prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — a. dessa kompetensregler kan komma att medverka tUlett ytterligare ökat intresse för de mer yrkesinriktade studievägarna. /74 räknar jag med att de mer teoretiska studievägamas kapacitetsammanlagt skall motsvara det faktiska antalet elevplatser på dessa linjer förinnevarande läsår. Elevintresset för den naturvetenskapligalinjen har sjunkit viUcetäven avspeglat sig i en minskad tillströmning tUl matema-tiskt-naturvetenskapUgtinriktad utbUdning vid universitet och högskolor. förutbildningsfrågor har diskuterat dessa frågor, varvid utbildningsmyndighetemaredovisat pågående arbete i syfte att öka studerandeintresset för dematematiska och naturvetenskapUga ämnena. Det är angeläget att det inleddaarbetet fortsätts och följs upp. TiU defrågor som närmare bör belysas hör behovet av kursplanemässiga förändringari grundskola och gymnasieskola liksom erfarenheterna av förändringama på densociala linjen, där matematik och naturkunskap läses av alla elever.Till inte ringa del sammanhänger problemet 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 189 medrekryteringen till de matematisk-naturvetenskapliga studievägarna med flickomasbristande intresse för dessa utbUdningar. En av delama inom SÖ:s könsrollsprojekt belyser just flickornas instäUning tillfysikämnet. Jag utgår från att man inom det pedagogiska utvecklingsarbetetavsätter resurser för här aktuella frågor. Även studie- och yrkesorienteringenhar givetvis en viktig uppgift bl. a. genom att ifrågasätta rådande faktiskaval att öka benägenheten att pröva på matematiska och naturvetenskapUgastudier. Intresset för olika ämnen igymnasieskolan kan också komma att påverkas av utformningen av bestämmelsernaom urval till högre utbildning. överväger nu de tekniskalösningarna av det nya kompetenssystemet, varvid även denna aspekt måstebeaktas i samband med konstruktionen av de nya meritvärderingsreglerna. Också inom folkbildningen bör man kunnafå ett ökat intresse för de experimentellt betonade delarna avnaturvetenskapen. Programserien som gjordes av kommittén för televisionoch radio i utbildningen (TRU) väckte stor uppmärksamhet och fick ett positivtgensvar. fortsatta verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet bör beakta detta i sin produktionsplanering. Föratt få väl övertänkta val till gymnasieskolan och till den högre UtbUdningen behövs en väl fungerande organisationför studie- och yrkesorientering. I enlighet med beslut vid riksdag(prop. 1971: 34, UbU 1971:21, rskr 1971:214) räknas nu medel för enmycket stor utökning av resurserna för studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan.Kostnadsökningen uppgår till ca 15 milj. kr. För att tillgodose personalbehovetför bl. a. skolans del räknas med en intagning av 180 deltagare i den utbUdningav studie- och yrkesvägledare som är förlagd till lärarhögskola. SÖ:s redovisning av elevernas val avaktiviteter inom bl. a. fritt valt arbete i visar en starkkönsbundenhet. Trots ofta målmedvetna insatser från skolans sida har man intelyckats bryta de traditionella könsroUsmönstren i de ungas studieval. Erfarenheterna av försöksverksamheten medsärskilda åtgärder för att åstadkomma en jämnare fördelning meUan manliga ochkvinnUga studerande vid förskoUärarutbildn ingen är positiva. Denna verksamhetkommer att fortsätta även under nästa läsår och skall därvid kompletteras föralla sökande med ett hänsynstagande i meritbedömningen tiU yrkesverksamhetenutanför vårdsektorn. SÖarbetar f. n. med ett viktigt projekt där man bl. a. beaktar könsrollsfrågan ilärarutbildning, lärarfortbildning samt läroplans- och läromedelsutvecklingoch bedriver försök med särskilda insatser vid vissa skolor. Dessa åtgärderkommer först att påverka attityder och yrkesval. Det särskUda nordiska utskott som på undervisningsministrarnas Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 190 uppdragundersökt könsrollsfrågan i utbildningsväsendet har lagt fram sin analys ochdärpå gmndade rekommendationer. Denna rapport behandlas nu i de nordiskasamarbetsorgan som hör till det nordiska ministerrådet. Med den omfattande reformeringen avutbildningsväsendet har följt en stark kostnadsutveckling. För framtiden är detdärför viktigt att insatsema koncentreras till de områden där de störstaeffekterna kan utvinnas. Ett viktigt mål för utbildningspoUtiken är attåstadkomma ett större mått av jämlikhet i samhället. UtbUdningsfaktom intar,framhåller arbetsgmppen för lågmkomstfrågor i sui rapport (Ds In 1972: 19), enstrategisk roU framför aUt när det gäUer inkomster, sysselsättning ochpolitiska resurser, även om åtgärder inom utbildningssystemet inte på kort siktkan få någon avgörande betydelse för lösningen av låg-inkomstproblemet.Låginkomstutredningens undersökningar har klart visat på sambandet mellan utbildningsnivå och levnadsstandard i olika avseenden.Därför måste i det långsiktiga perspektivet åtgärder inom utbildningsväsendetges hög prioritet. Som särskilt angelägna reformområden framstår enUgtarbetsgruppen därvid speciella åtgärder för elever med skolsvårigheter, ennedbrytning av barriärer mellan olika UtbUdningarsåväl horisontellt som vertikalt och möjUgheter tiU överbryggande ochåterkommande utbUdning. Jag framhöll i prop. 1972: 1 (bil. 10 s.163) den särskilda resurstilldelning som specialundervisningen utgör. Förnästa budgetår kan utgifterna härför beräknas tiU 500 milj. kr. Utredningen omskolans inre arbete kommer i sitt arbete in på specialundervisningen och därvidbl. a. på möjUghetema att finna nya former för förebyggande åtgärder ochkompensatoriska insatser. Specialundervisningen sköts tUl stor delav lärare som har låg- eller mellanstadielärarutbUdning men saknarspecialutbUdning. En ytterligare utökning av speciallärarutbildningen föreslåsnu. Genom barnstugeutredningens betänkande(SOU 1972: 2627) om förskolan har dennas betydelse för barnens utveckling ochdärmed också för skolarbetet belysts. , vars betänkande f.n. bereds, fortsätter sitt arbete med vissa utbildningsfrågor.Förskol-lärarutbildningen föreslås ytterligare öka i omfattning . Även i årets budgetarbete har fortsattainsatser för de vuxenstuderande prioriterats. har en radviktiga åtgärder beslutats, framför allt i syfte att nå de utbildningsmässigteftersatta gruppema. Ett omfattande utrednings- och utvecklingsarbete pågår.NyUgen har en särskild utredning om folkhögskolan tiUkallats. InomUtbUdningsdepartementet kommer en särskild arbetsenhet för frågor omvuxenutbildning att inrättas. I samband härmed överförs frågoma om utbildningav vuxna invandrare genom cirkelstudier från . I ensärskUd proposition kommer ohka frågor inom vuxenutbildningen att behandlas. 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 191 Frågan om studiefinansieringen inomvuxenutbildningen utreds av kommittén för studiestöd åt vuxna. I en särskildproposition kommer riksdagsbeslut om ett enhetUgt studiekreditsystem attföljas upp. Detta kommer att bli av stor betydelse för olika grupper av vuxenstuderande. 1972års höstriksdag har bl. a. fattat beslut om den fortsatta regionalpolitiken. 1972:111 har bl.a. framhållits den betydelse som skolan har för de glestbebyggda delama av landet. Maj:ts uppdrag har SÖ ochglesbygdsutredningen lagt fram förslag om utbildningens organisation i dessa landsdelar. Dessa frågor bereds f. n. i utbUdningsdepartementet.En särskild proposition i ärendet kommer senare att läggas fram. Läromedelsfrågornatillhör de ständigt aktuella problemen i skolan. har ibetänkandet (SOU 1971: 91) Samhällsinsatser på läromedelsområdet lagt framolika förslag som rör frågan om hur man till rimliga kostnader skall tryggaskolans försörjning med läromedel. betänkande kommer attbehandlas i en särskild proposition i vilken också formema för tiUhandahållandeav fria läromedel i kommer att tas upp. Som jag framhöll statsverkspropositionhar tillgången på behöriga lärare successivt förbättrats på grund av gjordautbildningsinsatser. En fortsatt minskning av lärarutbUdningens kapacitet kandärför ske när det gäller lärare i läroämnen och lärare på låg- och mellanstadierna.Efter 1967 års lärarutbildningsreform finns det nu anledning att göra en vissöversyn av berörda utbildningar. kommer inom kortatt avge förslag om utbildningen av vissa andra lärarkategorier. a) centrala och regionalamyndigheter m. m. 1971/72 Utgift1972/73 Anslag 1973/74 Förslag 49 899 686 54 878 000 61 347 000 (), varsarbetsuppgifter framgår av den för verket gäUande instruktionen (1965: 737,ändrad : 239), är organiserad på fem avdelningar, nämligen enundervisningsavdelning för skolan (S), enundervisningsavdelning för vuxenutbildning (V), en avdelning förlärarutbildning och pedagogiskt utveckUngsarbete (L), en avdelning förplanering (P) och en avdelning för administrativa frågor (A). Inom SÖ finns 18byråer, som fördelas meUan avdelningarna enligt SÖ:s bestämmande. Hos SÖ finns vidare en skolöverläkaresamt sektioner för information och för rationaliserings- och utredningsarbete. Beräknad ändring 1973/74 därav ersättning till expertis -f 498 000 + 12 615 000 + 6 469 000 SÖ bedömer detnödvändigt att en tjänsteman på heltid får ägna sig åt att ledagymnasieinspektionen och att samordna verksamheten samt att svara för attinformationen utvärderas och leder till erforderliga åtgärder. SÖ föreslårdärför att en tjänst som gymnasieinspektör byts ut mot en tjänst somavdelningsdirektör. För att leda arbetetmed frågor rörande de två- och fyraåriga 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 193 tekniskalinjerna samt den treåriga naturvetenskapUga linjen m. fl. utbildningsvägarbehövs ytterligare en avdelningsdirektörstjänst vid byrå S 3. SÖ föreslår atten tjänst som skolkonsulent byts ut mot en tjänst som avdelningsdirektör. (+6900 kr.) För att leda arbetetmed vissa organisationsfrågor rörande lärarutbildningen behövs en fast tjänst.SÖ föreslår därför att en tjänst som skolkonsulent byts ut mot en tjänst somavdelningsdirektör. (+6 900 kr.) SÖ har med skrivelseden överlämnat en utredning angående organisationen för i SÖ:sregi bedriven arbetsmarknadsutbildning. Förslaget innebär en anpassning avbyrå V 3:s organisation till de ökade och breddade uppgifter som utvecklingeninom arbetsmarknadsutbildningen successivt fört med sig. Iförslaget anges inte sedvanUga tjänstebenämningar utan i stället funktioner förvarje tjänst. Jämfört med läget /72 innebär förslaget en utökningav personalen för mera permanenta uppgifter med 17 tjänster för handläggandepersonal och tio tjänster för övrig personal. (kr.) SÖ skall enhgtgällande bestämmelser centralt verkstäUa intagning av studerande tilllärarutbildning. Arbetet har varit förlagt till en till byrå L1 knuten intagningssektion. Kostnaderna för personal för intagningsarbetet har hittiUsbekostats av medel som anvisats under vissa lärarutbildningsanslag. SÖ föreslåratt medel till kostnader för personal verksam med intagning av studerande tilllärarutbildning /74 beräknas under förevarande anslag medanmotsvarande medel dras in under anslagen Lärarhögskolorna: Avlöningar tilllärarpersonal m. m. och Förskoleseminarierna: Utbildningskostnader. (+1 088100 kr.) I byrå P l:suppgifter ingår att utveckla informations- och planeringssystem förskolväsendet. SÖ föreslår inrättande av en byrådirektörstjänst för uppgifterinom detta område. ( + .) SÖ föreslår att entjänst som skolkonsulent inrättas för frågor om undervisning avutlandssvenskars barn (+86 400 kr. I anledning avtidigare fattat beslut om organisation av den statUga redovisnings- och revisionsverksamheten har till SÖ förlagts en redovisningscentraloch ett revisionskontor. Planenligt skall , slöjdlärarseminarietoch utbildning av sjuksköterskor inordnas iredovisningsgruppen den 1 juU 1973. SÖ föreslår att även specialskolornas redovisnings- och lönegöromål förs över tiU redovisningscentralenden . Med hänsyn tiU pågående utredning om länsskolnämndernasframtida stäUning bör däremot länsskolnämnderna och därmed också statsbidragentill skolväsendet samt nomadskolorna nu avföras från planen för den fortsattautbyggnaden av redovisningsgruppen. Utbyggnaden får därför åtminstone t. v.anses avslutad med etappen . SÖ beräknar inför omläggningen Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 194 den1 det erforderliga personaltUlskottet till kameralsektionen tiU fyrabiträdestjänster (+168 600 kr.). Vad gäUer revisionskontoret beräknar SÖ deterforderliga personaltillskottet till en biträdestjänst (+43 300 kr. Det ökademedelsbehovet för expertis uppgår till . SÖ föreslår, eftersamråd med övriga myndigheter inom kvarteret , att medel anvisas underanslagsposten för sjukvård för en försöksverksamhet med hälso- och sjukvård.Försöksverksamheten avses omfatta samtliga myndigheter som är förlagda tillkvarteret . SÖ:s andel avkostnaderna för försöksverksamheten beräknas till , varav . SÖ räknar med ökatmedelsbehov för reseersättningar (+295 000 kr.). Det ökade medelsbehovetmotiveras bl. a. med ett förslag om att gymnasieinspektörskaU ha tjänstestäUe antingen i eller hos länsskolnämnd ihemlänet. Inspektör med sexårsförordnande bör normalt, om än inteundantagslöst, ha tjänsteställe i SÖ, medan övriga inspektörer, utom sådanamed kortare förordnanden än en termin, som regel bör ha tjänsteställe hoslänsskolnämnd. Detta förslag medför ökade kostnader för anståndstraktamentenoch flyttningsersättningar. Det ökade medelsbehovet motiveras i övrigt medökade resekostnader för nya tjänster, resekostnader för ledamöter i pedagogiskanämnden och för ledamöter i intagningsnämnd, för utredningen om sjöpersonalutbildningenoch med utökad reseverksamhet för gymnasieinspektörerna. Det ökademedelsbehovet för expenser motiveras av en utvidgad verksamhet på ADB-området,ökade kostnader för framställning och distributionav prov samt utveckUng av nya diagnostiska utvärderingsinstrument igrundskolan och gymnasieskolan, för användning av ungdomsskolans prov ivuxenutbildningen och för utvärderingsinstrument för lärarutbildningen.Dessutom beräknas ökat medelsbehov för information om vuxenutbildningen, förinformation till invandrare, för information om betygen och förjournalistkonferenser. Vid bifall till vad SÖ föreslagit beträffande centralintagning av studerande till lärarutbildning bör de med denna verksamhetförenade kostnaderna för expenser betalas ur anslagsposten Expenser. Vidareräknas med ökade kostnader för kontorsmateriel. (kr.) För kostnader förkontorsdrift och bibliotek räknas med ett ökat medelsbehov av . I O-alternativet räknar SÖ med enminskning av resurserna för utvecklingsarbetet, långsiktsplaneringen ochliknande. Det betyder i första hand en nedräkning av medel till expertis. Vissminskning av fast personal blir nödvändig, i första hand indragning avförslagsvis sex konsulenttjänster. SÖ beräknar vidare en minskning med fyratjänster för amanuenser i befordringsgång och med två biträdestjänster samt enminskning av medel för omkostnader. SÖ framhåller att 0-alternati- 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 195 a. innebär att den utbyggnad av som enligtplaneringen skall ske inte kan genomföras. Särskildamedel till viss styrd information SÖ har med skrivelse den 29 augusti 1972begärt särskUda medel tUl viss styrd information som skall komplettera den iövrigt av SÖ bedrivna informationsverksamheten. Den styrda informationen börske genom bl. a. dagspressannonsering och syftar till att öka intresset förgymnasieskolan, folkhögskolan samt vuxenutbUdningen i övrigt. SÖ anhåller attfå ett extra anslag för detta ändamål på 1,5 milj. kr. Jag vill erinra om vad jag anfört vid minanmälan av vissa gemensamma frågor rörande skolväsendet angående sakkunnigamed uppgift att utreda ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga omgrundskolan och gymnasieskolan m. m. En första del i de sakkunnigas arbete börenligt direktiven sedan de sakkunniga kommit fram till ett mer principielltställningstagande i frågan om avvägningen av ansvaret för skolväsendet kunnavara frågan om (SÖ:s) uppgifter och organisation. SÖ för fram förslag om förstärkning avden centrala organisationen för den av SÖ anordnade arbetsmarknadsutbildningen.Av förslaget framgår bl. a. att denna utbildning ökat betydligt i omfattningunder senare år. /65 omfattade verksamheten drygt 20 000personer. /71 var antalet drygt dubbelt så stort. Kraven på dencentrala organisationen har ökat inte bara genom det ökade antalet personer idenna utbildning. UtbUdningen har också efter hand differentierats och fått ettförändrat innehåll. har t. ex. tillkommit undervisning iallmänna ämnen för kursdeltagare som har endast sex- eller sjuårig folkskolasom grundutbildning liksom undervisning i svenska för invandrare som bevUjatsarbetsmarknadsutbildning men som saknar erforderliga språk-. Dessaförändringar medför ökade krav på central planering, samordning, utveckling ochuppföljning. Enligt SÖ bör dessa förändrade och ökade krav mötas med personellaförstärkningar vid byrå V 3. Jag delar SÖ:s uppfattning att en sådanförstärkning är nödvändig för att den arbetsmarknadsutbildning, som SÖ har attgenomföra, skall kunna fungera effektivt. Kursutbudet är starkt differentierat.Därmed krävs helt naturligt omfattande insatser vad gäller samordning och föratt utveckla kurserna i enlighet med förändringar på arbetsmarknaden ochförändrade krav i övrigt. Jag har mot denna bakgrund funnitdet motiverat attSÖ tillförs betydande personella förstärkningar för denna verksamhet. Jagräknar således medel för ytterligare 16 tjänster med placering på byrå V 3,varav tolv tjänster för handläggande personal och Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 196 fyratjänster för övrig personal. Härutöver räknar jag med att fyra tjänster förhandläggande personal och två tjänster för övrig personal kommer att bekostasav medel för expertis (5). 1972: 100 (s. 30) med förslagtill lag om rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare behandlas frågan om central registrering av arbetstagarnasdeltagande i sådan undervisning. Chefen för anförde ipropositionen bl. a. att behovet av upplysning för arbetsgivare, fackligaorganisationer och arbetstagare kan tillgodoses endast genom centralregistrering. Det bör ankomma på det studieförbund som anordnar undervisningatt tUl ett sådant centralt register anmäla när en arbetstagare påbörjarundervisningen, när han avbryter den varvid bör anges det antal timmar hannärvarit samt när han avslutat 240 timmars utbildning. Vidare anfördes attfrågan om vilken myndighet som bör ha hand om en sådan central registreringkommer att anmälas i ett senare sammanhang. Jag har i samråd med chefen förinrikesdepartementet funnit att SÖ bör handha denna registrering. för detta ändamål. SÖ för fram flera förslag som syftar tillatt nå en bättre samordning av befintliga resurser. SÖ föreslår således attsamordningen av gymnasieinspektionen bör förbättras genom att en tjänst somgymnasieinspektör byts ut mot en tjänst som avdelningsdirektör. Jag avser attsenare återkomma tiU Kungl. Maj:t i denna fråga. Jag biträder förslagen attbyta ut två tjänster som skolkonsulent mot två tjänster som avdelningsdirektöri syfte att förbättra ledningen av arbetet med frågor rörande de två- ochfyraåriga tekniska linjema samt den treåriga naturvetenskapliga linjen m. fl. utbildnlngsvägar samt av arbetet med vissa organisationsfrågorrörande lärarutbildningen. Medlen för expertis har räknats ned med beloppmotsvarande den merkostnad som detta utbyte av tjänster medför. (3 och 4) Jag biträder SÖ:s förslag om att räknamedel för en tjänst som skolkonsulent för frågor om undervisning avutlandssvenskars barn. Jag har i samband härmed räknat ned expertismedlen medbelopp som använts för att bekosta expert med hithörandearbetsuppgifter. (8) SÖ har föreslagit en utökning av personalresurserna vidkameralsektionen och vid revisionskontoret. Jag biträder även dessa förslagoch räknar medel för fyra biträden vid kameralsektionen och för ett biträde vidrevisionskontoret. Jag avser att återkomma till Kungl. Maj:t med förslagrörande utbyggnad av redovisnings- och revisionsverksamheten. Jag är f. n. inte beredd att biträdaförslaget om överförande av medel från läramtbUdningsanslagen till detta anslag(6). Jag är inte heller beredd att tillstyrka förslaget om en tjänst sombyrådirektör för planering (7). Jagräknar med en ökning av medlen för expertis med . (10). Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet Jagräknar vidare med medel för ökade resekostnader med anledning av de nyatjänsterna vid byrå V 3 samt medel för resekostnader för ledamöter ipedagogiska nämnden och för utredningen om sjöpersonalutbildningen (12). Under expensposten har jag räknat medföljande förändringar. För automatisk databehandling avseende volymökning m. m.inom ramen för gjorda åtaganden räknas med ytterligare . Jag harvidare räknat med ytterligare medel för standardiserade prov i ochgymnasieskolan samt medel för utveckling av nya diagnostiska utvärderingsinstrumenti och gymnasieskolan. För dessa båda ändamål har jag beräknat . Jag biträder SÖ:s förslag om en ökning med . förkontorsmateriel samt förslaget om att medel för kopiekostnader för byrå V 3:sverksamhet bör beräknas under detta anslag. Jag räknar med ytterUgare 30 000kr. SÖ bör även fortsättningsvis ansöka om medel för styrdinformation hos . (13) För kontorsdrift ochbibUotek räknar jag i enlighet med SÖ:sförslag med en ökning av . (14). Jag biträder inte förslagetom försöksverksamhet med hälso- och sjukvård (11). Med hänvisning i övrigt tillsammanstäUningen beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att Kungl. att tiU för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Utgift1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Länsskolnämndernas arbetsuppgifter ochsammansättning framgår av instruktionen (1965:741) för länsskolnämnderna(omtryckt 1971:347, ändrad 1972: 59). ändring 1973/74 Handläggande personal Övrig personal -3 + 1 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 198 Expenser 1385300 + 220000 + 119000 26 342 000 +1874 500 +1264 700 Avrundat +1875 000 +1265 000 Vid var och en avlänsskolnämnderna i , och är en synkonsulentplacerad. Synkonsulenternas behov av biträdeshjälp är lika stort somkonsulenternas för rörelsehindrade elever, för vUka biträdestjänster medhalvtidstjänstgöring är inrättade. En tjänst som kontorsbiträde ibefordringsgång med halvtidstjänstgöring bör sålunda finnas vid varje nämnd dären tjänst som synkonsulent är inrättad. (+58 000 kr.) Medel beräknas förtvå och en halv personliga tjänster i befordringsgång för arkivarbetare (+92800 kr. Vid varjelänsskolnämnd finns en länscentral för pedagogiska hjälpmedel. Beteckningenlänscentral för pedagogiska hjälpmedel är inte längre adekvat. Denutställningsverksamhet som bedrivs vid centralerna bör närmast betraktas somett led i länsskolnämndernas allmänna information. Den tjänsteman vidlänsskolnämnderna som benämns föreståndare för länscentralen för pedagogiskahjälpmedel har funktionen som läromedelskonsulent. Länscentralerna förpedagogiska hjälpmedel bör därför upphöra som institutioner. () föreslår att de nuvarande tjänstema som föreståndare bör omvandlas tilltjänster med beteckningen läromedelskonsulent. har,bl. a. genom olika bestämmelser utfärdade av Kungl. Maj:t, vidtagits åtgärdersom innebär att länsskolnämnderna ålagts ökade uppgifter rörande lärarfrågor,särskilt i samband med genomförandet av större reformer inom skolväsendet.Genomförandet av läroplan för och gymnasieskolereformenkunde, om man endast utgår från takten för införandet av nya timplaner i olikaårskurser, tyckas medföra en extra belastning med lärarfrågor för nämnderna,som borde ha övervunnits före /74. Nämndernas olika åtgärder ilärarfrågorna på grund av de nämnda reformerna kommer emellertid inte att varaslutförda . I flera avseenden kommer personalkonsekvenser avreformerna bl. a. för länsskolnämndernas del att sträcka sig framåt.Även nya reformer som den rörande studie- och yrkesorientering fordrar insatserfrån nämndernas sida. De nämnda uppgifterna ökar medelsbehovet för ersättningtill expertis. (+201 000 kr.)