prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Analysen tyder på att trots atttrafikarbetet på det undersökta bannätet har minskat mer än för SJ som helhet rationaliseringen genom exempelvis avbemanning, stationsindragningar m. m.inte kunnat bedrivas i samma utsträckning som pä affärsbanenätet. Vidareframgår det att godstrafikintäkterna ökat något medan persontrafikintäktemaminskat. Volymmässigt noteras dock enminskning såväl pä gods- som på personsidan, eftersom intäktsökningeninte motsvarar de taxehöjningar som ägt rum mellanseparatredovisningarna. ' TUlvägagångssättet har ingående redovisats i prop.1967: 1 bU. 8 (s. 118). 1973:1 Bilaga 8 166 Underskottet på det undersökta bannätetutgör (696295,3) 400,7 milj. kr. Härav utgör särkostnadsunderskottet(389,6295,3) 94,3 mUj. Vid nedläggning av detta bannät måste man dockräkna med ett visst trafikbortfall på det kvarvarande affärsbanenätet. Detundersökta nätet har därför gottskrivits ett visst matarvärde, dock endast ivagnslasttrafiken. Detta matarvärde har av SJ beräknats tUl maximalt 35 milj.kr. Något särskilt matarvärde ipersontrafiken har inte beräknats. Även omman i viss mån bl. a. genom taxans degressivitet tagit hänsyn till matarvärdet,ifrågasätter de sakkunniga om detta skett i full utsträckning. Vad gällervagnslasttrafiken påpekar de sakkunniga att dagens moderna transportteknik börkunna medverka till en reducering av bortfallande intäkter. Dessa frägorföreslås därför bli föremål för närmare undersökning. Resultatförbättringenför SJ vid total nedläggning av det undersökta bannätet har således av SJ beräknats tUl (400,735) 365,7 milj. kr. De sakkunnigaanser att detta belopp utgör en rimlig approximation av det iseparatredovisningen ingående bannätets underskott. 1972års separatredovisning utgör underlag för bestämning av den ersättning fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer som bör utgå till SJ för budgetåret1973/74. Beräknat underskott har därför framräknats med vissaprocentsatser under beaktande av taxehöjningen , träffadea-vtal om statstjänstemännens löner, antaganden om förväntadpersonalkostnadsökning m. m. Intäktsbortfall genomminskad trafikefterfrägan har bedömts motsvara kostnadsminskningar genomrationalisering. Hänsyn har också tagits till kostnads- och intäktsminskningarpå grand av verkställda nedläggningar. Framräkningen innebär att underskottetför det undersökta bannätet skulle komma att uppgå tUl 500,5 mUj. På begäran av de sakkunniga har SJ ävenberäknat effekten på det undersökta bannätet av taxehöjningen i godstrafik den1 . Underskottet kan till följd härav minskas med 19,3 milj. kr. De sakkunniga som i stort har godkäntframräkningsprinciperna ifrågasätter om det är riktigt att på kostnadssidanta hänsyn till samtliga kända och förväntade kostnadsökningar medan påintäktssidan endast beslutade taxehöjningar beaktas vid framräkningen. De sakkunniga har vidare utifrån allmännautgångspunkter diskuterat principerna för framräkningen av underskottet förtiden efter /74 intill dess resultatet av nästaseparatredovisning föreligger. Konjunkturpäverkan, kostnadsutvecklingen,trafikavledning som inte kan kompenseras av rationalisering, taxeändringar,"automatiska" intäktsökningar genom indexklausuler i fraktavtalenetc. är osäkra faktorer vid beräkningen av framtida underskott. Prop.1973:1 Bilaga 8 167 accepterandetav nuvarande framräkningsprinciper förutsatt, att alla möjligheter tillvaratasatt korrigera de vid framräkningen tillämpade procentsatserna i syfte atterhålla ett bättre underlag för bedömning av resultatutvecklingen på detersättningsberättigade bannätet. Bedömningeni vad män de i separatredovisningen ingående bandelar-na bör varaersättningsberättigade har i enlighet med givna direktiv utgjort ettväsentligt led i granskningsarbetet. De sakkunniga har därvid som utgångspunkthaft bl. a. departementschefens uttalande i prop. 1963: 191 att ersättning intebör utgå "därest det med hänsyn tiU järnvägslinjens betydelse somförbindelse- eller dubbleringsbana eller med beaktande av möjligheter tilllönsam trafik m. m. från företags-mässiga synpunkter kan vara motiverat attfortsätta trafikeringen även om linjen f. n. lämnar underskott". Vidavgränsningen av ett ersättningsberättigat bannät har kriteriet"förbindelse- eller dubbleringsbana" i första hand varit avgörandeför de sakkunniga. Därvid har en särskild grupp bandelar kunnat urskiljas somintegrerade delar av SJ:s stam- eller affärsbanenät. Det utmärkande för dessabandelar är att de intimt ingår i trafikbilden på SJ:s tungviktiga linjenät.Som exempel på bandelar som hänförts tiU denna grupp kan nämnas linjenOckelboGävle. Desakkunniga har i anslutning härtUI erinrat om separatredovisningens syfte,nämligen att bedöma den resultatförbättring för SJ som en nedläggning av heladet ersättningsberättigade bannätet skulle medföra. Detta syfte går relativtlätt att nå med tillämpad beräkningsmetodik, när man behandlar bandelar somgår att isolera frän det övriga bannätet utan att helhetsbUden förändras iavgörande utsträckning. När det undersökta bannätet däremot utökas att omfattaväsentligt trafik-starkare bandelar, vilka ingår som vitala delar avaffärsbanenätet är det avsevärt svårare att överblicka konsekvenserna av entänkt nedläggning av hela det undersökta bannätet. Desakkunniga föreslår vidare att vissa dubbleringsbanor, som har till uppgift attavlasta en närbelägen trafikstark handel, undantas från ersättning. Desakkunniga har strävat efter att se bandelarna i ett större linjesammanhang ochuppfattar vissa mälarbanor som intimt sammanlänkade med den trafikstarkahandel till vilken trafiken är inriktad. Det skulle således vara av stort värdeatt inom ramen för en mera ingående prövning av redovisningsmetodiken undersökadet ekonomiska utfaUet av driften vid exempelvis norra stambanan medmälarbanor. Möjligheter tUl lönsam trafik torde bl.a. mot bakgrand av det allmänt konjunkturpåverkade utfaUet föreliggavid flera bandelar som enligt separatredovisningen uppvisar ett relativtblygsamt underskott. Detta kriterium har vid avgränsningen tUlämpats förvissa, i regel kortare godsbanor, bl. a. i syfte att bibehålla en vissstabilitet i affärsbanenätets omfattning. Prop.1973:1 Bilaga 8 i68 Vid avgränsningen hareftersträvats att det affärsbanenät, som följer av avgränsningen, skall sälängt det är möjligt utgöra en helhet med enhetlig trafikstruktur.Avgränsningen har resulterat i att det ersättningsberättigade bannätetföreslås omfatta 6 832 bankm, vUkét är en ökning i förhållande tUl det bannätsom avgränsades av granskningsmän (6 587 bankm). Under periodenmellan separatredovisningarna har dessutom 367 bankm utgått, i första hand somen följd av nedläggningar. Pä det sålunda avgränsade bannätet, som utgör 54 %av SJ:s totala linjenät, utförs endast av det totala trafikarbetet.Detta bannät svarar för ett till /74 framräknat driftunderskottav 380,4 milj. kr., med vilket belopp de sakkunniga föreslår att ersättningtill SJ utgår. De sakkunniga understryker att det förhållandeatt en bandel föreslås bli undantagen från ersättning inte får betraktas som enindikation pä att trafiken på bandelen lämpligen bör eller kan läggas ned. Detkan i stället vara en antydan om att dess betydelse f. n. bedöms vara sådan attbandelen bör bibehållas. De sakkunniga konstaterar allmänt att det inteär möjligt att utan ytterligare undersökning av driftförhållanden m. m. hänföraunderskott/ ersättning för en viss bandel till person- eller godstrafik ellertill fokal, regional respektive interregional trafik. Mot bakgrund härav ochmot bakgrand av vad som tidigare anförts om trafikintensitetens ofullkomlighetsom urvalsinstrument för bestämning av ett ersättningsberättigat bannät,ifrågasätter de sakkunniga separatredovisningsförfarandet i dess nuvarandeutformning. Redovisningens uppläggning och de sifferuppgifter som framkommermöjliggör inte trots den kalkyleringstekniskt föredömliga metodiken enbedömning av ifrågavarande järnvägstrafiks värde för befolkningen ochnäringslivet i berörda regioner. Från samhällsekonomisk synpunkt skulle detsannolikt vara av intresse att jämsides med en mer differentieradseparatredovisning kunna studera alternativa sätt att åstadkomma entillfredsställande transportförsörjning. De sakkunniga anser därför att såvälmålsättningen för avgränsningen av ett ersättningsberättigat bannät som denmetodik som därvid kommer till användning bör bli föremål för särskildaöverväganden från statsmakternas sida. På begäran har SJ undersökt och redovisat denedsättningar i styckegodstaxan som förekommer i samtrafik mellanjärnvägsnätet och platser vid nedlagda järnvägslinjer. Härvid har framkommitatt dessa fraktrabatter uppgår till 2,7 milj. kr. för helt budgetår. Desakkunniga föreslår att ersättning för ändamålet utgår med detta belopp /74. Av undersökningen framgår att de rabatteradetaxorna på vissa platser bibehållits efter det järnvägen lagtsned. De sakkunniga som konstaterar att de företagsekonomiska motiven därvidtor- 1973:1 Bilaga 8 169 deha betytt mer än de samhällsekonomiska, anser att en successiv avveckling börske av nedsättningar 1 styckegodstaxan som verkat . Därmedtorde kravet på en mjuk anpassning till normaltaxa tUlgodoses, vilket överensstämmer med den ursprungliga tanken att ned-sättningarnaskulle vara temporära. har i skrivelse den 17november 1972 yttrat sig över de sakkunnigas redogörelse, i första hand vadgäller avgränsningen av det ersättningsberättigade bannätet. Enligt SJ:smening har de sakkunniga inte anfört bärande skäl för att bortse frånseparatredovisningens resiUtat i fråga om flertalet av de banor, somföreslagits undantagna frän ersättning. De sakkunnigas förslag tillavgränsning av det ersättningsberättigade bannätet skulle enligt SJ:s meninginnebära betydande svårigheter i verksamheten och direkt motverka strävandenaatt uppnå och upprätthålla rimliga samband mellan intäkter och kostnader förSJ som helhet. Mot bakgrund härav och med beaktande av taxehöjningen den 1oktober 1972 begär SJ ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer /74 med 481,7 mUj. jämfört med det av de sakkunnigaföreslagna beloppet 380,4 milj. kr. Den totala ersättningen skulle inklusive övrigadelposter under anslaget uppgå till 494,8 milj. kr., med vilket belopp SJ iförsta hand begär ersättning. I andra hand i den mån denna begäran intebifalles begär SJ bemyndigande att införa tilläggsavgifter på bandelar, somkan komma att undantas frän driftersättning. Enligt de meddelade riktlinjernaför den statiiga trafikpolitiken skall SJ ersättas för driftunderskott päsådana icke lönsamma järnvägslinjer, vilkas traflkering utgör en ekonomiskbelastning för SJ men pä vilka trafiken bör bibehållas tills vidare avsamhälleliga skäl. Ersättningens storlek skall grundas på en vart tredje årfömyad ban-delsundersökning. SJ har redovisat resultatet av en sädan undersökning separatredovisning som underlag för beräkning av ersättningensstorlek för i första hand /74. Separat-redovisningen hargranskats av tillkallade sakkunniga. Iseparatredovisningen, som avser 1971 ärs trafik samt kostnads-och intäktslägenormaliserat med hänsyn till arbetskonflikten februari , ingårbandelar med en trafikintensitet av upp tUl närmare 4 milj. bruttotonkm perbankm och år, vilket innebär en väsentlig utökning jämfört med närmastföregående separatredovisning. Det undersökta bannätet omfattar därmed samrnanlagt7 . Enligtseparatredovisningen beräknas underskottet på det undersökta bannätet år 1971tUl 365,7 milj. kr. Efter framräkning tUl budgetåret Prop.1973:1 Bilaga 8 170 1973/74skulle underskottet enligt SJ:s beräkningar komma att uppgå till 500,5 milj.kr., med vilket belopp SJ begär ersättning. Desakkunniga, som konstaterar att SJ i stort sett tillämpat samma principer förberäkningen av kostnader, intäkter och matarvärde som använts vid tidigareseparatredovisningar, föreslär att vissa delfrågor närmare undersöks, bl. a.vad gäller mera differentierade fördelningsnycklar i samkostnadsberäkningarna,matarvärde i persontrafiken och möjlighetema till reduktion avvagnslasttrafikens matarvärde. Den resultatförbättring vid total nedläggningav det undersökta nätet, som av SJ beräknats tUl 365,7 milj. kr. , kanenhgt de sakkunniga anses utgöra en rimlig approximation av detta bannätsunderskott. Vidframräkningen av det undersökta bannätets underskott till /74bör enligt de sakkunniga effekten av taxehöjningen beaktas.Underskottet kan till följd härav minskas med 19,3 milj. kr. De sakkunniga, somi övrigt i stort sett godkänt de av SJ tillämpade framräkningsprinciperna,ifrågasätter dock om det är riktigt att pä kostnadssidan ta hänsyn tillsamtliga kända och förväntade kostnadsökningar medan pä intäktssidan endastbeslutade taxehöjningar beaktas vid framräkningen. Medutgångspunkt i anvisningar, som gavs riksdags beslut om den statiigatrafikpolitiken m.m. (prop. 1963: 191, S3LU 1963: 1, rskr 1963: 424), har desakkunniga vid avgränsningen av ett ersättningsberättigat bannät i första handurskiljt en stor grupp bandelar som de uppfattar som integrerade delar av SJ:sstam- eller affärsbanenät och därför inte bör berättiga till ersättning. Vidarehar de sakkunniga föreslagit att vissa dubblerings- och mälarbanor undantasfrån ersättning. Slutligen har likaså mot bakgrund av nämnda riksdagsbeslut möjligheterna till lönsam trafik beaktats i vissa fall. De sakkunnigas avgränsninghar därmed resulterat i att det ersättningsberättigade bannätet föreslåsomfatta 6 832 bankm, vilket innebär en icke oväsentUg utökning av detta bannäti förhållande till det bannät som avgränsades vid separatredovisning.Det avgränsade bannätet svarar för ett tUl /74framräknat driftunderskott på 380,4 milj. kr., med vilket belopp de sakkunnigaföreslår att ersättning till SJ utgär. SJhar i särskild skrivelse anfört vissa erinringar mot den företagnaavgränsningen av det ersättningsberättigade bannätet och yrkat pä att ersättningutgår med ett belopp som med 101,3 milj. kr. överstiger det av de sakkunnigaföreslagna. Alternativt har SJ begärt tUlstånd att införa tUläggsavgifter påbandelar, som undantas från ersättning. För egen del delar jag de sakkunnigasuppfattning att det är förenat med avsevärda svårigheter att överblickakonsekvenserna av en tänkt nedläggning av hela det ersättningsberättigadebannätet när detta nät utökas att omfatta inte enbart bandelar som går attisolera från det övriga bannätet utan även väsentligt trafikstarkare bandelar,vilka ingår som vitala delar av 1973:1 Bilaga 8 171 affärsbanenätet.Jag har vid mina överväganden i dessa frägor funnit att tillämpadberäkningsmetodik inte rimligen kan appliceras på dessa trafikstarkarebandelar. De sakkunniga, som sålunda pekar på attföratsättningama för separatredovisningen kommit att förändras pä ettavgörande sätt i och med att det undersökta bannätet utökats väsentligt, menaratt den använda avgränsningsmetodiken inte längre utgör någon säker grund föratt bestämma ett olönsamt bannät. Det är vidare inte möjligt att direkt hänföraunderskott/ersättning för en viss bandel till person- eller godstrafik ellertill lokal, regional respektive interregional trafik. Det är inte hellermöjligt att bedöma ifrågavarande järnvägstrafiks värde för befolkningen ochnäringslivet i berörda bygder. De sakkunniga ifrågasätter därför separatredovisningsförfarandeti dess nuvarande utformning. I likhet med de sakkunniga anser jag attdet finns anledning att överväga en ändrad prövnings- och handläggnmgsordning.I direktiven till den nya trafikpolitiska utredningen har jag därför uttalatatt en omprövning bör ske av den nuvarande beräkningsmetodiken vid avgränsningav det trafiksvaga bannätet. Därvid bör perspektivet vidgas så att man får enhandläggningsordning, som även innefattar en realistisk prövning av dettrafiksvaga nätet med hänsyn till de alternativa, samhällsekonomisktfördelaktigare transportmöjligheter som kan stå till buds. Övervägandena idenna del bör ske i kontakt med trafikplaneringsutredningen. Jag har mot denna bakgrund i princip intenågot att erinra mot den avgränsning av det ersättningsberättigade bannätet,som de sakkunniga föreslagit. Vid min bedömning av övriga faktorer sompåverkar behovet av ersättning, har jag bl. a. förutsatt, att i särskilda fallnedläggning av bandelar eller trafikinskränkningar skall kunna aktualiseras.Jag tänker då på fall, när trafikunderlaget stär i uppenbart missförhållandetill de resurser som järnvägsalternativet binder och när det också rimligen kanförutsättas att ifrågavarande åtgärder väl läter förena sig med den regionalatrafikplaneringen. En sådan strävan till successiv rationalisering i sådanamera uppenbara fall låter sig väl förena med tidigare uttalanden att under dentid den regionala trafikplaneringen pågår iaktta viss återhållsamhet i fräga omnedläggning av järnvägstrafik. Med hänsyn tUl det anförda har jagfunnit, att ersättning till SJ för det trafiksvaga nätet bör utgå med 375,3milj. under /74. Jämfört med /73 innebärdetta en ökning med 59,1 milj. kr., vUket förklaras främst avkostnadsutvecklingen och av att det ersättningsberättigade bannätet utökats medett flertal bandelar, där samhälleliga skäl talar för att ersättning bör utgåoch tvekan inte råder om beräkningsmetodikens användbarhet. Liksom bör SJ vidare erhålla ersättning för övergångsvis 1973:1 Bilaga 8 172 tillämpade reduceringar i styckegodstaxoma vidtransporter till och från vissa platser vid nedlagda järnvägslinjer. SJ har pågrundval av en särskUd undersökning begärt 2,7 milj. kr. Desakkunniga har föreslagit att ersättning utgår med detta belopp. Även jag anseratt ersättning bör utgä med begärt belopp. På grandval av beslut av riksdag (SU1968: 9, rskr 1968: 113) har kommun, som med hänsyn tUltrafikförsörjningen anser att olönsam järnvägsanstalt bör bibehållas, fåttmöjlighet att göra framställning härom till Kungl. I anledning av sådanaframstäUningar har Kungl. Maj:t i en del fall ålagt SJ att bibehålla visstrafik eller att i övrigt vidta särskilda anordningar för trafikförsörjningen.För /74 föreslår SJ att ersättning för detta ändamål utgår med200 , vUket skulle innebära en ökning med . jämfört /73. Jag har vid mina överväganden av ersättningsbeloppet tagithänsyn bl. a. till avgränsningen av det ersättningsberättigade bannätet ochföreslår att ersättning för ändamålet utgår med oförändrat . Enligt beslutmed anledning av prop. 1968: 155 (SU 1968: 188, rskr 1968: 398) skall SJersätias för 67-kortsrabattens utvidgning tUl förtidspensionärer m. fl. /74 yrkar SJ ersättning med 1,9 milj. kr., vilket innebär enökning med . vid jämförelse med /73. Jag biträderdetta förslag. Med ovan nämndautgångspunkter uppgår medelsbehovet för ersättning till SJ för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. för /74 till (375,3 4- 2,7 4- 0,14- 1,9) 380 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Ersättning tillstatens järnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. rn. /74 anvisa ett anslag av . Ersättning till trafikföretag för drift avicke lönsamma busslinjer 1971/72 Utgift 12107000 Reservation 49 000 1972/73 Anslag il7 000 000 1973/74Förslag 17 000 000 på tilläggsstat (prop. 1972:130, TU 1972:21, rskr 1972: 330). I riksstaten /73 är för rubricerade ändamål uppfört ett reservationsanslag av14 . Anslaget avräknas mot automobUskattemedlen. På tilläggsstat I tUlriksstaten har för samma budgetår anvisats ytterligare , påanslaget, vilket aUtsä totalt uppgår till 17 milj. kr. 1972: 130, TU1972: 21, rskr 1972: 330). Prop.1973:1 Bilaga 8 173 I enlighet med vad som anförts i nyssnämndaprop. 1972: 130 är avsikten att förelägga riksdags vårsession förslagtill ändrat bussbidragssystem. I avvaktan härpå förordar jag, attmedelsbehovet under anslaget för /74 beräknas till 17 milj. kr.Jag hemställer att Kungl. att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, beräkna tUl Ersättning till trafikföretag fördrift av icke lönsamma busslinjer ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen. Ersättning till postverket för befordranav tjänsteförsändelser 1971/72 Utgift 140 662 000 1972/73 Anslag 157000 000 1973/74 Förslag 176 000 000 Enligt en promemoriaberäknar postverket ersättningen för tjänsteförsändelser för budgetåret1972/73 till . Ersättning för befordran av tjänsteförsändelseri allmänhet utgår jämlikt 2 § tjänstebrevsförordningen med viss procent avpostverkets franko-teckensuppbörd. Ersättningen erläggs nästefter det, som ersättningen avser. Procenttalet bestäms av postverket och riksrevisionsverket.Fr. o. m. /72 tills vidare har procenttalet bestämts till 14.Med utgångspunkt från detta procenttal synes ersättning för befordran avtjänsteförsändelser I allmänhet under /74 kunna beräknas tUl . Från anslaget utgär sedanden även ersättning för post-delglvning. Denna ersättning uppgick under /72 tiU Ersättningen under /74 beräknas tUl Ersättningen till postverketför befordran av militärbrev uppgick under /72 tiU 233 553 kr.För /74 beräknas ersättningen till . Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser för /74 skullesåledes enligt verkets beräkningar uppgå till (172 892 000 4- 2 890 000 4- 375000) . eller avrundat , därav . atiavräknas mot automobUskattemedlen. D eparteinen tsch ef en beräkning avmedelsbehovet har inte gett mig anledning till någon erinran. Anslaget börsålunda för /74 föras upp med 176 milj. kr. Härav bör ett så stortbelopp avräknas mot auto-mobUskattemedel, som svarar mot den del aversättningen för befordran av tjänsteförsändelser, som beräknas falla på sådanverksamhet vid| myndigheter, för vilken kostnadema avräknas mot angivna medel.Med ledning av upplysningar från postverket kan denna del av ersättningen förnästa budgetår uppskattas till 3 milj. kr. Jag hemstäUer att Kungl. att till Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser för /74 anvisaett förslagsanslag av , därav . att avräknas motautomobUskattemedlen. Bidrag till vissa intemationellasammanslutningar m. m. 1971/72 Utgift 1647 000 1972/73Anslag 1973/74 Förslag Anvisat 1972/73 10 300 85 300 40 000 1 60 OÖO 15 000 70 000 30 000 20 000 5 öOö 20 000 20 000 16 400 44 000 5 000 25 000 () m. m. för frägor rörande vägväsendet (PIARC) m. m. Förenta Nationemasekonomiska kommission för (ECE) _ för fyrtekniska frågor (lALA) Förhandlingarrörande sjöfarten samt Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) BidragtiU internationell ispatrulleringstjänst i Bidragtill driften av livräddnings- och väderleksfartyg i i för sjöfartskongresser (PIANC) Bidrag till vissa fyrar iRöda Havet Den begärda höjningenav anslaget hänför sig bl. a. till lönehöjningar för tjänstemännen inom WMO.Lönerna betalas i lokal valuta, dvs. i schweiziska francs. Eftersom WMO:sbudget är fastställd i dol- 1973:1 Bilaga 8 175 lar,vilken devalverades , och schweizerfrancen skrevs upp,medförde detta ökade kostnader för WMO. Dollarns devalvering har även medförten oväntad och kraftig ökning av alla organisationens utgifter utanförpersonalsektorn i annan valuta än dollar. Årsavgiften förväntas därför öka med52 . för del till totalt . Till Worid Weather Watchföresläs utgå oförändrat . Resor föranledda av svenskt deltagande iWMO:s verksamhet beräknas uppgå till oförändrat . Sammanlagt börsåledes posten uppföras med (352 000 4- 75 000 4-115 000) . Kostnaderna förförhandlingar rörande luftfarten har under föregående år överstigit planeratbelopp bl. a. beroende pä icke föratsebara kostnadsstegringar. Eftersomfrekvensen av de bilaterala luftfartsdiskus-sionema icke förväntas minska böranslaget därför räknas upp med . Mötesaktiviteten inomECE förväntas komma att ligga på oförändrat hög nivå med aktivt svensktdeltagande främst i arbetet inom gruppen för motorfordons konstruktion. Medhänsyn till föregående års utfall samt automatiska kostnadsstegringarerfordras en motsvarande höjning av beloppet till . Ökningen hänförsfrämst till normala kostnadsstegringar samt till något för lågt upptaget beloppföregående år. Trafiksäkerhetsarbete bedrivs oftautanför etablerade internationella organisationer genom direktkontakt mellanforskare och nationella institutioner.