prop · FW03190 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj.ts proposition nr 1973 Prop. proposition med förslag tiU lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370); given . Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå altbifalla del förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemstäUt. I propositionen föreslås enhetliga regler för beskattningav statsbidrag till näringsidkare. Sådant statsbidrag skall utgöraskattepliktig inkomst, om bidraget använts för att bestrida kostnader som äromedelbart avdragsgilla vid laxeringen eller avdragsgilla i form av årliga värdeminsk-ningsavdrag.Används bidraget för anskaffande av avskrivningsbara tUlgångar såsom byggnaderoch maskiner, sker beskattning på det sättet att avskrivningsunderlagetreduceras med bidragsbeloppet. Om statsbidraget används för att anskaffa lagertillgångar,föreslås bestämmelser av innebörd att bidraget föranleder beskattning i dentakt som avyttringen av lagret sker. Detta syfte uppnås genom att den del avlagrets anskaffningsvärde som svarar mot statsbidraget icke skall medräknasvid lagervärderingen vid beskattningsårets utgång. De nya bestämmelserna föresläs skola tUlämpas förstagången vid taxering. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928370) Härigenom förordnas, att anvisningarna till 19 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse tiU 19 §' Socialhjälp, begravningshjälp samt underhåll, som lämnatsfånge eller patient å hospital, m. m. dyl. är icke all hänföra tillskattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga om lill föreningar influtnamedlemsavgifter. Utbytes sådan livränta eller del därav, som enligtbestämmelserna i 32 § i sin helhet skall räknas såsom skattepliktig intäkt, motbelopp för en gäng, skall beträffande detta belopp i beskattningshänseende gäUavad om sådan livränta är stadgat. Sker utbyte, helt eller delvis, av annanlivränta än sagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra ickeskattepliktig intäkt. Lön, som utgår frän arbetsgivare i sådana fall, då dennepå grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring äger uppbära arbetstagaren tUlkommande ersättning från allmänförsäkringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom inämnda fall uppburna ersättningen från ävensom annan därifrånuppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkning attbetrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktigför arbetsgivaren, därest den lill den anställde utbetalda lönen eller den förhonom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgUl utgift iförvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension eller annanlivränta utbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada i de fall, då arbetsgivarenstår s. k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, räknas tUlskattepliktig inkomst enligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkringenligt sistnämnda lag. Skatteplikt föreUgger icke för bidrag från stat ellerkommun, vilka enligt av Kungl. Maj:l eller av statUg myndighet meddeladebestämmelser utgå, i samband med utbildning eUer omskolning, till arbetslösaoch partiellt arbetsföra samt med dem i fråga om sädana bidrag likställda i denmån bidragen avse traktamente och särskilt bidrag. Skatteplikt föreligger ejheller för bidrag som utgår enligt förordningen om bidrag till vanföra ägare avmotorfordon. ' Senaste lydelse 1973:434. Anvisningarna föreslagnaändrade även genom prop. Näringshjälpeller bidrag enligt 57, 58 eller 62 § arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) äricke att hänföra till skattepliktig inkomst, i den mån näringshjälpen ellerbidraget lämnats till bestridande av kostnader, för vilka rätt till avdragicke föreligger vare sig direkt såsom omkostnad eller i form av årliga värdeminskningsavdrag.Omställningsbidrag enligt nämnda kungörelse och kontant arbetsmarknadsstödutgör dock skattepliktig intäkt. Statsbidrag,som utgår till näringsidkare för hans näringsverksamhet, är ickeskattepliktig inkomst, om bidraget använts för att bestrida kostnad för vilkenrätt till avdrag icke föreligger vare sig direkt såsom omkostnad eller i formav årliga värdeminskningsavdrag. Har bidraget använts för att bestrida sådankostnad i verksamheten som är på en gång avdragsgUl vid taxeringen, utgör bidragetskattepliktig intäkt. Är den kostnad för vilken bidraget utgår avdragsgUl vidtaxeringen för tidigare beskattningsår än det då bidraget skall upptagas somintäkt, får den skattskyldige i stället åtnjuta avdrag för kostnaden vidtaxeringen då bidraget upptages som intäkt. Yrkande härom skallgöras i deklarationen avseende det beskattningsår då yrkande om avdrageteljest enligt denna lag först skolat framställas. Återbetalas bidrag, somupptagits som intäkt, får den skattskyldige göra avdrag för det återbetaladebeloppet. Har bidraget använts för att anskaffa tillgång, för vilkenanskaffningskostnaden får avdragas genom årliga värdeminskningsavdrag, skallvid beräkning av värdeminskningsavdrag såsom anskaffningskostnad anses endastså stor del av kostnaden som icke täckts av bidraget. Är bidraget större än dettaxeringsmässiga restvärdet för tUlgången, skall ett belopp motsvarandeskillnaden utgöra skattepliktig intäkt för mottagaren. Återbetalas statsbidrag,som påverkat beräkningen av anskaffningskostnaden i nu avsett hänseende, fårtillgångens avskrivningsunderlag ökas med vad som Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse återbetalats, dock med högst det belopp varmed beräkningenpåverkats. I den mån statsbidrag enligt vad föreskrivits utgjort skattepUktigintäkt, får den skattskyldige vid återbetalningen tillgodo-föra sig avdrag förden del som sålunda utgjort skattepliktig intäkt. Har bidraget använts för attanskaffa tUlgångar avsedda för omsättning eller förbrukning (lager), utgörbidraget skattepliktig intäkt, men skall å andra sidan vid tillämpning av 41 §och anvisningarna till nämnda paragraf den del av lagret för vUkenanskaffningskostnaden täckts av bidraget icke medräknas vid värdesättningen avtillgångarna. Återbetalas statsbidrag, som använts för anskaffande avlagertillgångar, får den skattskyldige göra avdrag för det återbetaladebeloppet. Tillgångarnas anskaffningsvärde skall därvid anses ökat med detåterbetalade beloppet. Vad som ovan sagts i detta stycke äger motsvarande till-lämpningför statsbidrag i form av amorterings fritt lån (avskrivningslån).Omställningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368) och kontantarbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt. Skatteplikt föreligger ejheller för bidrag, som stiftelsen tUlfullföljande av sitt ändamål utgiver för mottagarens utbildning. Enligt 46 § 2 mom. första stycket 4) föreligger viss rätt lillavdrag för bidrag till barns underhåll. Med hänsyn till begränsningarna iavdragsrätten är sådant bidrag det oaktat att likställa med periodisktunderstöd eUer därmed jämförlig periodisk intäkt, därför givaren jämliktbestämmelserna i 20 § icke är berättigad till avdrag. I följd härav skallunderhållsbidraget icke hänföras tUl skattepliktig intäkt av tjänst som avsesi 31 och 32§§. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, och skall tillämpas första gången vid taxering. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför HansMaj:t Konungen i statsrådet på . Närvarade: statsminislern , statsråden ,, , , , , , , , ,, , , . Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådels övriga ledamöter fråga om den skattemässigabehandlingen av statsbidrag till näringsidkare och anför. Statliga bidrag till näringsidkare utgår f. n. i en rad oUkaformer. Bidrag utgår av lokaliseringspolitiska, mUjöpolitiska, sociala ellerandra skäl. Gemensamt för alla statsbidrag är att staten i princip utanåterbetalningsskyldighet ger näringsidkaren kontanta medel som skaU användasför det ändamål som avses med statsbidraget. Den skattemässiga behandlingen av statsbidrag är f. n.inte reglerad annat än för näringshjälp eUer bidrag enligt 57, 58 eller 62 §arbetsmarknadskungörelsen (1966:368). För dessa bidrag finns bestämmelser ianvisningarna till 19 § kommunalskattelagen (1928:370). har ocksåutfärdats föreskrifter rörande den skattemässiga behandlingen av deersättningar som utgick enligt kungörelsen (1964:99) om ersättning avstatsmedel för kostnader till följd av övergången till högertrafik. Frågan om den skattemässiga behandlingen av näringshjälphar ånyo aktualiserats av () och (). De båda myndighetema pekar i skrivelser lill Kungl. Maj:l på attreglerna om beskattning av näringshjälp kommit alt tillämpas pä ett sätt sominte torde ha varit avsett. RSV föreslår därför komplettering av dessa regler. Några olika former av statsbidrag Bestämmelser om näringshjälp m. m. saml om bidrag och lån tiUanskaffning av motorfordon för handikappade finns i 57-70 §§ arbetsmarknadskungörelsen(1966:368, omtryckt 1972:300, ändrad senast 1973:364-AMK). Näringshjälp enligt 57 § AMK utgör bidrag för anskaffandeav arbetsmaskiner eller verktyg eller tUl annan kostnad antingen för att börjaverksamhet som egen företagare eller, vid ersättningsanskaffningar. för att fortsätta verksamhet som egen företagare. Näringshjälpför att börja verksamhet som egen företagare utgår till handikappade, medelålderseller äldre arbetskraft som inte kunnat få lämpligt arbete på den öppnaarbetsmarknaden. För att fortsätta verksamhet som egen företagare utgår näringshjälptill handikappad, om synnerliga skäl föreligger och den fortsatta verksamhetenmed sådan hjälp kan antas bli lönsam och ge honom goda försöqningsmöjligheter.Enligt 58 § AMK utgår bidrag tiU handikappad för kostnaden för speciella arbetstekniskahjälpmedel som han behöver för att kunna utöva arbetsanställning. Näringshjälp utgår med högst . som bidrag eller räntefrilllån. Bidrag för att anskaffa personbil eller motordriveninvalidvagn kan enligt 62 § AMK utgå lill handikappad som är beroende av sådantfortskaffningsmedel för att få sin utkomst av arbete eller för att få UtbUdningmed yrkesinriktning. Bidraget kan utgå antingen helt eller reducerat, beroendebl. a. på den handikappades bruttoinkomst. Helt bidrag utgår med högst 15 000kr. I 5-40 §§ kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpolitisktstöd (omtryckt 1973:552) finns regler om lokaUseringsstöd. Sådant stöd utgår iform av bl. a. lokaliseringsbidrag och avskrivningslån. För stödverksamhetenfinns ett allmänt stödområde, vars gränser fastställs av , och ettinre stödområde, vars gränser fastställs av Kungl. Maj:t. Lokaliseringsstödutgår i första hand inom det allmänna stödområdet. 1 särskilda fall kan stödlämnas i övriga delar av landet. Stöd kan inom det allmänna stödområdet lämnastill industri, industriliknande verksamhet och industriserviceverksamhet samttill företagsinriktad partihandel och uppdragsverksamhet och till verksamhetinom turistnäringen. Utanför stödområdet kan stöd utges endast till företag medindustriell eller industrUiknande verksamhet. Bidrag och avskrivningslån utgårvid ny-, till- eller ombyggnad av lokal eUer annan anläggning som är nödvändigför verksamheten. Under speciella förutsättningar kan avskrivningslånbeviljas industriförelag vid investeringar i maskiner, arbetsredskap ochverktyg inom det inre stödområdet. Lokaliseringsbidrag och avskrivningslån fåruppgå till sammanlagt högst eUer, om särskilda skäl föreligger, av slödunderlagel.Om det finns synnerliga skäl, kan lokaliseringsbidrag och avskrivningslån utgåmed högst av kostnaderna för byggnader vid investeringar i det inrestödområdet. Lokaliseringsbidrag och avskrivningslån betalas ut när deninvestering för vilken stödet beviljats är slutförd. Avskrivningslån äramorterings- och räntefrill och avskrivs med en femtedel somförflutit sedan verksamheten böriade drivas med stöd av lånet. Låntagaren skalli sina räkenskaper avskriva tillgångar, som anskaffats med stöd avlånet, med belopp som motsvarar minst den årliga avskrivningen av lånet. Har den som fått lokaUseringsbidrag eller avskrivningslånföranlett att sådant stöd beviljats genom oriktig eller vilseledande uppgift,kan bidraget och lånet krävas åter från utbetalningen. I vissaandra faU, såsom t. ex. då den som fått stödet avhänder sig rörelsen ellerannan väsentlig förändring sker i äganderätten lUl rörelsen, kan den del avbidraget eller lånet som inte redan avskrivits sägas upp till omedelbarbetalning. Statsbidrag till nedläggningshotade företag Enhgt kungörelsen (1972:302) om statsbidrag till nedläggningshotadeföretag utgår statsbidrag till företag som är i konkurs eller tvingats träda i Ukvidation,och som har minst 50 heltidsarbetande arbetstagare för att ge rådrum föröverväganden om fortsatt drift eller omplacering av de anställda. Om företagelhar synnerlig betydelse för arbetsmarknaden i den ort där verksamheten drivs,kan bidrag utgå även om antalet arbetstagare är lägre än 50. Bidraget utgår med högst en tredjedel eller i speciellafall högst hälften av företagets lönekostnader och sociala kostnader för deanställda. I den bidragsgrundande lönesumman inräknas inte lön utöver ATP-grundandeinkomst. Bidrag kan utgå om inte särskilda skälföreligger, då Kungl. Maj:t kan medge att bidrag får utgå under högst tolvmånader. Bidraget kan krävas åter, om bidraget medför att företagels verksamhetger överskott bidraget utgår, om bidraget utgått under varseltid,eller om länsarbetsnämnden inte beretts tillfälle att granska företagetsverksamhet. Fråga om bidrag prövas av AMS. betalar utbidraget, när företagets lönekostnader och sociala kostnader betalats. Omföretaget saknar medel, kan bidraget utbetalas redan i anslutning tUllöneutbetalningarna i företaget. Statsbidrag till miUövårdande åtgärder inom industrin Statsbidrag utgår enligt kungörelsen (1969:356) omstatsbidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin (ändrad senast 1972:281)till kostnad för åtgärd som minskar vatten- eller luftförorening eller bullerfrån industriell anläggning, om åtgärden framstår som angelägen från allmän synpunkt.Bidrag utgår med högst av kostnaden för åtgärden. I kostnaden får ejinräknas utgift för utredning, om ej särskilda skäl föreligger, eller fördisposition av mark. Statligt stöd till jordbrukets rationalisering m. m. Enligt kungörelsen (1967:453) om statligt stöd tilljordbrukets rationalisering m.m. (ändrad senast 1971:382) utgår statsbidrag försåväl yttre som inre rationaliseringsåtgärder. Bidrag tUl yttre rationalisering kan utgå såsom s. k. värdeutjämningsbi- Detta avser att täcka skillnaden vid förvärv avtillskottsmark mellan den av lantbruksnämnden godkända köpeskilUngen för markoch därå befintliga byggnader och det lägre värde egendomen kan anses ha för bmkningsenheten.Dessutom kan bidrag utgå tUl lantmäteriförrältning och, om del finns särskildaskäl, andra med förvärvet sammanhängande kostnader för flyttning avekonomibyggnad eller annan fast anläggning. Vid mer omfattande och kapitalkrävandeyttre rationalisering kan statsbidrag utgå även till kostnad för drifts- eller skogsbruksplan. Bidrag tUl inre rationalisering utgår till investeringarvid brukningsenheter, som till följd av genomgripande och kapitalkrävandeyttre rationaUsering eUer fastighetsreglering har ett speciellt stort och itiden koncentrerat investeringsbehov, som kan antas innebära påfrestningar påsökandens likviditet. Statsbidrag utgår även till större torrläggningsföretagav aUmänt intresse, för vilka stimulansbehovel bedöms vara stort. utfört eller låtit utföra projektering av torrläggnings-dier vägföretagmen förelaget på grund av omständigheter över vilka sakägarna ej rått inte blirutfört, utgår statsbidrag tUl kostnaderna för projekteringen. Bidrag till inrerationalisering kan utgå med högst av kostnaden, dock måstebidragsbeloppet uppgå till . Statsbidrag kan utgå även rilldriftsrationalisering som led i särskild rationaUsering. Särskildrationalisering bedrivs i norrlandslänen, och samt iDalsland. Syftet med den särskUda rationaliseringen är att inom områden, där näringspoUtiska,befolkningspoU-tiska och sociala skäl talar härför, snabbt och helstfullständigt bygga upp bärkraftiga brukningsenheter genom samtidig yttre ochinre rationalisering samt driftsrationalisering. Vid särskUd rationaliseringutgår bidrag med högst av sammanlagda kostnaden för inrerationaliseringsåtgärder och sådan driflsralionaUsering som lantbruksstyrdsenbestämmer. Statsbidragen lämnas som avskrivningslån eller i vissa faUutan vUlkor om återbetalning.' Lånet skall avskrivas förflutitfrån det lånet till fullo betalades ut, om inte skyldighet att återbetalalånebeloppet eller dd därav inträder. Sådan skyldighet kan inträda bl. a. omlånet beviljats på grund av oriktig uppgift frän låntagaren, låntagaren brytermot villkor för lånet eller säkerhet för lånet väsentligt försämras. Ränta påavskrivningslån utgår inte. Beskattningen av statsbidrag tUl näringsidkare grundar sigf. n. med nägra undantag, som strax skaU beröras inte på direktalagföreskrifter utan på praxis. Sålunda betraktas statsbidrag tUl näringsidkarei princip som skattepUktigt, om bidraget utgår för att understödjanäringsverksamheten eller som bidrag till bestridande av avdragsgillaomkostnader i verksamheten. Statsbidrag tUl kostnader för anskaffning avavskrivningsbara anläggningstUlgångar såsom byggnader samt maskiner och andraför stadigvarande bruk avsedda inventarier beskattas enligt praxis på det sättet all avskrivningsunderlaget för tillgångarnareduceras med bidragsbeloppet. Såsom anskaffningskostnad för tillgångarnaanses med andra ord endast den del av kostnaderna som inte täckts avstatsbidraget. Utgår statsbidrag till bestridande av kostnader, som får dras avi sin helhet redan under det beskattningsår vartill kostnaderna hänför sig, tasbidraget upp till beskattning såsom intäkt under del att avdrag medges förkostnaderna. Statsbidrag till maskiner och inventarier som på grund av hastigförbrukning har en varaktighetstid av högst , s. k. treårsinven-tarier,tas med andra ord upp till beskattning i form av intäkt, medan helaanskaffningskostnaden för sådana tUlgångar får dras av redan underanskaffningsåret. Är kostnader, för vilka bidrag utgår, över huvud tagel inteavdragsgilla vid taxeringen, vare sig på en gång eller i form avvärdeminskningsavdrag, är bidraget inte skattepliktig inkomst för mottagaren. Utgårstatsbidrag i form av avskrivningslån, torde gälla att beskattning sker i taktmed lånels avskrivning. I fråga om anläggningstillgångar reduceras sålundaavskrivningsunderlaget med avskrivningsbeloppet varje gång avskrivning sker.Har avskrivningslån lämnats för anskaffning av treårsinvenlarier, skerbeskattning genom att varje avskriven del av lånebeloppet tas upp som intäkt.Trots detta får avdrag för hela anskaffningskostnaden göras under anskaffningsåret. I vissa undantagsfaUkan som tidigare nämnts, mottagare av statsbidrag bli skyldig att återbetalabidraget helt eller delvis. Om bidraget beskattats, får avdrag åtnjutas föråterbetalat belopp. Har bidraget medfört minskning av avskrivningsunderlagskall detta ökas med återbetalat belopp. De nu redovisade principerna för beskattning avstatsbidrag bygger på uttalanden i prop. 1964:173, som behandlade frågan ombeskattning av ersättning vid övergången till högertrafik. Propositionengodtogs av (BeU 1964:64, rskr 1964:350). När det gäller bidrag från kommun, kan sammabetraktelsesätt anläggas som i fråga om statsbidrag. För någrastatsbidrag finns lagföreskrifter. Enligt femte stycket av anvisningama tUl 19§ KL är näringshjälp eller bidrag enligt 57, 58 eller 62 § AMK inte att hänföratill skattepliktig inkomst i den mån näringshjälpen eller bidraget lämnats tUlbestridande av kostnader, för vilka rätt till avdrag inte föreligger vare sigdirekt såsom omkostnad eller i form av årliga värdeminskningsavdrag. Dennabestämmelse tillkom genom lagstiftning i anledning av härom väcktariksdagsmotioner (BeU 1963:43). Regeringsrättenhar fastslagit alt näringshjälp, som lämnats till bestridande av kostnader för vUkaavdragsrätt föreligger, i sin helhet är att hänföra till skattepliktig inkomst (RÄ1972 Fi 47). Enligtförordningen (1961:528) om skattefrihet för bidrag från norrlandsfonden, m. m.,är bidrag som utgår från norrlandsfonden för visst ändamål avseende forsknings-och utvecklingsarbete undantagna från skatteplikt. Utgifter, som bestrilts medbidrag av nämnda slag, fär inte dras av som driftkostnad. Om bidraget använts föranskaffning av tillgångar för stadigvarande bruk, skall vid beräkning avvärdeminskningsavdrag såsom anskaffningskostnad anses endast så stor del avkostnaden, som inte täckts av bidraget. Medel, som utgått på gmnd avförlustgaranti och är hänförliga tiU verksamhet som ingår i särskildförvärvskälla för mottagaren, är skattepliktig intäkt i förvärvskällan, dockinte tiU den del medlen motsvarar utgifter i verksamheten, för vilka avdraginte medges som för driftkostnad och som inte heller avser anskaffning avtillgång för stadigvarande bruk. Detta gäller även om lån erhållits för visständamål och eftergift av återbetalningsskyldigheten medges. Har skattskyldig,som redovisat förlustgaranti som skattepliktig inläkt, i den med förlustgarantiavsedda verksamheten haft utgift för anskaffning av sådan byggnad ellermarkanläggning eller för sådan ny-, till- eller ombyggnad på sådan fastighetbeträffande vilken avdrag för värdeminskning beräknas enligt punkterna 7 och 16av anvisningarna tUl 29 § KL, får han tiUgodoräkna sig, utöver avdrag enligtavskrivningsplan, ett mot beloppet av den skattepUktiga intäkten svarandevärdeminskningsavdrag. Avdraget får dock inte överstiga beloppet av utgiftenoch inte heller vad som återstår oavskrivet i beskattningsavseende av tUlgången. skrivelse m. m. RSV redovisar inledningsvis att riksskattenämnden (RSN)i skrivelse till AMS beträffande tillämpningen avbestämmelserna om näringshjälp uttalade följande. Utgick bidrag tillbestridande av kostnader, som var avdragsgilla endast i form av årligavärdeminskningsavdrag, borde bidraget i och för sig inte föranleda beskattninghos mottagaren såsom för inkomst men däremot medföra att i anskaffningskostnadenför tillgången inte skulle inräknas den del därav som svarade mot det erhållnabidraget. Bidraget borde med andra ord föranleda motsvarande minskning avavskrivningsunderlaget. Denindirekta metod för beskattning av näringshjälp till anskaffandet avanläggningstillgångar som RSN anvisat torde ha tillämpats såväl då bidragutgått enligt AMK som då fråga varit om andra statliga bidrag. RSV har också ianvisningar uttalat att metoden bör användas förbeskattningen av statsbidrag, som utgår enligt kungörelsen om statsbidrag tillmiljövårdande åtgärder inom industrin samt kungörelsen (1971:914) om förhöjtstatsbidrag till avloppsreningsverk och vatten- och luftvårdande åtgärder inomindustrin. Visstvekan har emellertid rått om den tillämpade metoden för beskattning av näringshjälpstått i överensstämmelse med bestämmelserna i anvisningama tiU 19 § KL. Genomrättsfallet RÅ 1972 Fi 47 har emellertid klarlagts att näringshjälp som lämnatstill bestridande av kostnader för vilka avdragsrätt föreligger i sin helhet äratt hänföra till skattepliktig inkomst. RSV framhåller att en omedelbar beskattning av ett bidragavseende anskaffande av tillgång, för vilken anskaffningskostnaderna får drasav endast i form av ärliga värdeminskningsavdrag, leder rillatt bidraget minskar i värde på ett sätt som inte torde ha varit avsett. Syftetmed alt beskatta bidraget torde endast ha varit alt skattemässigt kvitta dettamot bidragstagarens avdragsgilla kostnader. En sådan kvittning uppnäs genom denav RSN och RSV förordade indirekta metoden. Näringshjälp kan också utgå för anskaffandet avomsättningstillgångar. Enligt RSV kan även i sådant faU olägenheter uppkomma ombidraget i sin helhet las till beskattning det uppburils. Enmöjlighet att fördela bidragets beskattning är därför enligt RSV:smening motiverad.