prop · FW03132 · 1973-12-31 00:00:00 — a. erfarenheterna av den lokala kristidsförvaltningenunder världskrigen samt det förslag till ny lagstiftning pä området, sora koraraunalrätlskommitténlade frara (SOU 1962: 7). Det framhålls ipromemorian att det ankommer på kommunerna alt även i krig så långl det är raöjligtfuUgöra sina uppgifter, såvida ej verksaraheten på något oraråde är sådan attden kan läggas ned. Verksamheten måste dock i likhet med all annan sarahällsverksarahetanpassas lill inriktningen av de saralade försvarsansträngningarna. Koramunernahar därför en given plats i totalförsvaret. Till den sålunda beståendekommunala organisationen är det, framhålls det i promemorian, nödvändigt attäven fraradeles anknyta den lokala krislidsförvallningen. Dennaslutsats har inte mölt några invändningar från remissinstansernas sida. Även jag delaruppfattningen att den lokala krislidsförvallningen måsle knytas till denkommunala organisationen. De olikartade och ofta raycket orafattande folkförsörjningsuppgifter,som måste lösas under krigs- eller krisförhållanden torde näraligen inte kunnalösas enbari genom att redan bestående eller nyskapade lokala statiiga förvaltningsorganutnyttjas för uppgiftema i fråga. DärtUl kommer att koraraunernas adrainistralivaresurser förbättrats sedan frärast sora en följd av dedärefter beslutade koraraunindelningsrefor-merna. Den nu pågående kommunindelningsreforraenkoraraer att vara i huvudsak genomförd och antalet komraunerkomraer då att vara endast orakring 270. Av proraeraorian fraragårall organisationen under raed orakring 3 000 kommunalalivsmedelsnämnder, sora handlade folkförsörjningsuppgifter frärast inora ransoneringsorarådet,inle fungerade helt tiUfredsställande. Däreraot fyllde de drygt hälften så raångakoraraunala kristidsnärandema under på ett förtjänstfullt sätlsina uppgifter på ransoneringsorarådet. Härtill torde inle minst ha bidragitatt del vid tiden för andra världskrigels början fanns en av och Kungl.Maj:t geraensaral antagen lag, KFL, sora reglerade grunderna för koraraunernasraedverkan vid den lokala krislidsförvallningen. I proraeraorian föreslås attordningen raed en särskild lag sora reglerar koraraunemas raedverkan ifolkförsörjningen på lokalplanet behålls även i fortsättningen. Det föreslåsalt reglerna tas upp i ny lag, kallad fullraaktslag. I delta sararaanhangkan nämnas alt även kommunalrätlskomraittén föreslog en lagreglering av den lokalakrislidsförvallningen, raen att koraraittén förordade att besläraraelserna häroraupptogs i koraraunala beredskapslagen (KBL) i stället för i en speciell lag. Intenågon av reraissinstanserna synes direkt ha raotsatt sig en spe- cialregleringav koraraunernas raedverkan vid den lokala krislidsförvallningen, raen frånnågra reraissinstanser har fraraförts önskeraål ora en överarbetning av de författningarsom reglerar komraunernas raedverkan i totalförsvaret för att underlättaöverblicken över författ-ningskoraplexet. 1964: 4 raed förslag lUl lag om koraraunal beredskap uttaladeföredragande departeraentschefen i denna fråga, att det på vart och ett av deområden inom totalförsvaret, sora f. n. är specialreglerade raed föreskrifterbl. a. ora koraraunal raedverkan, torde vara nödvändigt raed en sådan speciellreglering för att enhetiighet skall uppnås, sora raöjliggör central ellerregional lednuig. Vidare frarahöll departeraentschefen att regelraässigl ejheller besläraraelserna i speciallagstiftningen ora vilka organ, sora skallsvara för verksaraheten i fråga, lorde kunna undvaras. Med hänsyn lill deltaoch då en ändrad ordning skulle föranleda väsentliga rubbningar i den orafattandeplanläggning, sora skett på olika oraråden av totalförsvaret, förordade departementschefenatt den kommunala medverkan i totalförsvaret, som då reglerades i särskildaförfattningar, alltjämt fick förbli reglerad i den ordningen. Föregen del insläraraer jag i detla uttalande. Jag delar aUlså uppfattningen altreglerna om korarauns raedverkan inora folkförsörjningen inle bör las upp i KBL,utan alt reglerna härora bör tas upp i en särskild fullraaktslag. Lagen börenligt rain raening benäranas "lag ora lokal kristidsförvaltning". Som framgått av vad jagtidigare anfört anger inte KFL i detalj vilka uppgifter, sora kan åläggas koraraunernaenligt lagen, ulan arbetsuppgifterna anges endast i stora drag. Koraraunalrätlskoraraitlénansåg att de koraraunala skyldigheterna borde preciseras närraare. Detta kundeenligt korarailtén ske genora alt det angavs all skyldigheterna skuUe avse tillärapningenav allmänna förfogandelagen, allraänna ransoneringslagen eUer lagen ora allmäntjänsteplikt eller eljest äga saraband raed ransoneringsväsendet eller raedarbetskraftens utnyttjande. Någon skyldighet att raedverka vid prisregleringfanns inte enligt koraraitténs förslag. Ipromemorian betonas att komraunema visserligen har intresse av att derasskyldigheter klargörs och avgränsas men att möjligheterna härtill begränsas genorade uppenbara svårigheterna alt överblicka behoven av koramunal raedverkan i deolika situationer, sora kan uppkoraraa i kris- eller krigslägen. Det föreslåsdärför att de koraraunala uppgifterna på sararaa sätl sora i KFL endast anges istora drag i den nya lagen. Det föreslås eraellertid sora en ytteriigare preciseringatt det direkt utsägs i lagen att koraraun skall kunna åläggas alt raedverkavid aUraän prisreglering. Jag vUl dock här påpeka alt denna skyldighet i ochför sig föreligger även enligt KFL. Idetta sararaanhang viU jag även nämna all enligt proraeraorian skaU lagen, liksoraKFL, kunna tillärapas förutora vid krig och krigsfara om situationen eljeslär sådan all aUmänna ransoneringslagen kan sättas i kraft. Dessutom skallenligt proraeraorian lagen, såvitt gäller skyldigheten att medverka vidprisreglering, kunna tillämpas då förhållandena i landet är sådana altprisregleringslagen kan sättas i kraft. Reraissinslansema har integjort några invändningar raot att koraraunernas skyldigheter enligt denföreslagna lagen beskrivs endast i stora drag. Däreraot har från flera håll fraraförtsalt koraraunerna raed hänsyn till bl. a. de negativa erfarenheterna från prisorabudsorganisa-lionenunder inte bör åläggas några uppgifter i saraband raedprisreglering. Dessa uppgifter bör i stället skötas av statliga organ såsora exerapelvisstatens pris- och kartellnärand och priskonloren vid länsstyrelserna. Några reraissinstanserhar särskilt pekat på att promemorieförslaget ger Kungl. Maj:t raöjlighel allpåkalla koraraunernas hjälp även vid prisregleringar av den typ vi hade19701971. Stockholras koraraun anser det tillräckligt iprisregleringshänseende ora koraraun kan åläggas sådan raedverkan i saraband raedransonering. Ett par andra reraissinstanser anser att prisregleringsuppgifterbör kunna åläggas komraun endast i händelse av krig eller krigsfara. Även jag har uppfattningenalt koraraunernas skyldigheter enligt lagen endast bör anges i stora drag medhänsyn till att del ej låter sig göra att i detalj fastställa vilka situationersom kan uppkoraraa i ett krisläge. Vad gäller frågan ora komraunernabör vara skyldiga alt raedverka vid prisreglering, vill jag frarahålla att detofta råder ett sådant saraband raellan ransoneringsåtgärder ochprisregleringar all det frarastår sora önskvärt all del i ell krisläge finns enmöjlighet att låta dessa frågor på lokalplanet handhas av samma organisation.Jag delar dock den fraraförda kritiken raot proraeraorieförslaget i så raålloatt jag ej anser det nödvändigt att koraraunerna skall kunna åläggas prisregle-ringsuppgiflervid exerapelvis prisstopp av den typ sora vi hade 1970 1971. Däreraot anserjag alt raöjlighet skall finnas all ålägga koraraunerna prisregleringsuppgifler förutom vid krig och krigsfara vid förhållanden som kan leda tilltillärapning av allraänna ransoneringslagen. Såvitt angår frågan ora dekoraraunala uppgifterna inora folkförsörjningen vill jag ytterUgare tilläggaatt del i proraeraorian föreslås all den nya lagen inle skall innehålla någon bestäraraelseraotsvarande den sora finns i KFL all koraraunerna skall ha vissauppgifter i saraband raed utnyttjande av arbetskraft. Vidare föreslås att besläraraelseni 3 § allraänna tjänstepUktslagen (1959: 83) ora att del åligger kristidsnärandeller annan koraraunal rayndighel, ål vilken uppdragits alt fuUgöra kristidsnärandsuppgifter, att lärana AMS och länsarbetsnärand biträde upphävs. inte skall kunna åläggas arbelsförraedlan-de uppgifter har föranleltsav en fraraställning från AMS och det har inte raött några erinringar från reraissinstanserna.Även jag godtar förslaget. De uppgifter sora åläggs koraraunernaenligt KFL, skall handhas av komraunala krislidsnärander. Närands verksarahetsorarådebestäms av , som ora det behövs kan besluta ora avvikelse från gällandekommunindelning genom all föreskriva antingen att det skall finnas flera näranderi en koraraun eller att två eller flera koramuner skall bilda ettkristidsförbund, sora i sin lur skall utse en kristidsnämnd. I princip utses kristidsnärandav koraraunfullraäktige dock att skall utse ordföranden. Eraellertidhar , om uppenbart oläm.plig person utses till ledamot, raöjlighetatt upphäva beslutet, genora vilket denne person utsetts lill ledaraot, ochutse annan ledamot. kan också entiediga uppenbart oläraplig ledamot. Även enligt proraeraorieförslagetskall korarauns uppgifter inora folkförsörjningen handhas av krislidsnärander.Eraellertid skall kommun inte längre vara skyldig att utse särskild kristidsnärandutan koraraunstyrelsen skall kunna antingen själv ta på sig att vara kristidsnärandeller också uppdra ål annat koraraunalt organ att vara kristidsnärand. Kristidsnärandskall kunna tillsättas även i fredstid. Vidare minskas enligt förslagetlänsstyrelsens inflytande på kristidsnärandema så tUl vida alt länsstyrelse ejlängre skall kunna bestäraraa närands verksarahelsområde eller påverka nämndssammansättning. skall dock alltjämt utöva tUlsyn över nämndernasarbete. De regler sora gäller för exempelvis beredskapsnämnd, civilförsvarsnärandoch koramunstyrelse föreslås i slort gälla även för krislidsnärander. Del föreslås vidare attordningen raed koraraunala kristidsförbund avskaffas och att koramunerna istället i mån av behov frivUligt inora ramen för lagen (1957: 281) ora koraraunalförbundfår besluta ora samverkan på folkförsörjningens område. Proraeraorieförslaget hari dessa delar tillstyrkts eller läranats utan erinran av reraissinstanserna. Även jag anser denföreslagna organisationen läraplig. Jag vill i detta sammanhang särskilt pekapå inslaget av frivillighet i den föreslagna organisationen. Det är näraligenväsentligt att koraraunema under de tidsmässigt eller lökalt betingade växlandeförhållanden sora kan råda i kristid har en flexibel organisation, som lätt kanändras efler situationens krav. Varje komraun bör därför själv få beslutavilket organ som skall handlägga krislidsfrågorna saml självständigt pröva oraoch när uppgifterna bör överföras från exerapelvis koraraunstyrelsen till annatorgan eller till särskilt inrättad kristidsnärand. Jagvill också här peka på att några regler ora koraraunalförbunds befattning raed folkförsörjningsuppgifter inte las upp iden i proraeraorian föreslagna fullraaktslagen. Bestäraraelsema i 1 § lagen omkommunalförbund, enligt vilka sådant förbund kan bildas för en eller flerakommunala angelägenheter, blir sålunda utan inskränkning tUlämpliga på dessauppgifter. Enligt 2 § lagen ora koraraunalförbund skall, ora sådant förbundhandhar angelägenhet, sora del enligt särskild författning åligger koraraunatt sköta, författningens bestäraraelser om komraun avse förbundet. Häravföljer att förbundsfullraäklige kan antingen utse särskild kristidsnämnd elleruppdra åt annat organ inom förbundet att vara kristidsnämnd samt att, omförbundsfullmäktige inte vidtagit någondera åtgärden, förbundets styrelseskall vara kristidsnämnd. I övriga delar har proraeraorians lagförslag inleföranlett allvarligare erinringar. Jag förordar därför alt de genoraförs även idessa delar. I proraeraorianfinns även ett förslag till ny kungörelse ora krislidsnärander, kungörelse oraupphävande av kungörelsen ora koraraunala krislidsförbund saral förslag tillföljdändringar i två författningar, sora har korarait till ulan raedverkan.Jag koraraer senare alt för Kungl. Maj:t lägga frara förslag till sådana bestäraraelser. Upphävandetav KFL medför en ändring av redaktionell natur i lagen (1971: 309) orabehörighet för allraän förvaltningsdorastol att pröva vissa mål. I enlighet med det anförda har inom handelsdepartementetupprättats förslag till 1. lag ora lokalkristidsförvaltning, 2. lag om ändringi allraänna tjänstepUktslagen (1959: 83), 3. lag ora ändringi lagen (1971: 309) ora behörighet för allmän förvaltningsdomstol att prövavissa raål. Sararådhar ägt rura raed chefen för inrikesdeparteraentet beträffande förslaget under2 och raed chefen för justitiedeparteraenlel beträffande förslaget under 3. 5.2 Specialmotivering till förslaget till lag om lokalkristidsförvaltning I dennaparagraf, som i sak överensstämraer med innehållet i 1 § KFL, anges under vilkaförutsättningar koraraun skall kunna åläggas uppgifter enligt 2 §. Lagen ärsålunda med avseende på bestämm.elserna i 2 § utforraad som fullraaktslag, raedandäreraot lagens övriga bestäraraelser skall tillärapas perraanent. Enligtparagrafens andra stycke skall 2 § kunna tillärapas förutora ora riket koraraeri krig eller krigsfara även under övriga förhållanden, då förfogande- och ransoneringslagsliftningenfår tiUämpas. Det har därvid ansetts lämpligt alt hänvisa till aUraännaransoneringslagens beskrivning av dessa förhållanden, raed hänsyn lUl att koraraunernas raedverkantorde vara raest aktuell vid en raed stöd av näranda lag införd reglering. Eftersoraraotsvarande bestäraraelse i allraänna förfogandelagen (1954: 279) är likalydande,hindrar delta inte att koraraunerna åläggs att raedverka i ett fall, när enbariallraänna förfogandelagen är i tillärapnmg. Besläraraelsen innebär vidare alt koraraunemai händelse av prisreglering kan åläggas att medverka vid denna om förhåUandenai landet i och för sig är sådana alt allraänna ransoneringslagen kan sättas itillärapning. Paragrafeninnehåller bestäraraelser i stora drag ora vUka uppgifter som kan åläggas komraunernaenligt lagen. Förstastycket raotsvarar 2 § KFL, dock att några arbetsraarknads-uppgifter ejföreskrivs i den nya besläraraelsen. Iandra stycket föreskrivs att koramun i den omfattning Kungl. Maj:t bestäraraerskall raedverka vid allraän prisreglering. Besläraraelsen innebär även oraden saknar direkt raotsvarighet i KFL inte någol nytt i förhållande lill vad soragäller ulan utgör närraast ell förtydligande. Idenna paragraf erinras ora att föreskrifter ora skyldighet att i fredstid vidlaförberedelser för folkförsörjningen i kristid finns intagna i KBL. Stadgandetsaknar direkt motsvarighet i KFL. Inrättasinte särskild kristidsnämnd redan under normala fredsförhållanden, bör lärapligenåtminstone ett par av ledamöterna i koraraunstyrelsen eller den närand, sorafått uppdrag alt vara kristidsnärand, sätta sig särskilt in i frågor sora rörden komraunala krislidsförvallningen. Någon särskild föreskrift härom iförfattning har jag inle ansett erforderlig. Deuppgifter som åläggs kommunen enligt lagen samt behövlig planläggning skallenligt första stycket handhas av kristidsnärand. Stycket raotsvarar i huvudsak3 § första stycket KFL. Enligtandra stycket kan koraraun tillsälta särskUd kristidsnärand. Finns ej särskildnämnd skall kommunstyrelsen vara kristidsnämnd. Komraun kan också uppdra åtannat koraraunalt organ att vara kristidsnärand. Stycket, som saknarmotsvarighet i KFL, innebär att kristidsnärand kan utses i fredstid och såsnart lagen trätt i kraft. Paragrafeninnehåller bestämraelser ora val av ledamöter och suppleanter i särskildkristidsnämnd och ora närandens arbetsforraer ra. Paragrafen har den utforraning,sora är bruklig då nya specialreglerade särskild hänvisning lill 46 § koraraunallagen gälleralt ledaraöter och suppleanter i kristidsnärand kan få ersättning enligt degrunder som anges i den paragrafen. Viss motsvarighet till besläraraelserna iförevarande paragraf finns i kungörelsen ora krislidsnärander. Idenna paragraf erinras ora alt regler ora komraunal krigsorganisation finns i KBLoch alt regler ora överflyttning av uppgifter från en koraraunal rayndighettill annan sådan myndighet finns i adrainistrativa fullraaktslagen. Någondirekt raotsvarighet till paragrafen finns ej i KFL, raen 6 § KFL innehåller enbestäraraelse ora att Kungl. Maj:l kan föreskriva att folkförsörjningsuppgiftersora enligt författning ankoraraer på annat koraraunalt organ än kristidsnärandskall orabesörjas av kristidsnärand. Koraraunstyrelsenåläggs i denna paragraf tUlsynen över att behövlig planläggning kommer tillstånd och alt övriga förberedelser vidtas för verksamheten inora koraraunenenligt lagen. Paragrafen saknar direkt raotsvarighet i KFL, raen i 13 § KBLfinns en liknande föreskrift, som dock endast föreskriver ansvar förförberedelser för koraraunal verksarahet i krig eller vid krigsfara. Kommunstyrelsen har iplaneringsskedet ingen direktivrält gentemot särskild kristidsnämnd eller organsora fått i uppdrag alt vara kristidsnärand. Däreraot har styrelsen en rättoch en skyldighet att ge fackorganet anvisningar. Fackorganet bör naturligtvisäven om direktiv-rätt ej föreligger beakta koraraunstyrelsens anvisningar och önskeraål.I verkställighetsskedel kan ju styrelsen efter övergång till krigsorganisationengenoradriva sina intentioner. ställningsom tiUsynsorgan och, när det oundgängligen krävs, järaväl sora ledningsorganregleras i denna paragraf. Någon raotsvarande bestäraraelse finns ej i KFLutan inflytande på den koraraunala krislidsförvallningengaranteras enligt den lagen, sora fraragått av den allmänna raotiveringen, pådet sättet att kan påverka krislidsnärandens sararaansättning, verksarahelsområdera. Idenna paragraf, sora saknar raotsvarighet i KFL, hänvisas beträffande rättenall erhålla statsbidrag för planläggningskostnader lill KBL:s bestäraraelser härora. Någraytterligare regler ora statsbidrag bör enligt rain raening ej tas in i den nyalagen, utan frågorna om ytterligare fördelning mellan stal och kommun av utgiftemaför den koraraunala kristidsförvaltningen får avgöras genora särskilda bestäraraelseri samband raed att verksamheten behöver utnyttjas. Enligt denna paragrafsförsta stycke, som i huvudsak motsvarar 5 § andra och Iredje punkterna KFL, harlänsstyrelse befogenhet att genom vitesföreläggande förmå kommunen att fullgörasina skyldigheter enligt lagen. Det måsle då konstaleras alt komraunen brustiti sina forpUktelser, vilket däremot inle behöver vara fallet när länsstyrelsenutövar sin direktivrält enligt 8 §. kan också själv i komraunensställe vidta den åtgärd, som koraraunen varit skyldig att vidta. I sådant fallkan kostnaden för åtgärden uttas av koraraunen i den raån kommunen ej ärberättigad få statsbidrag för åtgärden. I denna paragraf upptas bestämraelserom talan raot beslut sora meddelas enligt lagen av kristidsnärand ellerlänsstyrelse. Vidare föreskrivs att sådana beslut länder lill efterrättelseulan hinder av besvär, ora inle annat förordnas. Bestämmelser av liknandeinnehåll finns f. n. intagna i 7 § andra och Iredje styckena KFL och 13 §kungörelsen ora kristidsnämnder. Två remissinstanser, ÖEFoch statens jordbruksnärand, har ifrågasatt om inte besvärsbestämmelsen rörandekristidsnämndsbeslut även fortsättningsvis bör vara intagen i kristidsnärandskungörelsen.Härigenora skulle, anför jordbruksnäranden, besläraraelsen gälla saratliga krislidsnärandensbeslut. Det kan nämligen tänkas alt kristidsnämnd enligt författning eller genoraföreskrifter av Kungl. Maj:t, central rayndighet eller länsstyrelse blirskyldig fullgöra uppgifter, sora inte kan anses åvila näranden på grund avlagen ora lokal kristidsförvaltning. Besvärsbestämmelse för närandens beslul isådana ärenden saknas därför, ora besvärsregierna tas in i lagen i stället föri kungörelsen. Åtrainstone borde, anser jordbruksnäranden, i besvärsparagrafenanges alt talan får föras hos raot kristidsnämnds beslul i ärendeenligt lagen "eller raed stöd av lagen raeddelad föreskrift". Föregen del anser jag det självklart all beslut av kristidsnärand, sora raeddelalsmed anledning av att nämnden ålagts ytterligare uppgifter genora föreskrifiergrundade på lagen, utgör beslul, sora fallals enligt lagen och mot vilkabesvär får föras enligt denna paragraf. Det Ur därför ej nödvändigt attuttryckligt ange att besvärsbestäraraelsen även avser beslut i 'ärende enligt raedstöd av lagen meddelad föreskrift. Besvärsrätten mot beslut, som fattas avnämnden på grund av åläg- gandeenligt annan författning och vilka beslut inte direkt avser folkförsörjningen,bör regleras i den särskilda författningen. En sådan reglering, som kan bliaktuell för kristidsnärand, finns f. ö. redan nu i 45 § allraännaransoneringslagen. Det är därför inte lämpligt alt besvärs-bestämmelsen tas ini en krislidsnärandskungörelse då ju besläraraelsen i så fall koraraer attomfatta även sistnämnda beslut, för så vill ej undantag görs för dessa beslul. Iproraeraorian föreslås alt talan ej får föras raot beslut sora länsstyrelsemeddelar i ärende enligt lagen sora genora besvär korarait under länsstyrelsensprövning. I sitt remissyttrande tarjordbruksnämnden upp denna fråga. Näranden anför, att ianslutning till var besvärsgången kristidsnärand kristidsstyrelse livsraedelskorarais-sionen (eller annan central kristidsrayndighet) Kungl. Detta innebar att den centrala myndighet, sora hade ansvar förransoneringen och sora hade utfärdat de bestäraraelser sora tiUärapades av den lokalakristidsrayndigheten, också utgjorde besvärsinslans. Fördelen härraed var bl.a. att den centrala myndigheten via besvärsärendena kunde tillse attbestämmelserna tolkades och tillämpades på det sätt som avselts och att tiUämpningenblev enhetUg i hela landet. Denna betydelsefulla fördel går man förlustig ora raanlåter landets 24 länsstyrelser vara sista besvärsinstans. En sådan konsekvenskan raan, frarahåller nämnden, givetvis acceptera i ett krigsläge, men efiersombesläraraelserna är avsedda all fungera även i andra fall, exempelvis i ett avspärrningsläge,bör besvärsgången vara så ordnad alt raan tillgodoser kraven på stadga ochenhetlighet i avgörandena. De ärenden varora här är fråga, exerapelvis entillverkares ansökan ora tilldelning av råvaror eller en handlandes ansökan oralicens för inköp av varulager, kan vara av raycket stor betydelse för denenskilde. En riralig anordning synes härvid vara att besvär över kristidsnärandsbeslut skall föras hos vederbörande centrala krismyndighet. Härvid fårförutsättas att den sistnäranda där ärendets art så kräver inhäralarvederbörande länsstyrelses yttrande innan ärendet avgörs. I ett krisläge kansedan Kungl. Maj:t överföra besvärsprövningen från centralrayndigheten lilllänsstyrelserna med slöd av administrativa fullmaktslagen. Enligt nämndens meningbör emellertid i ell krisläge ulan krig även vissa raöjligheter finnas alt förabesvären vidare till Kungl. Erfarenheterna under den senaste kristidentorde ha givit vid handen alt krisrayndighelernas åtgärder kan innebära djupaingrepp i vikliga raedborgerliga rättigheter och att i saraband härraed behovkan föreligga av en överprövning av myndigheternas beslul. Medhänsyn till vad jordbruksnäranden anfört har i andra stycket föreskrivits alttalan raot länsstyrelses beslut får föras hos Kungl. Maj:t eller rayndighet soraKungl. Paragrafenraotsvarar i huvudsak 8 § KFL och erinrar om att Kungl. Maj:t eller myndighet soraKungl. Maj:t bestäraraer äger raeddela till-lärapningsföreskrifler. Jagkoraraer att i annat sararaanhang föreslå Kungl. Maj:l alt en kungörelse omkristidsnämnder utfärdas. Dennya lagen bör träda i kraft och KFL upphöra att gälla . Den första mandatperiodenför ledamöter och suppleanter i särskilt inrättad kristidsnärand bör besläraraasså att överenssläraraelse komraer alt råda med den allmänna raandatliden inora koraraunalanärander.