73 ; o 02 -ji S X ! " -t- ." u o o. .o £00 o Ö . '" *- *j VI E o t: u ) t; O : ra-2 o :ra o T3 2 2 = 5 HQ.E 3 Beträffande sysselsättningsslödet kan nämnas all sådantstöd har beviljats med 7,4 milj. kr. för en ökning med 1 479årsarbetskrafter. Från ökningen av 1 505 årsarbetskrafterkvarstod en ökning med 1 224, för vUken slöd beviljades med 6,1milj. 2.3 Regionalpolitiskt stöd till turistanläggningar 2.3.1 Utredningsmaterial Genom beslut bemyndigade Kungl. Maj:lchefen för all tillkalla högst sju sakkunniga' för planeringav turistanläggningar och friluftsområden. De sakkunniga antog benämningenkommittén för planering av turistanläggningar och friluftsområden. fick kommittén enligt tilläggsdirektiv iuppdrag att utreda frågan om utformningen m. m. av det statligalokaliseringsstödet till turistnäringen. Kommittén har lagt fram betänkandet (DsJo 1971:7) Statligt lokaliseringsstöd till rekreationsanläggningar. Till belänkandethar fogals reservation av ledamoten . Yttrandenöver belänkandet har avgelts av överbefälhavaren, , statensvägverk, luftfartsverket, kammarkollegium, statskontoret, ,lantbruksslyrelsen, , fiskeristyrel-sen, ,kommerskollegium, AMS, statens vattenfalls-verk, domänverket,riksbanksfullmäktige, samtliga länsstyrelser, expertgruppen för regionalutredningsverksamhet (ERU), glesbygdsutredningen. , Hotell- och restauranganställdas förbund, (),LO, (), Skid- och , ,. , ,, , , med instämmande avSveriges hotell-och reslaurangförbund, , TCO ochSveriges centrala reslaurangaktiebolag (), Överbefälhavaren har bifogat yttrande frånmililärbefälhavaren för Övre militärområde. harbilagt yttranden från riksbanks kontor i , Stockholmshandelskammare, Handelskammaren för , och län,vidare ' Riksdagsman , ordförande,utredningssekreteraren , utredningssekreteraren , (I, o, m, ), riksdagsmannen (t, o, m, den 12november 1970), redaktören , kanslirådet . Lönnqvist ochbyråchefen . 1-öljande har som experter biträtt kommittén:byråchefen . , avdelningsdirektören ,avdelningsdirektören , , , direktören . ,direktören 1'redén, byråchefen , direktören , E, ,lektorn samt renägaren . och läns handelskammare samlfrån företagareföreningarna i de sju skogslänen. AMS har överlämnat yttrandenfrån länsarbetsnämnderna i del allmänna stödområdet. Länsstyrelserna harbifogat yttranden från länsarbetsnämnder, kommuner, landsting, företagareföreningar,handelskamrar, lokala och regionala sammanslutningar inom turislväsendel, m.fl. 2,3.2 Beslut vid riksdag 1972:111 (bil. 1 s. 509-510) har jag redogjort förkommitténs förslag lill riktlinjer för lokaliseringsstöd tillturistanläggningar. beslut med anledning av propositionen innebärbl. a. att har anslutit sig lill de allmänna riktlinjer för lokaliseringsstödtill turistanläggningar som har förordats i propositionen. Dessa riktlinjerinnebär följande. Lokaliseringsstödet är ett regionalpolitiskt medel och bördärför liksom vad det gäller annan stödberältigad verksamhet utgå för investeringari rekrealionsanläggningar endast när regionalpolitiska motiv föreligger förstatligt stöd. Kan lokaliseringsstöd inle anses motiverat från regionalpolitisksynpunkt, bör andra stödformer utnyttjas. Å andra sidan bör turistnäringen sålill vida jämställas med andra stödberättigade näringar i fråga ommöjligheterna att få lokaliseringsstöd alt utöver lån ell visst bidrag börkunna utgå. Förulsällningama för en utbyggnad av turistanläggningar iskogslänen är ännu inte klarlagda. De väl kända ekonomiska svårigheterna förföretag inom turistnäringen i allmänhet och den svaga lönsamheten för hotellanläggningarnai fjällområdena i synnerhet lyder på alt del inle finns någol större utrymmeför en expansion av befintliga hotellanläggningar. Med hänsyn härtill bör försiktighetiakttas vid prövningen av ansökningar om lokaliseringsstöd. Det kan dock tänkasatt regionalpolitiskt stöd i vissa situationer kan bidra lill all elimineraakuta ekonomiska problem för turistföretag i samband med en utbyggnad elleromläggning av verksamheten. väsentligt målområde för regionalpolitiken är derelativt sett mera glesbefolkade regionerna. En satsning på rekrealionsseklornfrån regionalpolitisk utgångspunkt bör därför i huvudsak inriktas påanläggningar för fjärrekreation. Lokaliseringsstödet bör liksom syftatill att främja sysselsättningen i första hand i områden där del inte finnsförutsättningar för industriell expansion men väl för turism, dvs. i merutpräglade glesbygdsområden. Detta gäller främst fjällregionerna, mensituationen kan i undanlagsfall vara likartad i andra delar av landet. Utanförde nordligare delarna bör stöd lämnas i form av punktinsatser i särskilda fall.Från allmän regionalpolitisk synpunkt och från resurssynpunkt bör delregionalpolitiska stödet till turistnäringen koncentreras lill ett begränsatantal orter. Prop, 1973:50 16 Med utgångspunkt i dessa fastlagda allmänna riktlinjerbehandlas i del följande kommitténs förslag i övrigt i fråga omregionalpolitiskt stöd till turistanläggningar. 2.3,3 Nuvarande ordning, stödets omfattning, fördelningoch sysselsättningseffekter Den statliga stödgivningen till turism och friluftslivsker i olika former. Lokaliseringsstöd är endast en av dessa stödformer. Iövrigt lämnar staten stöd i form av bidrag från anslag lill stöd till idrotten,statlig garanti för lån lill turisthotell, beredskapsarbeten och förhöjt bidragtill vissa vägar. Hit kan räknas också de s. k. vallenregleringsmedlen. Statligtlokaliseringsstöd utgår till turistanläggningar inom det allmänna stödområdet,om stödet kommer glesbygden till godo. Stöd utgår i regel i form avlokaliseringslån men, om särskilda skäl föreligger, kan också bidrag elleravskrivningslån beviljas. Enhgt ell uttalande av lokaliseringsberedningenbör stöd emellertid utgå endast i form av lån. Ränte- och amorteringsfrihet kanbeviljas i samma utsträckning som för industriföretag. Lokaliseringsstöd utgår endast till verksamhet som bedömsmedföra varaktig sysselsättning för arbetskraften och få tillfredsställandelönsamhet. Vidare krävs alt verksamheten utövas eller kommer att utövas i ortmed goda förutsättningar för verksamheten. De möjligheter lill stöd i vissafall vid rationalisering utan samband med ökad sysselsättning och till stöd föranskaffning av omsättningstillgångar som finns i fråga om industriföretag ochföretag med industriliknande verksamhet föreligger inte beträffandeturistföretag. Däremot kan turistföretag som flyttar sin verksamhet lill ortinom stödområdet formellt få lokaliseringsstöd i form av ersättning förkostnader för flyttning av maskiner m. m. Lokaliseringsstöd utgår vid ny-, till- eller ombyggnad avlokal eller annan anläggning som är nödvändig för verksamheten. Tillturistanläggning räknas hotellbyggnad med personalulrymmen och andraanläggningar som behövs för alt turistanläggningen skall tjäna sill syfte samlstörre campingbyar, semesterbyar och skidliftar. Stödets storlek bestäms frånfall till fall. Bidrag och avskrivningslån får uppgå lill högst 35 eller, omsärskilda skäl föreligger, högst av stödunderlaget. Del sammanlagda stödet(bidrag, avskrivningslån och lokaliseringslån) får i regel uppgå till högst tvåtredjedelar av stödunderlaget. i enskild ägo kan få stöd,AMS är i regel beslutsmyndighet i stödärenden, där investeringskostnaderna (ibyggnader) uppgår till högst tre milj. kr. Maj:t avgör övrigastödärenden. Förutom lokaliseringsstöd kan turistföretag fåutbildningsstöd enligt samma regler som gäller för övriga stödföretag. Däremotkan sysselsätl-ningsstöd inte beviljas förelag inom turistnäringen. Prop,1973:50 17 Lokaliseringsstödets omfattning, fördelning ochsysselsättningseffekter T, o, m. utgången av har lokaliseringsstödbeviljats för investeringar i turistanläggningar med sammanlagt 34,8 milj. kr.för beräknade investeringar på ca 54,7 milj. kr. Två av de 38 förelag som harbeviljats stöd har inte utnyttjat det. Fördelningen av stödet lill de övriga 36företagen framgår av tabell 2. Lokaliseringsstöd till turistanläggningar1,7.1965-31,12,1972, Tabellens siffror över sysselsättningen bygger på deuppgifter som företagen har lämnat vid ansökningstillfället. Hur de harberäknats i varje enskilt fall framgår inte av det statistiska materialet.Siffrorna torde i allmänhet avse medelantalet sysselsatta under säsong. Enjämförelse kan göras med vissa uppgifter som kommittén har redovisat i sittbetänkande. Kommittén har gjort en undersökning avsysselsättningen vid de 26 förelag som har fått stöd t.o.m, /70.Undersökningen visar att förelagen vid ansökningstillfället hade 180heltidsanställda och 366 deltidsanställda. Utbyggnaden av anläggningarna harmedfört ell tillskott på 109 heltidsanställda och 183 deltidsanställda. finns det inle några säkra uppgifter om den sysselsättning som anläggningsarbetenahar skapat. Av tabellen framgår all lokaliseringsstödet geografiskthar koncentrerats till och under den studeradeperioden. Närmare tre fjärdedelar av stödet har gått till 18 förelag iJämtlands län. Endast tre ärenden om lokaliseringsstöd till turistanläggningari och har förekommit . I ett avdessa återkallades ansökan och i de båda övriga avslogs ansökningarna. Antalet nyetablerade förelag är sex. Därvid har företagsom har rekonstruerats efler konkurs eller eljesl ombildals inle räknats somnya. De sex nyetablerade företagen har beviljats lokaliseringsstöd medsammanlagt 12,4 milj. kr. Den planerade sysselsättningen i dessa förelag har iansökningarna angivils till 86 personer. 1 saml Nr 50 Prop, 1973:50 18 Lokaliseringsbidrag har inte lämnats lillinvesteringar i turistanläggningar. Räntebefrielse och amorteringsfrihet underviss lid har beviljats i flertalet fall. Stödet har nästan hell gått lilllurislholellanlägg-ningar, några kombinerade med slugbyar. Endast en ringa delav stödet har använts för särskilda stugbyar. 2,3,4 Kommittén 1972:111 (bil. 1 s. 407-412) har tämligenutförligt redogjorts för kommitténs allmänna synpunkter på lokaliseringsstödtill rekreationsanläggningar. I det följande redovisas de ytterligaresynpunkter som ulgör underlag för kommitténs förslag i fråga om formerna förstöd lill turistanläggningar och utformningen av det regionalpoliliska stödet. För finansieringen av uppbyggnaden av olikarekreationsanläggningar inom särskilt utpekade och vissa andra områdenerfordras enligt kommittén ett statligt ekonomiskt slöd. Kommitténs slutsatserbeträffande utformningen av det statliga finansiella stödet baseras på ensammanställning och utvärdering av de erfarenheter 1960-talets stödgiv-ning hargett. Kommittén har studerat den totala statliga stödgivningentill anläggningar för turism och friluftsliv under budgetåren 1959/60-1969/70.Sammanlagt 176 milj. kr., fördelat på sju olika stödformer, nämligen bidragfrån friluflsfonden, bidrag till frilidsbåtlrafiken, hotellgaranlilån,lokaliseringsstöd, beredskapsarbeten, vattenregleringsmedel och förhöjt bidraglill skogshuvudvägar, har utgått till rekreationsanläggningar. Av beloppet harnära 120 milj. kr. beviljats för finansiering av anläggningar avsedda i förstahand för turism. Något mer än 135 milj. kr, har utgått i form av bidrag och 40milj, kr, som lån eller lånegarantier. De genomförda investeringarna underperioden /60-1969/70 uppgår till totalt 435 milj, kr. Stödets storlek har ökat från 4 milj. kr. i börjanav redovisningsperioden till 25 ä 30 milj. kr. under de senaste åren.Totalt 55 milj. kr. i bidrag och lån eller lånegarantier har utnyttjats förny-, om- och tillbyggnad av lurislholell med deras serviceanordningar. av del totala stödbeloppet har beviljats för anläggningar iJämtlands, Västerbollens och . Kommittén framhåller att de olika stödformernakompletterar varandra. Det innebär t. ex. all stödorganen genom all spela påregistret av finansieringsformer och genom att utnyttja olika anslag för olikaslags anläggningar eller anläggningsarbeten har kunnat medverka lill lösningarsom från rekreativa synpunkter varit funktionellt tillfredsställande.Lokaliseringsstödet och beredskapsarbetena har enligt kommittén i praktikenvarit de stödformer som främst har kompletterat varandra. Det beror påberedskapsarbetenas flexibilitet och på all båda stödformerna har en och samma huvudman. Genom sysselsättningsskapandeåtgärder lokaliseringsstöd och beredskapsarbeten - har också allt fler ochstörre rekreativa anläggningar kunnat åstadkommas under 1960-talel. Den faktiskageografiska fördelningen av de statliga stödinsatserna tyder enligt kommitténpå att de regionala olikheterna i arbetsmarknadssituationen i utpräglad gradhar avgjort lokaliseringen av den utbyggnad inom turism och friluftsliv som harskett med statligt finansiellt stöd under 1960-lalet. Desysselsällningspoliliska strävanden har i varje fall gått all förena meduppfattningen all just de tre nordligaste länen och - framförallt fjällkommunerna - också har haft de bästa naturliga förutsätlningarna fören utbyggnad av friluftsakliviteter inom landet. Kommittén anför all verkningarna av de statligastödinsatserna för friluftsliv och turism är svåra att i detalj ange ochutvärdera. De regionalpoliliska verkningarna är enligt kommittén oklara. Detgäller framför allt de indirekta regionalpoliliska effekterna, 1. ex.förbättringen eller stabiliseringen av det lokala underlaget för handel ochkommunikationer, genom alt en ort utrustas med nya turist- ochfriluflsanläggningar. Men inte heller de direkta effekterna,sysselsättningsresullaten, kan preciseras på grundval av någol uttömmandestatistiskt primärmalerial. Kommitténkonstaterar att var och en av de nämnda stödformerna har sitt speciellaanvändningsområde. Specialiseringen är enligt kommittén delvis en följd av enmedveten styrning. Med ökad samordning, som bl. a. förutsätter nära samarbetemellan AMS och , bör enligt kommittén stödet tillrekreationsanläggningar även i fortsättningen utgå med utnyttjande av de finansieringsformersom brukats. Det är angeläget att man undviker att skapa ytterligarestödformer utan i stället söker fullfölja de hittillsvarande strävandena attrationalisera och förenkla anslagsslruklu-ren. Del kan liksom skegenom alt stödgivningen från de ohka anslagen i största möjliga utsträckningspecialiseras efler anläggningstyper och ändamål. Det innebär bl. a. all depraktiska erfarenheter som olika stödorgan har gjort kan tas till vara på ettmer rationellt sätt. Kommittén har diskuterat möjligheterna att genom ellmarknadsföringsstöd stimulera utvecklingen inom friluftssektorn och har ocksåövervägt ell socialt rekreationsbidrag för slugsemesler vid sidan avanläggningsslödet i syfte att göra del möjligt för fler individer all merregelbundet få rekreation i lämplig miljö. Kommittén överblickar emellertidännu inte alla konsekvenserna av sådana åtgärder - det gäller bl. a. följdernaför olika slag av rekrealionsutbud - och lägger inle fram någol förslag. Del statliga ekonomiska stödet tillrekreationsanläggningar bör enligt kommittén även i fortsättningen lämnas somanläggningsstöd. Som bör stödgivningen ske i former som innebärattolika intressenters ambitioner att utveckla sina företag tillvaratas. Kravetall så långt möjligt lika villkor skall erbjudas bör inte få hindra attåtgärder som från sociala synpunkter bedöms som särskilt angelägna skall kunnastimuleras genom extraordinära insatser t. ex. speciellt handikappanpassadeenheter eller särskilt eftersträvade lokaliseringar. Principen om lika villkorfår då vika för de "överordnade" målsättningar samhället genompunktvisa speciella insatser vUl realisera. Kommittén föreslår allmänt sett vidgad användning avlokaliseringsstöd för turistanläggningar. Sålunda förordar kommitténförmånligare regler i fråga om stödberältigad verksamhet, stödsubjekt,stödformer och stödunderlag. Stödberältigad verksamhet och stödsubjekt Kommittén föreslår att som f. n. lokaliseringsstöd skallkunna beviljas vid både nyetablering och utvidgning av turistanläggningar. Kravet på direkt sysselsättningsskapande effekter och eneftersträvad specialisering av stödgivningen får enligt kommitténs mening intebegränsa möjligheterna att vid behov utnyttja lokaliseringsstödet för sådanaserviceanordningar som tjänar endast ett förelags gäster eller utgör gemensammanyltigheter för flera närliggande enheter och drivs i samverkan. För attundvika risker för snedvridning av konkurrensen mellan företagen anserkommittén alt del bör prövas, huruvida lokaliseringsstöd i det enskilda falletkan beviljas enbart för gemensamhelsanord-ningar, om dessa investeringar bedömssom tillräckliga för att olika intressenter ulan statligt finansiellt stödskall tillhandahålla de bäddplatser i hotell och stugbyar som den socialtrekreativa målsättningen ställer krav på. Lokaliseringsstödet kan då vara denlämpligaste stödformen, om man av praktiska skäl väljer all drivaserviceverksamheten kommersiellt och i ell fristående företag. Det kan gälla skidlift,tempererat bad eller andra nyttigheter som utan praktiska eller sociala hinderkan avgiftsbeläg-gas. Tveksamhet kan enligt kommittén råda, vilket framgår avhittillsvarande praxis vid lokaliseringsslödgivningen, huruvida bidrag börbeviljas för kommersiella projekt med hänsyn till konkurrensfrågorna ochriskerna för förmögenhelsöverföringar lill företagarna själva.Ställningstagandena lill bidragsansökningarna måste bli beroende av hur manbedömer marknaden och konsekvenserna på både kort och . Leder bidraglill ett förbättrat rörelseresultat, som företagsägaren använder för ökadprivat konsumtion, föreligger inget motiv för bidrag. De senaste årenserfarenheter av lurislholell i och deras utveckling anser kommitténinle ge underlag för någon större optimism om del ekonomiska utbytet. Kommitténsäger sig vara medveten om all bidrag lill turistföretag, om de utgår som en"generell rättighet" inom ell stödområde, kan få negativakonsekvenser. Med en omsorgsfullt avvägd slödgivning blir emellertid också depositiva effekterna väsentliga. Bidrag kan möjliggöra att anläggningar blir mermarknadsanpassade och leder lill ökad beläggning, vilket i sin lur kan medföraökad helårssysselsällning eller högre löner. Vidare kan bidragsgivningen medverkatill all förverkli- ga från samhällets synpunkt angelägna regionalpolitiskaoch socialt rekreativa strävanden, såsom en speciell lokalisering eller enspeciell utformning av anläggningar. Motiv för bidrag finns t. ex. också när samhälletvill stimulera till gruppsamverkan och fusioner mellan företag och lill en meraoffensiv och framsynt intern företagspolitik. Enligt kommitténs mening är detvidare nödvändigt att samhället, inför en omfattande utbyggnad avrekrealionsanordnmgar i särskilt utpekade områden, inte avhänder sig denstimulans ell bidrag utgör. Kommitténs krav på ell från socialt rekreativa synpunkterriktigt utbud av rekreationsservice kommer att fordra ell starkt samhälleligtinflytande i uppbyggnaden. Kommittén förutsätter all stödgivningen kan ske tillett "övergripande" organ stiftelse, bolag - med starka kommunalaintressen för exploatering av olika rekreationsområden.