prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Den kliniska delen av läkarutbildningen istockholmsområdet är i huvudsak förlagd till sjukhuset, ,, och , samt under enövergångstid . Fr. o. m. /73 nårintagningskapaciteten vid upp till 370 nybörjarplatserper år. I ligger de kliniskautbildningsplatserna främst vid . Vidare utnyttjas bl. a.Östra sjukhuset, , Renströmska sjukhuset och sjukhusför den kliniska läkarutbildningen. Den kliniskaläkarutbUdningen är i övrigt huvudsakligen förlagd till akademiska sjukhuset i ,lasarettet i , , lasarettet i i . Nuvarande avtal om läkarutbildning vid dekommunala undervisningssjukhusen gäller till (prop. 1971:44, SoU 1971: 8, rskr 1971: 98; prop. 1972: 144, SoU 1972: 43, rskr 1972: 328). En sakkunnig har tillkallats med uppdragatt utreda frågor av betydelse för samarbetet mellan stat och kommunbeträffande de kommunala undervisningssjukhusen. Utredningsresultatet, somnyligen redovisats, skall bl. a. Hgga riil grund för kommande förhandlingar omde nya läkarutbildningsavtal, som skall gälla på de olika undervisningsorternafr. o. m. . lämnar sjukvård inomramen för sina resurser som ett centralsjukhus inom länslandstingskommuns sjukvårdsområde med delar av detta område som upptagningsområden.En sakkunnig har tillkallats med uppdrag att utreda de rättsliga ochorganisatoriska fömtsättningama för att, utan förändring av huvudmannaskapetför sjukhuset, erhålla en förbättrad samordning av sjukvården vidsjukhuset med sjukvården inom för sjukhuset bestämda upptagningsområden förskilda medicinska specialiteter. 1973:1 Bilaga 7 118 Vid sjukhusetberäknas i det följande medel för bl. a. en personlig läkartjänst avseendepsyko-somatisk vård av cancerpatienter. Vidare föreslås en indelning avsjukhusets kliniker och avdelningar i sex block bli genomförd. Beträffande akademiskasjukhuset i beräknas medel för två nya läkartjänster till det modernaneuroblock vid sjukhuset, som tas i bmk omkring . I ledningenför sjukhuset kommer nuvarande styresmannasyssla att bytas ut mot tjänster somsjukhusdirektör och chefsläkare. Jag räknar med attallmäntjänstgöring för läkare anordnas vid såväl sjukhuset somakademiska sjukhuset. Den systematiskaundervisningen för läkare under vidareutbildning beräknas omfatta 200 kursernästa budgetår. Maj:t har idecember 1972 meddelat föreskrifter om igång-sättningstUlstånd under år 1973för byggnadsarbeten inom sjukvården m. m. En allmän investeringsram omfattar a)läkarstationer, vårdcentraler m. m., b) sjukhem och kliniker för långtidsvård,sjukhem och kliniker för psykiskt sjuka, vårdhem och specialsjukhus förpsykiskt utvecklingsstörda samt c) mindre projekt vid övriga sjukhus. För år1973 kommer igångsättningstillstånd inom denna investeringsram att lämnas för entotal byggnadskostnad av 500 milj. kr. TUl ledning för huvudmännens planeringfinns för denna del av sjukvårdsbyggandet även en garanterad minimiram för vartoch ett av . För större sjukhusprojekt finns en särskildinvesteringsram för igångsättning , som avser en totalbyggnadskostnad på 300 milj. kr. Den totala nedlagda kostnaden försjukvårdsinveste-ringama beräknas uooeå till ca 1 000 mili. 1971/72 Utgift 1314 147 070 1972/73 Anslag 314688 000 1973/74 Förslag 378 183 000 1 Anslagen Karolinskasjukhuset: Driftkostnader och Täckning av driftkostnader för viss ortopediskoch pediatrisk verksamhet vid sjukhuset. Ar 1931 träffade statenavtal med och Stockhohnj läns landsting om samarbete föruppförande och drift av sjukhuset. Sjukhuset skulle enligt avtaletuppföras genom statens försorg och anslutas till instUutet. Vid sjukhuset meddelasklinisk utbUdning för medicine kandidater. Vidare är sjukhuset regionsjukhusför och skall svara för viss sjukvård inomstorstockholmsområdet. Vid sjukhuset bedrivs vidare forskamtbUdning ochforskiung. har ca 1 775disponibla vårdplatser. av totala antalet vårddagar vid sjukhusetutnyttjas av patienter från . var antaletbesök i sjukhusets öppna vård omkring 470 000. Under sjukhusdirektionen leds sjukhusetav en sjukhusdirektör, som vid sin sida har en chefsläkare. Vidare finns enbiträdande sjukhusdirektör. Sjukhuset har ca 50 kliniker och andra friståendeavdelningar. Administrationen vid sjukhuset är uppdelad på fyra byråer, nämligenen administrativ byrå, en personalbyrå, en driftbyrå och en planeringsbyrå. Beräknad ändring 1973/74 Psykologer, kuratorer och Sjuksköterskepersonal m. fl. + 10'/. + 6'/, 723'/. Vissa tjänstemän vid orto- + 44'/, + 28 254 000 + 26 270 000 (14 000) + 32 924 000 + 32 924 000 + 6 750 000 + 4 330 000 (5 640 000) {+ 500 000) (+ 260 000) (10 000) + 68 889 000 + 63 495 000 1 Härav har 287'/,tjänster inrättats för medel, som beräknats med anledning avarbetstidsförkortning och ändrade arbetstidsbestämmelser. Inkomster vid sjukhuset, som redovisas pådriftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet, beräknas till192 milj. kr. för /74 (1972/73 170 mUj. 1973:1 Bilaga 1 120 Samarbetet med landstinghar numera utvecklats till att omfatta jämväl ADB-området genom att en särskildledningsgrupp för den medicinska databehandlingen inom "LED-MED" ökats ut med företrädare för sjukhuset. Gemensamtmed har en utredning genomförts rörande formema för ett merakonkret samarbete beträffande medicinska datarutiner. I samband med pågående försöksverksamhetatt utveckla datarutiner för bokning m. m. av patienter har två kliniskaadministrationscentraler (KLÄC) organiserats vid sjukhuset. Den ena centralenär belägen inom thoraxmedicinska kliniken. Den andra har förlagts tillhuvudblocket (H-KLAC) med uppgift att betjäna såväl de medicinska, kirurgiska ochendokrinologiska mottagningarna för öppen vård som den centrala akutmottagningen. Direktionenhar tidigare bl. a. lagt fram förslag till genomförande av en blockorganisationvid sjukhuset. I den försöksverksamhet med tre klinikblock, som bedrivits sedanår 1970, har akut- och kirurgblocken fr. o. m. sammanlagts till ettblock. Försöken har sålunda omfattat två block ett kimrg- och ettlaboratorieblock. En viktig uppgift för blockledningarna har varit att hållakostnaderna för verksamheten vid de i blocken ingående enheterna inom en avdirektionen för resp. block fastställd budget, omfattande utgifter för löner,resor, expenser och utrustning, samt att verka för ett ökat kostnadsmedvetandebland de för sjukvården ansvariga läkarna. Erfarenheterna av hur blocken löstdenna uppgift är i allt väsentligt goda. Förekommande toppar iarbetsbelastningen vid olika enheter inom blocken liksom uppkommande vakanservid sjuk- och andra ledigheter har ofta kunnat utjämnas bl. a. genom attrörliga arbetsstyrkor stått till blockförvaltningens förfogande. Fortlöpanderedovisning till klinikcheferna av belastningen på olika kostnadsställen ochframräknade uppgifter om kostnaderna för olika slag av undersökningar har medförten ökad uppmärksamhet på kostnaderna för olika medicinska åtgärder, vilket bl.a. tagit sig uttryck i skärpta indikationer i fråga om vidtagande av vissadiagnostiska utredningar. En annan erfarenhet är att intresset och förståelsenbland klinikcheferna för administrativa angelägenheter synes ha ökat. Genomöverläggningar i blockråd har de förslag som framförts till direktionen varitbättre genomarbetade, vilket bidragit tUl att beslut kunnat fattas snabbare ochpå säkrare underlag. Sammanhållningen mellan de i resp. block ingåendeenheterna har enligt blockchefernas mening efter hand förstärkts och detnärmare samarbetet medfört ökad förståelse för de olika enheternas speciellaproblem. 1.Löne- och prisomräkning m.m. . Prop.1973:1 Bilaga 7 121 enökning av lokalkostnaderna med nära 33 milj. kr., främst beroende på en nyberäkning av sjukhusets hyreskostnader enligt de grunder som anges i prop.1970: 1, bU. 2 (SU 1970: 15, rskr 1970: 15). Direktionen har räknat med att utgifternaför vikarier för tjänstledig personal motsvarar av anslagsposten tilllönekostnader. O-alternativetmedför, enligt direktionens beräkningar av de ekonomiska konsekvenserna, enstängning av de i thoraxkomplexet inrymda enheterna thoraxkimrgiska ochthoraxmedicinska klinikerna, specialkardioJogiska kliniken samt vissaserviceenheter. Enenhet för kliniskt-immunologisk verksamhet behövs för att immunologiska sjukdomsfall skall kunna rättdiagnostiseras och för att fortsatt adekvat behandling och utveckling skallinitieras. En sådan enhet bör tills vidare utgöra en särskild sektion inomblodcentralen. Ett nära samarbete bör äga rum med den immunologiska avdelningenvid statens bakteriologiska laboratorium. För ledningen av verksamheten behövsen biträdande överläkare. Tillkomsten av högvoltstationen harmedfört ökade arbetsuppgifter bl.a. för radiumhemmets gynekologiska avdelning.En tjänst som biträdande överläkare bör inrättas vid avdelningen. Maj:t har medgivit, att viss extraläkartjänst får vara inrättad vid t. o. m. utgången av år1972. Tjänsten, som avser psykosomatisk cancervård, bör nu inrättas som enextra ordinarie tjänst för biträdande överläkare. Ökad arbetsbelastning, som föranlettförlängda väntetider, motiverar att en underläkartjänst tUlförs reumatologiskakliniken. För verksamheten vid en planeradallmän medicinsk rehabiliteringsenhet inom avdelningen för fysikaliskmedicin behövs en underläkare. Sammanfattningsvis föreslår direktionenen ökning av läkarpersonalen med tre biträdande överläkare och två underläkare. (+ .) Direktionen anser det vara angelägetatt få företrädare i överläkare ställning för följande vid sjukhuset etablerade subspecialiteter, nämligen i bamkardiologi vid barnmedicinska kliniken samt i foniatri vid öron-, näs- och halskliniken. För dessa ändamål bör två tjänster som över läkare inrättas i utbyte mot tjänster som biträdande överläkare. Vid kimrgiska kliniken bör med hänsyn till den omfattande verksamheten in om sjukvård, utbildning och forskning ledningen av klinikens öppna vård handhas av en överläkare, vilket tryggar kontinuiteten. Därför föreslås, att en överläkartjänst inrättas vid i utbyte mot en tjänst som biträdande överläkare. Vid blodcentralen finns en överläkare ochen underläkare. Den senare utför arbetsuppgifter, som borde ankomma på enläkare i överordnad ställning. Underläkartjänsten bör omvandlas till tjänstför biträdande överläkare. Röntgendiagnostiska avdelningen behöver flerbiträdande överläkare för att överläkarna vid dess fem olika sektioner Prop.1973:1 Bilaga 7 122 skaUfå hjälp av läkare med långvarig erfarenhet inom området. Även avrekryteringsskäl bör avdelningen få ännu en tjänst som biträdande överläkare iutbyte mot tjänst som underläkare. SammaiUagt föreslår direktionen femutbyten av läkartjänster. (+ .) Överläkaren vid denkliniskt-farmakologiska avdelningen har till sitt förfogande farmakologiskexpertis beräknat efter 12 timmars tjänstgöring för vecka. Med hänsyn till detökade behovet av farmakologisk medverkan inom sjukvården är detta otUlräckligt.Timantalet för vecka bör ökas tUl minst 20. (+ .) För den föreslagnakliniskt-immunologiska sektionen inom blodcentralen behövs utöver nämndläkartjänst även en tjänst som laboratorieingenjör och en tjänst somlaboratorieassistent. (+92 308 kr.) Införande vidsjukhuset av databehandling av viss lönemtin medför, att behovet av extrapersonal för löneuträkning minskar. Lönekostnaderna för sålundainbesparad personal, som avlönas av medel för vikarier m. m., kan dras in. För att möta denökande arbetsbelastningen vid sjukhuset behövs enligt direktionenutöver vad som nämnts följande personalförstärkningar vid kliniker och andrasjukhusenheter. Den administrativa personalen börförstärkas med fyra kansliskrivare (varav en med halvtidstjänstgöring) och ettkontorsbiträde/kontorist. Ifråga om psykologer, kuratorer och rehabiliteringspersonal bör avdelningen förfysikalisk medicin tillföras en psykolog och tre sjukgymnaster,kuratorsorganisationen en biträdande chefkurator, foniat-riska avdelningen inomöron-, näs- och halskliniken en biträdande psykolog och en logoped, njurmedicinskasektionen inom medicinska kliniken en kurator (med halvtidstjänstgöring) samtaudiologiska avdelningen en hörselvårdsassistent (med halvtidstjänstgöring). Närdet gäller sjuksköterskepersonal m. fl. behövs en avdelningsföreståndare (meddeltidstjänstgöring), fyra sjuksköterskor (varav en med deltidstjänstgöring),sex undersköterskor (varav en med halvtidstjänstgöring) och en skötare (medhalvtidstjänstgöring). Följandelaboratorie- och sjukvårdsteknisk personal bör tUlkomina, nämligen en instruktionslaboratrisvid kliniskt-mikrobiologiska centrallaboratoriet, en laboratorieingenjör vidkliniskt-fysiologiska centrallaboratoriet, en laboratorieassistent (medhalvtidstjänstgöring), en röntgenassistent och en tekniker. Ekonomipersonaloch övrig vårdservicepersonal bör utökas med en ingenjör och niosjukvårdsbiträden. SammaiUagtinnebär direktionens förslag i denna del en ökning med ca 37 tjänster. (+ .) Direktionenföreslår, att anslagsposten tUl automatisk databehand ling räknas upp med , vilket i stort sett motsvarar merkost- Prop.1973:1 Bilaga 7 123 nadernaför att vid sjukhuset införa driftrutiner för automatisk data-behandUng avinregistrering, boknmg och debitering av patienter inom thoraxklinikerna, vidde kirurgiska, medicinska och endokrinologiska öppna mottagningarna samt inomakutmottagningen. Om dessa rutiner tas i drift finns förutsättningar för attden på sjukhusonirådet placerade datamaskinanläggningen skall kunna bibehållas. Direktionen för karoluiska sjukhusethar i särskild ordning lagt fram förslag om riktlinjer för sjukhusets framtida organisation och driftformer och därvid bl. a. förordat sammanförande av sjukhusets kli niker m. m. till sex block, nämligen kimrg-, medicin-, barn- och service block samt ett psykiatriskt-socialmedlcinskt block och ett block för ra dioterapi (radiumhemmet). Blockledningen bör åvila en blockchef, som skall samordna verksamheten inom blocket. Direktionen föreslår här bl. a. att . beräknas för arvoden till sex blockchefer och för omvandling av sex föreståndartjänster till tjänster som blockförestån dare. Blockorgarusationen bör anpassas efter den medicins ka, tekniska och administrativa utvecklingen. Direktionen förutskickar särskUt att en fördelning av de medicinska aktiviteterna i radioterapi blocket på övriga block kan övervägas i ett senare sammanhang. Det framstår vidare som angeläget, att blockindelningen samt institutions- indelningen vid sjukhuset bringas att så långt möjligt sammanfalla. har iannat sammanhang lagt fram vissa förslag om genomförandet av den ökade läkamtbUdning vid karo linska institutet, som beslutats av statsmakterna (prop. 1965: 141, SU 1965:173, rskr 1965:411; prop. 1969:137, SU 1969:187, rskr 1969: 421). Förslagen innefattar vissa läkartjänster vid sjukhuset, vUka tjänster senare skall flyttas över till , nämligen fr. o. m. en tjänst som biträdande överläkare vid neurologiska kliniken, vilken skall flyttas till , samt fr. o. m. en tjänst som underläkare vid hudkliniken, vilken skall flyttas tUl , och en tjänst som underläkare vid , vUken skall flyttas till . 'tillstyrker inrättande av två underläkartjänster vidretunatologiska kliniken resp. avdelningen för fysikalisk medicin. VidaretUlstyrks inrättande av en tjänst som biträdande överläkare vid psykiatriskakliniken för psyko-somatisk cancervård, vilket innebär per- 1973:1 Bilaga 7 124 manentningav en personlig extra tjänst som biträdande överläkare. Socialstyrelsentillstyrker också förslagen i vad avser omvandling av två tjänster sombiträdande överläkare vid barnmedicinska kliniken resp. öron-, näs- ochhalskliniken till överläkartjänster i subspecialite-terna bamkardiologi resp.foniatri. Däremot tillstyrks inte omvandlingen av en tjänst som biträdandeöverläkare till överläkartjänst vid , då tjänsten inte avseren särskild subspecialitet. Det synes styrelsen motiverat att på föreslagetsätt genom för konsult förstärka dekliniskt-farmakologiska resursema vid sjukhuset. Övriga förslag omläkartjänster, som direktionen fört fram, kan styrelsen inte tillstyrka. I fråga om automatisk databehandling avpatienters bokning m. m. anför bl. a. följande. Eftersomkarolinska sjukhuset i allmänhet omhänderhar patientema under bara en del av envårdperiod eller vårdserie är det angeläget att information om den enskilde patientenkan utnyttjas gemensamt av landstings sjukvårdsinrättningaroch sjukhuset. Det är också angeläget att bokningen av medicinsk service görs i ett enhetligt system inom alla sjukvårdsinrättningarnai länet. Den medicinska informationsbehandlingen vid sjukhuset bördärför inriktas på en samordning med landstings verksamhetunder beaktande av de erfarenheter som finns samlade hos sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri). tillstyrker huvuddragenav direktionens förslag till framtida organisation och driftformer och godtarbl. a. däri ingående förslag om blockindelning. a. förslaget om blockindelning och anser det vara väsentligt, att klinikgränsoch institutionsgräns i möjligaste mån sammanfaller. Statskontoret anför att sjukhuset anmältbehov av viss administrativ arbetskraft. Förutsättningarna för att täckabehovet genom att aktiviteterna utförs inom den kliniska administrationscentraleni huvudbyggnaden bör emellertid prövas. Statskontoret framhåller vidare attplanerings-boknings-systemet kräver i förhållande till sjukhusets övrigadriftrutiner för automatisk databehandling en liten del av såväldriftpersonalen vid datamaskinanläggningen som datorkapaciteten. För attsystemets lönsamhet skall kunna rätt bedömas bör dess kostnad beräknas medhänsyn till den verkliga kapacitet systemet tar i anspråk. En samlad översyn avsjukhusets totala system för automatisk databehandling bör företas förbedömningen av sjukhusets behov av datorutrustning och personal. Sjukhuset börsamverka med Spri och . Det vid sjukhusetutvecklade bokningssystemet är under införande vid . För attett effektivt gemensamt vidareutvecklingsarbete skall Prop.1973: 1 Bilaga 7 125 göras möjligt bör sjukhuset fåsärskilda resurser för utvecklingsarbete. Statskontoret utgår från attdataverksamheten vid sjukhuset kräver tillgång till en inom sjukhuset placeraddatamaskinanläggning. När det gällerorganisationsförslaget framhåller statskontoret bl. a. att det är viktigt attantalet block begränsas. Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) framhåller attsådana system som planerings-boknings-systemet ännu inte är färdiga att införai rutindrift på bred front i svensk sjukvård. Spri har däremot ekonomisktstött en utveckling inom detta område vid sjukhuset och vid sjukhusför vilka landsting är huvudman med syfte att kunna utvärderaeffekt och kost nader för löpande planering och bokning. Om bokningssystemförs in på sjukhuset bör möjligheten till samordning med landstingettillvaratas, vilket också kan ge driftekonomiska vinster. Depa-tientorienterade systemen vid sjukhuset bör integreras med landstingetsmotsvarande system. I fråga om den föreslagnablockorganisationen noterar Spri, att erfarenhetema inom svensk sjukvård avblockbildning är begränsade. Detta kan motivera, att genomförandet av denföreslagna blockorganisationen i princip tills vidare ses som enförsöksverksamhet. Riksrevisionsverketframhåller, att utbyggda instrument för sjukvårdsdriftens styrning påblocknivå f. n. saknas. Detta bör dock inte hindra, att försöksverksamhetenfullföljs genom inordnande av återstående sjukvårdsenheter i block. länslandstings hälso- och sjukvårdsnämnd delar direktionens uppfattning attblockorganisationen bör konsekvent genomföras. En sådan organisation ärgenomförd inom landstingskommunen. Vid sin anmälan av anslagunder åttonde huvudtiteln för /74 till Medicinska fakulteternam. m.: Avlörungar till lärarpersonal kommer föredragande statsrådet att senaredenna dag redogöra för sina ställningstaganden till vissa förslag frånuniversitetskanslersämbetet för genomförande av den ökade läkamtbUdning vidkarolinska institutet, som tidigare beslutats av statsmakterna. Efter samråd idenna fråga förordar jag, att följande läkartjänster inrättas vid karoUnskasjukhuset, nämligen en tjänst som biträdande överläkare vid den neurologiskakliniken för tiden den 1 januariden , en tjänst för läkare iunderordnad ställning med halvtidstjänstgöring vid hudkliniken för tiden den 1juli 1973den och en tjänst för läkare i underordnadställning med halvtidstjänstgöring vid den för tiden den1 juli 1973den . Läkar-tjänstema motiveras av en utökadläkarutbildning, som därefter kommer att bli förlagd till sjukhus.Jag beräknar medel för /74 för dessa tjänster, (11). Prop.1973:1 Bilaga 7 Sociaidepartementet 126 Maj:t har medgivit att en extratjänst som biträdande överläkare vid den får finnasinrättad för med. lic. Loma Feigenberg imder /73. Tjänsten avserpsyko-somatisk cancervård. Med hänsyn tUl yttrande och dekvalifikationer för tjänsten som Feigenberg besitter beräknar jag medel personlig tjänst för honom som biträdande överläkare (3). Direktionen för sjukhuset hardrivit viss försöksverksamhet med klinikblock . Erfarenhetemahärav har tUl övervägande delen varit goda. Direktionen har därför i ettförslag om riktlinjer för sjukhusets framtida organisation och driftformer bl.a. föreslagit, att sjukhusets kliniker m.m. skall sammanföras tUl sex block. Dessa skulle vara ett kirurgblock,ett medicinblock, ett barnblock, ett serviceblock, ettpsykiatriskt-sociahnedicinskt block samt ett block för radioterapi, omfattanderadiumhemmet. Verksamheten inom blocket bör samordnas av en blockchef. Förslaget rörande blockindelning vidkarolinska sjukhuset har godtagits av remissinstanserna, vilka dock liksomdirektionen framhållit vikten av att en kontinuerlig anpassning tillutvecklingen sker. Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri) anser att ett genomförande avblockorganisationen tills vidare bör ses som en försöksverksamhet. Jaguttalade redan i prop. 1968: 1 ( bil. 7 s. 126, SU 1968: 5, rskr 1968: 5) attjag ansåg en organisation av sjukhusets kliniker och avdelningar iblock vara en i princip riktig tanke. Genom ändringen i sjiikvårdslagstiftningenden infördes bl. a. möjligheten att vid kommunala sjukhussammanföra kliniker och avdelningar i block (prop. 1970: 42, 2LU 1970: 30, rskr1970: 153). Jag förordar nu att blockindelning genomförs vid karolinskasjukhuset. Det ankommer på Kungl. Maj:t att meddela närmare föreskrifter härom.Jag beräknar medel för /74 för arvoden till sex blockchefer ochför omvandling av sex föreståndartjänster till tjänster som blockföreståndare(10). Genom införande av databehandlLag av visslönemtin har en besparing under lönekostnadsposten uppstått. Jag har vidmedelsberäkningen tagit hänsyn tiU detta (7). Direktionen har i en särsldldframstäUning hemställt om medel för vidareutveckling av ett nytt budget- ochredovisningssystem. Avsikten är bl. a. att kompletterakostnadsställebokföringen vid sjukhuset med en budgetering på kostnadsställenför att möjliggöra en bättre kostnadsuppföljning. Vidare har utredningenrörande driftbokföring vid sjukhuset m. m. överlämnatbetänkande beträffande system för ekonomisk planering och redovisiung (Ds S1972: 6). Förslagen prövas f. n. i ett sammanhang av Kungl. Jag anseratt det är angeläget att ett ändamålseiUigt ekonomisystem införs vid sjukhuset.Jag beräknar därför vissa medel under detta anslag, som kan ställas tUlförfogande 1973:1 Bilaga 7 127 Maj:t i samband med ett ställningstagande i frågan, för utarbetandet avett sådant ekonomisystem. Statskontoret beslöt att anslåmedel och avdela personal för att i samarbete med sjukhuset m. fl.utreda möjligheterna att utnyttja automatisk databehandling för attrationalisera sjukhusverksamheten. byggdes ett systemupp som riktades in mot de centrala funktionerna inom sjukhuset och då framförallt planeringen av de medicinska aktiviteterna. Statskontoret lämnade år 1970en rapport över systemet. I yttrande över rapporten framhöll Spri bl. a. att enutveckling av resursplaneringsfunktionen var angelägen och kunde ge storarationaliseringsvinster inom sjukvården.