prop · FW0388 · 1973-12-31 00:00:00 — Mot dennabakgrund och med hänsyn till vad jag har anfört om möjligheterna tillpersonalbesparingar förordar jag all programansvaret för i princip all ej objektbundenförsvarsforskning och produklionsan-svaret för huvuddelen av denna forskning häUssamman inora en myndighet, . Jag återkommer i detföljande till frågorna om forskningsanstaltens uppgifter och huvuddragen avanstaltens organisation. Den ej objektbundna försvarsforskningens avgränsning Jag vill härefter någol beröra frågan om den ejobjektbundna forskningens avgränsning mot försvarsplaneringen och mot detobjektbundna forsknings- och utvecklingsarbetet. Utredningen anser alt det inle är möjligt att dra en skarpgräns mellan forskning samt studier och utredningar. Omfattningen av oehambitionsnivån för forskningsorganens medverkan i avnämarnas studie- och utredningsverksamhetbör därför enligt utredningen fortlöpande avvägas genom ett samrådsförfarandemellan avnämare och forskningsorgan. Det åvilar enligt utredningen demyndigheter som är ansvariga för planeringsbesluten inom totalförsvarets olikadelar alt ange ambitionsnivån för varie enskild studie- och utredningsuppgift.De planeringsansvariga myndigheter sora har yttrat sig i frågan biträderutredningens uppfattning. Även jag är av samma mening som utredningen i denna fräga.Jag vill i detta sammanhang erinra om att ett sekretariat för säkerhetspolitikoch långsiktsplanering har inrättats inom försvarsdepartementet (prop, 1972:45, FöU 1972:15, rskr 1972:184), Sekretariatet leder 1 saml Nr 88 Prop,1973:88 114 a. miljöstudierna och studiema av det svenska samhäUetsförändring. Ansvaret för övrig studie- och utredningsverksamhet vilar päöverbefälhavaren, och överstyrelsen för ekonoraisktförsvar enligt gällande instruktioner. Utredningen anser att gränsen mellan den ej objektbundnaförsvarsforskningen och den objektbundna skall dras vid en viss beslutspunktvid beredningen av vissa anskaffningsärenden m, m. Även om man drar gränsen pådetta sätt, uppstår enligt utredningen gränsfall som måste lösas genom samrådmellan berörda myndigheter i det enskUda fallet. Jag delar i principutredningens uppfattning i denna fräga. Liksom utredningen anser jag nämligenatt en forraell gräns raåste dras för all vissa finansieringsfrågor skaU kunnalösas. Frågan om gränsdragningen hänger samman med formerna försystemplanering. Föreskrifter för syslempla-nering har ännu inte fastställts.Med hänsyn till det anförda är jag inte beredd att nu ange hur gränsen bördras. Jag kommer sä tillbaka tUl frågan om forskningsanstaltensuppgifter, Utrednirigen föreslår att ansvaret för att genomföra den verksamhetsom nu bedrivs av försvarels forskningsanstalt, mililärpsykologiska institutet,railitärmedicinska undersökningscentralen, armé- och navalmedicinskaforskargrupperna, flygmedicinska institutionen och flygtekniska försöksanstaltenskaU övertas av fyra fristående forskningsinstitut. Motsvarande ansvar för denfortifikatoriska forskningen bör enligt utredningen ligga kvar påfortifikationsförvaltningen. Som jag har nämnt tidigare föresläs program- och produktionsansvarelligga på en särskUd myndighet, styrelsen för försvarsforskning. Styrelsenföresläs ocksä få sådant ansvar för den militärhistoriska forskning som f, n,finansieras genom railitärhistoriska forskningsdelegalionen och för visskunskapsuppbyggande forskning för del psykologiska försvaret. Jag hartidigare förordat att programansvaret för i princip all ej objektbunden försvarsforskningskall hällas samman inom en myndighet, , som ocksåskall ha produklionsansvar för huvuddelen av denna forskning. Som en följdhärav bör militärpsykologiska institutet, militärmedicinskaundersökningscentralen, armé- och navalmedicinska forskargrupperna och flygmedieinskainstitutionen inordnas i , 1 samband därmed börforskningsanstalten överta program- och produktionsansvarel för den ej objektbundnaforskning som bedrivs vid dessa forskningsorgan. Anstalten bör vidare övertaprogram- och produktionsansvarel för övrig försvarsmedicinsk-forskning somfinansieras genom försvarsmedicinska forskningsdelegationen.Militärpsykologiska institutet och försvarsmedicinska forskningsdelegationenbör därvid upphöra som självständiga myndigheter. Flygtekniska försöksanstalten intar i viss mån ensärställning inom försvarets forskningsorganisation. Försöksanstaltensverksamhet för försvaret består lill övervägande del av objektbunden forskningoch utveck- Anstaltens finansieringsförhåUanden avviker ocksåfrän övriga berörda myndigheters. Den största delen av anstaltens verksamhetutgörs av uppdrag som betalas av beställarna. Huvuddelen av anstaltens objektbundnaoch en stor del av dess ej objektbundna forskning finansieras sålunda genomsekundäruppdrag frän . Ej objektbunden flygtekniskforskning bedrivs också vid högskolor och vissa industriföretag. Materielverkethar produklionsansvar för denna forskning, raedan prograraansvaret utövas avchefen för flygvapnet. Programansvaret för den ej objektbundna flygtekniskaförsvarsforskningen bör enligt min raening överläs av försvarelsforskningsanstalt. Produktionsansvaret bör fortfarande ligga hos försvarelsmaterielverk. Motsvarande bör gäUa ej objektbunden försvarsteknisk forskninginom områdena robotteknik, skeppsteknik och fordonsteknik. Jagförordar vidare all programansvaret för den ej objektbundna fortifikatoriskaforskningen övertas av forskningsanstalten. Produktionsansvarel för dennaverksamhet bör ligga kvar hos forlifikalionsförvaltningen. Denmilitärhistoriska forskning som bedrivs vid mUitärhögskolan, delvis med slöd avmilitärhistoriska forskningsdelegalionen, syftar främst tUl alt ge underlag förutbildningen vid högskolan. Forskning om krigsförelag ra. under äldre tidsom bedrivs med stöd av delegationen kan dessutom betraktas som enkulturaktivitet. Enligt min mening bör intetilldelas program- eller produktionsansvar för denna forskning. Den övrigaforskning av samhällsvetenskaplig karaktär som bedrivs eller kan komma allbedrivas vid mUitärhögskolan bör ses i samband med aktuella säkerhetspolitiskastudier och samhällsstudier. Långsiktig, kunskapsuppbyggande forskning i melodfrågorför det psykologiska försvarets behov skall inte heller i fortsättningen liggapä försvar. Program- och produklionsansvarför denna verksamhet bör enligt min raening ligga på försvaretsforskningsanstalt. bör aUtjämt ha ansvaret för de forsknings-och undersökningsprojekt som följer av nämndens instruktionsenliga uppgifterrörande krigsplanläggning och studier av svensk opinionsutveckling m. m. Den ulbildningsteknologiska forskningen vid försvaretsbrevskola bedrivs i samband med att brevskolan utvecklar och framställerutbildningshjälpmedel för försvaret och har i allt väsentligt karaktär av objektbundenforskning. Program- och produktionsansvaret för denna verksamhet bör därförligga kvar pä brevskolan. Utredningens ställningstaganden i fråga omförsvarsforskningens finansiering hänger samman raed förslaget att program-ochproduklionsansvar resp. ansvar för att utföra forskningen skall ligga hosskilda myndigheter. Jag har tidigare förordat att program ansvaret för den ejobjektbundna Prop,1973:88 116 försvarsforskningen skall ligga hos försvaretsforskningsanstalt och produktionsansvaret hos fortifikationsförvaltningen,och forskningsanstalten. Utredningens förslag om den ejobjektbundna försvarsforskningens finansiering kan därför inte i sin helhetläggas till grund för mina ställningstaganden. Den ej objektbundna försvarsforskningenspelar stor roll för den framtida utforraningen av försvaret. Del är därförangeläget alt statsmakterna tar ett uttryckligt ansvar för omfattningen ochinriktningen av denna forskning. Inom försvarets planerings-ochprogrambudgetsystem indelas verksamheten genom program och delprogram ibestämda, avgränsbara resursawägningsområden, I likhet med utredningen anserjag att ett nytt delprogram med benämningen Gemensara försvarsforskning börskapas inom huvudprogrammet Geraensarama myndigheter och funktioner.Delprogrammet kommer i aUt väsentligt att ha samma omfattning somavvägningsprogrammet AUmän försvarsforskning. Delprogrammet Gemensamförsvarsforskning bör enligt min mening delas upp i programelemenl enligtföljande, nämligen ett för den fortifikatoriska forskning somfortifikationsförvaltningen har produktionsansvar för, ett för den flygtekniskaoch övriga försvarstekniska forskning som försvarels materielverk harproduktionsansvar för samt ett mindre antal programelement för den forskningsom forskningsanstalten har produklionsansvar för. Ett förslagsanslag raedsamma namn som delprogrammet bör föras upp på riksstatens driftbudget, varvidanslagen Försvarels forskningsanstalt, ochFörsvarsmedicinska forskningsdelegationen kan utgå. Det nya anslaget börinnehålla medel för all ej objektbunden försvarsforskning, aUlsä även denforskning av delta slag som fortifikationsförvaltningen och försvaretsmaterielverk har produktionsansvar för. Anslaget bör innehåUa ett primäruppdragtill vardera fortifikationsförvallningen, försvarels materielverk . Del ankommer pä Kungl. Maj:l att meddela närmarebestämmelser om formerna för finansiering och redovisning av verksamheten inomdelprogrammet och av betald uppdragsverksamhet vid berörda forskningsorgan förbeställare inom och utanför totalförsvaret. F. n. anvisas utanför utgiftsramarna för det militäraförsvaret och civilförsvaret ett anslag tUl flygtekniska försöksanstalten förgrundläggande flygteknisk forskning av allmän karaktär. Anslaget avses främstför all täcka försöksanstaltens kostnader i samband raed dess uppgifter somcentralt organ inom landet för flygteknisk forskning och provning. Anslaget börenligt min mening inte föras över tiU Gemensam försvarsforskning. Utredningen framhåller att myndigheter med ansvar för perspeklivplaneringinom totalförsvarets olika delar bör tillförsäkras inflytande överforskningsprogrammets inriktning och dimensionering. De remissinstanser somhar yttrat sig i frågan stöder utredningen. Även jag biträder utredningensuppfattning. bör alltså liksom nu ha att följaöverbefälhavarens direktiv, när anstalten gör upp förslag till programplan ochanslagsframställning för delprogrammet Gemensara Även om myndigheter inom det militäraförsvaret förbUr de dominerande avnämarna för verksamheten inom delprogrammet,kommer detta liksom f, n, alt omfatta också viss forskning för andra delar avtotalförsvaret. Överbefälhavaren bör därför utfärda sina direktiv i samråd medmyndigheter som har ansvar för perspektivplanering inom övriga delar avtotalförsvaret, Försvarsforskningsulredningen föreslär att forskningsutrustningskall finansieras över en kapitalfond. Bl, a, frågan om förmögenheisredovisningvid rayndigheter övervägs f, n, av budgetutredningen. Jag är därför inte bereddatt nu ta ställning till försvarsforskningsutredningens förslag i denna del. Jag vUl i detta saramanhang erinra om att den forsknings-,övervaknings- och utredningsverksamhet som bedriveri samband med förhandlingarna om rustningsbegränsning och -kontroll inte ingåri delprogrammet Gemensam försvarsforskning. Enligt förslag i prop. 1973:1 (bil.6 s. 42) bör medel för denna verksamhet anvisas under tredje huvudtiteln. Försvarets forskningsanstalts organisation m, m. Jag går så över till frågan ora försvarelsforskningsanstalts organisation. Jag vill därvid till en början framhålla attvissa grunder i utredningens organisalionsförslag kan användas även vid den avmig förordade lösningen med en sammanhållen prograra- och produktionsmyndighelför huvuddelen av den ej objeklbundna försvarsforskningen. Jag är eraellertidinte beredd all nu lägga fram ett detaljerat organisationsförslag beträffandeforskningsanstalten. Förslagen i det följande fär därför ses sora principer förutformningen av forskningsanstaltens organisation. Huvuddragen av principförslagettill forskningsanstaltens organisation framgår av en tablå, vilken lorde fåfogas till statsrädsprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Ledningen av bör utövas av enstyrelse och under denna av en verkschef. Bortsett frän verkschefen bör detinte finnas några självskrivna ledamöter i styrelsen. Vissa centrala myndigheterinom totalförsvaret bör dock vara företrädda. Vidare bör forskningsanstaltengenom styrelsen tUlföras sakkunskap frän olika vetenskapsområden, bl. a. föratt underlätta samordningen med forskning utanför försvaret. Verkschefen börvara styrelsens ordförande. Det ankomraer pä Kungl. Maj:t alt besluta omstyrelsens sammansättning. Som jag har nämnt tidigare diskuterar utredningen raöjlighelernaatt avgränsa program- och utförandefunklionerna från varandra inom ensammanhållen forskningsmyndighet. Detta bör enligt utredningen vara möjligt, omKungl. Maj:t i instruktion för myndigheten anger en bestämd ansvarsfördelningmellan olika enheter och ger anvisningar om handläggningen av vissa ärenden.Remissinstansernas meningar är delade i fråga om önskvärdheten av ochmöjligheten att avgränsa de nämnda funktio- Prop, 1973:88 118 nerna frän varandra. Enligt min mening börforskningsanstaltens styrelse ha till huvuduppgift att pä grundval av direktivsom Kungl. Maj:t kan komma att meddela ange allmänna riktlinjer förinriktningen av delprogrammet Gemensam försvarsforskning och för utnyttjandetav tUlgängliga resurser. Utredningenföreslår att vissa stabsorgan för beredning av program-planeärenden ra. ra, skaUingå i styrelsen för försvarsforskning. Remissinstansernas uppfattning ombehovet och den närmare utformningen av dessa organ går starkt isär. Framförallt försvarets myndigheter avstyrker att programnämnder inrättas för beredningav programplaneärenden, medan förslaget om en avfrågor om utveckUngen och utnyttjandet av forskningsresurserna får ettpositivt mottagande. Enligt min mening finns det i den av mig förordadeorganisationslösningen behov av vissa gemensamma organ för planering ochadministration. Jag förordar alt forskningsanstaltens gemensamma funktioner föxplanering och administration samlas i ett centralt kansli. Det ankommer på Kungl.Maj:t alt närmare utforma dess organisation. Därvid bör följande riktlinjergälla. För attbereda verksledningens ställningstaganden i frågor som rör forskningsprogramraetsinriktning och resursernas utveckling på lång sikt bör finnas en raindre enhet.Beredning av anslagsframställningar och sammanställning av förslag tillprogramplaner för delprogrammet Gemensam försvarsforskning bör ligga pä enannan enhet. Denna bör även bereda frågor som rör forskningsanstaltens internaproduktionsplanering. Jag anser i hkhet med utredningen att ansvaret för alldetaljplanera verksaraheten i huvudsak bör vUa pä anstaltens forskningsenheteroch övriga berörda rayndigheter. En förhållandevis långtgående beredning avunderlag till programplaner m, m, bör således ske på forskningsenheternas nivåinom forskningsanstalten och vid övriga berörda myndigheter. En sådanuppgiftsfördelning bör enligt min mening skapa fömtsättningar att förenklahandläggningen av planeringsärenden och möjliggöra ett effektivt informationsutbytemellan avnämarmyndigheler och forskningsorgan. Arbetsbelastningenvid de nämnda centrala planeringsenhelema lorde komma alt skifta högst avsevärtunder olika perioder. Planeringsarbetet bör bedrivas i nära samarbete medberörda avnämarmyndigheler, anstaltens forskningsenheter och övrigaforskningsorgan. Antalet fasta tjänster för handläggande personal vid decentrala planeringsenheterna bör kunna begränsas tiU ca tio. Vid behov kanenheterna förslärkas med tillfäUigt tjänstgörande personal bl. a. fränforskningsenheterna. bör kunna inrätta deexpertnämnder som den anser erforderUga. Särskilt bör beaktas alt utomståendeexpertis kan knytas till anstalten med uppgift att verka för allforskningsorgan inora och utanför försvaret utvecklas och utnyttjas samordnatmed hänsyn både lill försvarels och andra samhällssektorers behov. Sora jag har förordat bör det centrala kansliet ocksåinnehålla de adrainistrativa funktioner m. m. som är geraensarama för forskningsan- Prop, 1973:88 119 Hur stor del av dessa funktioner som skall ansesvara gemensamma beror emellertid pä om anstalten förläggs till en eUer fleraorter. Frågan om hur stor del av de administrativa funktionerna som bör ligga idet centrala kansliet resp. hos anstaltens forskningsenheter bör lösas vid delfortsatta arbetet med detaljutformningen av anstaltens organisation. Oavsettstorleken bör det enligt min mening finnas enheter för handläggning avpersonal- och utbildningsärenden, ekonomi- och inköpsärenden och allmänt adrhinislrativaärenden. Vidare bör resurser finnas för central kontakt- ochinformationsverksamhet samt viss service. Strävan bör vara att hålla antalet tjänster för detcentrala kansliet lågt. Personalbehovet för kansUet kan enligt min meningtillgodoses genom att tjänster vid nuvarande administrativa byrån ochplaneringsbyrån vid forskningsanstalten fördelas om. Utredningen föreslär att de forskningsutförande enheternaskall organiseras i första hand efter forskningens tillämpningsområden inomtotalförsvaret. strävar utredningen efter att i möjligaste män förasamman verksamhet som uppvisar samhörighet i fråga om gemensamma krav päkunnande inom vissa grundläggande vetenskaps- och teknikområden. Nästan allaremissinstanser har samma Uppfattning som utredningen i denna fräga. I likhetmed utredningen anser jag att en organisation som är uppbyggd i första handefter tillämpningsområden främjar forskningens målinriktning, bl. a. genom ger enkla kontakt- och beslutsvägar både inom forskningsorganisationen ochmellan denna och avnämarna. En sädan organisation ger också, som utredningenframhåller, goda förutsättningar att vidmakthålla ett högt fackkunnande för tiUärapadforskning inom områden som är centrala för försvaret även med de krav påpersonalbesparingar som finns inora försvarels område. Jag anser att denföreslagna organisationen bör möjliggöra ett effektivt arbete inom anstalten.Med hänsyn till det anförda förordar jag att forskningsverksamheten organiseras på fem huvudenheter med i huvudsakföljande ansvarsområden. Huvudenhet 1 bör svara för forskning inomtillämpningsområdet planerings- och utredningsmetodik för totalförsvaret, vUketområde bl. a. innefattar viss samhällsvetenskaplig forskning. Huvudenheten börvidare svara för samordning på central nivå av forskningsanstaltens medverkan istudier och utredningar vid myndigheter inom totalförsvaret. Huvudenheten börslutligen tillhandahälla personal för den operationsanalyliska verksamheteninom totalförsvaret. Huvudenhet 2 bör svara för forskning främst inomtillämpningsområdet för konventionella vapensystem, deras verkan och skydd motdenna, samt vissa frågor sora rör verkan av kärnvapen. Huvudenhetensvetenskapliga inriktning berör främst områden av fysiken oeh kemin. Huvudenhet 3 bör svara för forskning främst inom liliämpningsområdelför teknisk informalionsbehandhng. Huvudenhetens vetenskapliga inriktning berör främst områden av fysiken, huvudsakhgen med anknytning till elektromagnetiska och akustiska vågor ochdärmed sammanhängande tekniker. Huvudenhet 4 bör svara för forskning främst inom tUlärapnings-områdetmänniskan som objekt för vapenverkan med tyngdpunkt pä skyddet mot ABC-stridsmedel.Huvudenhetens vetenskapliga inriktning berör främst områden inora kemin,biologin oeh medicinen. Huvudenhet 5 bör svara för forskning främst kringmänniskans betingelser i totalförsvaret. Huvudenhetens vetenskapliga inriktningberör främst områden inom medicinen saml inom beteendevetenskaper sompedagogik, psykologi och sociologi. Huvudenheten bör kunna ha viss expertisplacerad lUl tjänstgöring bl. a. vid andra huvudenheter inom anstalten.Huvudenheten bör i enlighet med utredningens förslag organiseras på en ledningsenhel,en försvarspsykologisk enhet, en enhet för armé- och allraän försvarsmedicin,en enhet för navalmedicin och en enhet för flygmedicin. Jag beräknar att huvudenheterna kommer att omfattaföljande antal anställda, nämligen huvudenhet 1 ca 120, huvudenhet 2 ca 550,huvudenhet 3 ca 400, huvudenhet 4 ca 250 och huvudenhet 5 ca 100. Dessapersonalberäkningar bygger på uppgifter i utredningens organisationsförslag ochantalet f, n, anställda vid de myndigheter och organ som föreslås ingå i dennya organisationen. Därvid har jag mte fördelat ca 150 anstäUda i funktionerför planering oeh administration samt vissa stödfunktioner som är gemensammaför nuvarande , Kungl, Maj:t bör uppdra ätforskningsanstalten att i samråd med försvarets rationaliseringsinstitututarbeta förslag tUl detaljutformning av anstaltens organisation och attdärvid föreslå hur vissa funktioner för administration och service skallfördelas mellan central och lokal nivå. Dessa förslag kan i viss mån komma attpåverka den angivna fördelningen av antalet anstäUda mellanhuvudenheterna. Utredningens överväganden om forskningsanstaltenspersonalbehov vid slutet av gällande programplaneperiod har utsatts för stark kriiikav många remissinstanser. Enligt min mening bör del finnas förutsättningar altminska personalen minst i den utsträckningutredningen har beräknat. Försvarels forskningsanstalt har vid oförändrad lokaliseringoch organisation bedömt det vara möjligt och nödvändigt att minska antaletanställda vid anstalten med 100-150 personer under programplaneperioden.Det är osäkert hur personalbehovet påverkas av en omlokalisering. Jag är därförinle beredd att nu ange några bestämda riktvärden för personalminskningen vidforskningsanstalten, Kungl, Maj:t bör uppdra åt forskningsanstalten altutarbeta förslag i detta avseende i samband med arbelet på anstaltens det aljorganisation, Jag vill här också något beröra vissa frågor om hurhuvudenheternas verksamhet bör avgränsas inbördes och i förhåUande till vissaandra myndigheter. Forskning kring skydd mot kärnvapen kommer att bedrivas huvudsakhgenvid huvudenheterna 2 och 4, Ansvar för att håUa samman denna forskning och tillhörandeutredningsverksamhet bör läggas på en huvudenhet, Kungl. Maj:t bör uppdra ätforskningsanstalten att utarbeta förslag om vUken av huvudenheterna som böråläggas detta ansvar. Huvudenhet 5 bör, liksom f. n. militärpsykologiskainstitutet och de speeialmedicinska forskargrupperna, medverka bl. a. i visstillämpad medicinsk och psykologisk prövnings- och ur-valsverksarahel. Dennamedverkan bör normall finansieras genom sekundäruppdrag från berördamyndigheter, TUlkomsten av huvudenhet 5 aktualiserar också vissa ansvarsfrågorra, m, som rör den nyssnäranda verksamheten. Enligt min mening bör försvaretsforskningsanstalt överta mUilärpsykologiska institutets ansvar för metoder oehtillärapningsföreskrifter för den försvarspsykologiska verksaraheten. Detankommer pä Kungl. Maj:t att meddela bestämmelser om fackansvar för olikaverksamheter inora försvaret. Hithörande frågor, bl. a, avseende ansvaret förden medicinska verksamheten, är f, n, under beredning inomförsvarsdepartementet. Tillkomsten av huvudenhet 5 aktualiserar vidare vissafrågor som rör personalen vid de specialmedicinska forskargrupperna. Jag delarutredningens uppfattning att ett mindre antal arvodesbefattningar som f, n,finansieras av försvarsmedicinska forskningsdelegalionen bör ombildas tillfasta tjänster inom tUlgodose personalens krav päanställningstrygghet. Detta bör enligt min mening kunna ske genom all vakantatjänster vid fördelas om, I avvaktan pä förslag från forskningsanstalten omanstaltens detaljorganisation finner jag inle anledning att nu ta ställningtill förslaget om att föra över materialforskningen vid försvarets forskningsanstalttill flygtekniska försöksanstalten. Enligt min raening bör dock strävan varaatt försöksanstalten i största möjliga utsträckning utnyttjas för hällfasthetstekniskprovning och utvärdering av nya material för s, k, lättkonslruktioner. Samordning med annan forskning Förslaget lill ny organisation för försvaretsforskningsanstalt är i första hand utformat med utgångspunkt i totalförsvaretsefterfrågan på forskningskapacitet, Försvarsforskningsulredningen påpekaremellertid ocksä alt samordning med annan forskning bör eftersträvas i störstamöjliga utsträckning.