prop · FW0312 · 1973-12-31 00:00:00 — Motden nu redovisade bakgrunden anser jag att den av SCB föreslagna omfattningenav uppgiftsskyldigheten i stort sett utgör en godtagbar avvägning mellanuppgiftslämnarnas och konsumenternas intressen. Jag anser mig sålunda intekunna tillstyrka yrkandet om att utbetald lön och antalet arbetstimmar skallfördelas mellan arbetare och tjänstemän. En sådan uppdelning skulle bl. a. geupphov till besvärliga gränsdragningsproblem. Uppgift om etableringsår tordevidare i många fall vara av begränsat intresse. DärtiU kommer att det ärförenat med betydande svårigheter att på ett lättfattligt sätt definierabegreppet etablering. Tillräckliga skäl att utvidga uppgiftsskyldigheten idetta hänseende föreligger inte. Jag är inte heller beredd att tillstyrkaönskemålet om att koncernföretag skall behöva redovisa hur stor del av försäljningenm. m. som hänför sig till utomstående företag och hur stor del som hänför sigtill företag inom koncernen. En uppgiftsskyldighet av detta slag skulle förmånga företag kräva en utomordentligt stor arbetsinsats. Vid provundersökningarhar också framkommit att många företag inte klarar av att redovisa internatransaktioner för sig och externa transaktioner för sig. Vadangår yrkandet om att företagen skall anmodas att lämna mer detaljeradeuppgifter om ägarförhållanden må framhållas följande. Beträffande de störreaktiebolagen innefattar denna fråga en särskild problematik på gmnd avaktiebokens ofullständighet. För aktiebolag som inte är anslutna tillVärdepapperscentralen kan det därför vara förenat med betydandesvårigheter att lämna uppgift om vilka som äger aktier i bolaget. För det fallatt ett aktiebolag är VPC-anslutet föreligger å andra sidan inte något direktbehov av att inhämta ägar- uppgiftergenom företagsräkningen, eftersom sådana uppgifter fortlöpande registrerasgenom Värdepapperscentralen VPC AB:s försorg. Önskemålet om uppgift omanställdas äganderätt till företag torde främst avse det fallet att tjänstemänoch arbetare, som inte ägt del i ett företag, vid nedläggningshot e.d. gemensamt övertagit företaget. Sådana fall har dock hitintills varitsällsynta. Det ter sig knappast rimligt att ta en allmän företagsräkning ianspråk för att erhålla upplysningar om dessa fåtaliga fall. Uppgifter omägarförhållanden i koncerner kan inhämtas med hjälp av SCB:s koncernregister.Detta register innehåller data om omkring 1 000 koncerner och 7 000 bolag. Attbygga ut företagsräkningen med uppgiftsskyldighet rörande ägarstrukturen inomkoncerner anser jag därför inte befogat. Däremot är jag beredd att tillstyrka en utvidgningav uppgiftsplikten i fråga om de anställdas åldersfördelning. harökade resurser inriktats på att förbättra de äldres situation påarbetsmarknaden. a. av denna anledning finns ett påtagligt behov av attkartlägga åldersstrukturen inom olika branscher och regioner. Detta behov börom möjligt tillgodoses i samband med den nu aktuella företagsräkningen. Detfår ankomma på SCB att i samråd med ta ställning tillhur uppgiftsskyldigheten på detta område bör utformas. Därvid måste självfallettillses att uppgiftsskyldigheten inte blir alltför svår att fullgöra. Av den av SCB lämnade redogörelsen förföretagsräkningen framgår att åtskilliga i och för sig uppgiftspliktiga intekommer att behöva lämna uppgift för företagsräkningen. Detta kan bero på attbehövliga uppgifter inhämtas utan de uppgiftsskyldigas medverkan men också såsom i fråga om företag som bedriver rörelse inom eller med stark anknytningtill jordbmket eller fisket på att uppgifterna över huvud inte skall ingå iräkningen. Uppgifter om jordbruk med tillhörande skogsbruk samt trädgårdsodlinginhämtas i stället vid särskilda lantbmks-räkningar. Data rörande fisketinsamlas genom särskilda fiskeriinven-teringar . Tillräckliganledning att i lagtexten redovisa dessa faktiska begränsningar avuppgiftsskyldigheten föreligger enligt min mening inte. En sådan redovisningkan ge upphov till onödig tvekan om huruvida uppgiftsplikt i visst fall är förhanden eller inte och på grund därav föranleda extra arbete för myndigheter ochberörda enskilda. Det bör också framhållas att det kommer att vara mycket lättför en rörelseidkare, som t. ex. enbart bedrivit fiske under räkningsåret, attfullgöra sin uppgiftsplikt. Har sådan rörelseidkare tillställtsuppgiftsblankett vilket undantagsvis kan förekomma inskränker siguppgiftsskyldigheten i stort sett till en kryssmarkering i en ruta. Jag är motbakgrund härav inte beredd att tillmötesgå de remissinstanser som begärtutförligare lagtext på denna punkt. EnligtSCB:s förslag avser uppgiftsskyldigheten i första hand kålen- För uppgiftsskyldiga med bmtet räkenskapsår skall dock uppgiftsskyldighetföreligga jämväl för det räkenskapsår som gått till ända närmast före den 1mars 1973. Dessa bestämmelser innebär att uppgifter om vinst och förlust,balansomslutning m. m. kan infordras för den faktiskt tillämpaderedovisningsperioden även om denna delvis infaller under kalenderåren 1971eller 1973. Bestämmelserna skall självfallet inte tillämpas så att enföretagare, som har bmtet räkenskapsår, skall lämna uppgifter om vinst ochförlust, balansomslutning m. m. såväl för räkenskapsåret som för kalenderåret1972. Däremot utgör det förhållandet att upplysningar i vissa hänseenden skallavse det bmtna räkenskapsåret inte något hinder mot att andra uppgifter, t. ex.rörande sysselsättningen, avkrävs för olika tidpunkter under kalenderåret 1972.Denna princip gäller även statliga myndigheter. Dessa kan alltså få lämnavissa uppgifter avseende /73 och andra uppgifter . De av SCB föreslagna reglerna om genomförandet avföretagsräkningen har föranlett invändningar på några punkter. Flera remissinstanserhar anfört att företagen kommer att få till sitt förfogande vidfullgörandet av uppgiftsskyldigheten. Man framhåller att uppgifterna måstebygga på företagens allmänna självdeklarationer, vilka i regel inte behöveravlämnas förrän . Önskemål framställs därför om attskyldigheten att avlämna uppgifter för företagsräkningen skall inträda tidigasti april eller . I några remissyttranden efterlyses vidare en uttryckligföreskrift om att uppgiftsskyldigheten inte behöver fullgöras förrän vissminsta tid förflutit från det blankett tillställts den uppgiftsskyldige. Det är av stor betydelse att kvaliteten påföretagsräkningen inte försämras på grund av att begärda uppgifter måste avgesunder stark tidspress eller med ledning av ofullständigt material. De uppgiftsskyldigasanspråk på att få skälig tid till sitt förfogande måste i möjligaste måntillgodoses. Enligt min mening kan utan nämnvärd olägenhet föreskrivas, attuppgiftsskyldigheten inte behöver fullgöras tidigare än efter det attvederbörlig blankett tillställts den uppgiftsskyldige. Med tanke på attåtskilliga uppgifter torde inhämtas från självdeklarationerna anser jag vidare,att uppgiftsskyldighet inte i något fall bör inträda före utgången av april1973. Några remissinstanser har ifrågasatt lämplighetenav att talan enligt SCB:s förslag inte får föras över beslut om föreläggande avvite. Enligt min uppfattning synes de risker för förseningar som kan varaförbundna med att talerätt medges mot vitesföreläggande inte vara så stora attde bör utesluta en sådan rätt. F. n. gäller som allmän princip att företag ochenskilda personer inte får ersättning från det allmänna för sitt arbete isamband med avgivandet av uppgifter för statistiska ändamål m. m. Någonanledning att vidden nu aktuella företagsräkningen frångå denna princip föreligger inte.Ersättning bör alltså inte utgå för de kostnader som uppgiftslämnarna vidkännspå grund av företagsräkningen. Vidremissbehandlingen har framlagts åtskilliga synpunkter angående möjligheten attträffa särskilda överenskommelser med SCB om sättet för fullgörandet avuppgiftsskyldigheten, SCB:s service gentemot upp-giftslämnama, publicering avinhämtade uppgifter m. m. Dessa frågor kräver inte medverkan. Jagvill erinra om att alla uppgifter som SCB inhämtat med stöd av denföreslagna författningen kommer att vara underkastade sekretess enligt 16 och19 a §§ sekretesslagen. Under åberopande av vad jag sålunda anförthemställer jag att Kungl. att antaga inom upprättatförslag till lag om 1972 års allmänna företagsräkning. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUl skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Lagom skyldighet att lämna uppgifter allmänna företagsräkning 1 §Skyldighet att till lämna uppgifter i fråga om sin verksamhet åligger 1) aktiebolag och ekonomiskförening, 2) den som drivit rörelse, 3) teknisk och ekonomiskbranschorganisation samt arbetsgivare- och arbetstagareorganisation, allt underfömtsättning att organisationen sysselsatt anställd arbetskraft, 4) statlig myndighet, 5) borgerlig kommun, . samt andra organ för samverkanmellan borgerliga kommuner, samt 6) allmänna pensionsfonden,allmänna försäkringskassor, erkända arbetslöshetskassor samt andra offentligaorgan som är underställda statlig myndighet. Därest räkenskapsår icke sammanfaller medkalenderår, föreligger uppgiftsskyldighet jämväl för det räkenskapsår, som gåtttill ända närmast före . 2 §Den som är uppgiftsskyldig enligt 1 § skall på anmodan av sta tistiska centralbyrån lämna i förekommande fall med uppdelning på olika verksamhetsställen uppgifter i fråga om 1) namn, adress, registrerings-eller personnummer och dylikt, 2) den juridiska form i vilkenverksamheten bedrivits samt ägandeförhållanden, 3) verksamhetsarter (branscher), 4) den tid, varunder verksamhetenbedrivits, i förekommande fall med angivande av orsaken till att den endastbedrivits under del av året, 5) tidsperiod för ekonomiskredovisning, 6) intäkter och kostnader meduppdelning på olika intäkts- och kostnadsslag, 7) balansomslutning samt värderingav tillgångar och skulder, samt 8) antalet sysselsatta och nedlagdarbetstid. 3 § Uppgifterna skall lämnas påblanketter enligt formulär, som fastställts av ochvilka av centralbyrån tillställs de uppgiftsskyldiga. 4 § Uppgifterna skall av deuppgiftsskyldiga inlämnas eller med posten insändas tUl statistiskacentralbyrån senast den dag som centralbyrån bestämmer. 5 §Har uppgiftsskyldig icke inom föreskriven tid lämnat erforderliga uppgifter kan anmana den försumlige att full göra sin skyldighet. Omanmaningen inte efterkommes, kan på centralbyråns begäran vidvite förelägga den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet. Försuttetvite utdömes av . Överbeslut, varigenom vite förelagts, må klagan ej föras. 6 § Den som uppsåtligen eller avoaktsamhet lämnat oriktig uppgift dömes, om ej för gärningen är stadgat straffi , till böter, högst . Allmänt åtal får väckas endastefter anmälan av . 7 § Den som hos statistiskacentralbyrån eller annan myndighet tagit befattning med uppgift, som avses idenna lag, får ej obehörigen yppa dess innehåll. Den som bryter häremot dömestill böter eller fängelse i högst . Allmänt åtal får väckas endast efterangivelse av målsägare.