prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Planeringen av organisation förundervisning för utlandssvenskars barn och bedömningen av totalkostnaderna fördenna försvåras genom ovissa faktorer,såsom hjälp till eller indragning av hjälp till utvecklingsländer,exportnäringens svårigheter att förvarna om kommande fram- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 221 ställningarom utiandsskola samt oförutsedd utiandssvensk emigration. TUlväxten avskolenheterna och efterfrågan på bl. a. korrespondensundervisning har hittUlsökat i en grad som varit omöjlig att förutse. Det ökade intresset för svenskundervisning utomlands och det ackumulerade behovet var mycket större änväntat, vilket medfört att antalet elever och skolenheter uppnått detal man räknade med . SÖ har långtidsbedömning räknat med enökning av ca två skolenheter per läsår upp till ca 35 skolenheter omkring 1975. Av kostnadsundersökningen framgår somväntat att den helt dominerande utgiftposten är lärarlönekostnaderna. Läsåret1970/71 utgjorde löner och arvoden . av en totalutgift om 4 915 000kr. Läromedel resp. bidrag tiU lokalhyroruppgick till 329 000 resp. . Genomsnittskostnaden för en elevmed klassrumsundervisning var /71 ca . och för en elev medkorrespondensundervisning ca . Avredovisningen i övrigt inhämtas bl. Undersökningen har genomförts med hjälpav enkätformulär, vilka utsänts till utlandsskolornas huvudmän. Styrelsen förinternationell utveckUng (SIDA) jämte representanter för berörda kategorierutlandssvenskar och deras organisationer hade getts tUlfäUe attyttra sig över utsänt förslag tUl sådant formulär. Vid vissa skolor harformulären besvarats av skolans personal medan vid andra skolor formulärenöverlämnats till elevernas målsmän. Undersökningen gjordes veckan 2024september 1971 och omfattade totalt 1 060 elever. Materialets fullständighet varierarmellan skolorna. I vissa faU har uppgifter lämnats i så begränsad omfattningatt en statistisk bearbetning inte är meningsfull. Det gäUer främst den avKungl. Maj:t begärda uppgiften om beräknad tidpunkt för återkomst till Sverigeoch planerad fortsatt utbildning i . Dessa uppgifter ingår därför inte iredovisningen. Majoriteten av eleverna i utlandsskolornaåterfinns på låg- och mellanstadiet. av samtiiga elever fick vidundersökningstillfället undervisning på högstadienivå. Av dem får ca tvåtredjedelar undervisning i korrespondensform. Av elevernas föräldrar/vårdnadshavare var90,svenska medborgare. var medborgare i annat nordiskt land och 1,hade medborgarskap i utomnordiska länder. Utlandsskolorna drivs under enskilthuvudmannaskap. SÖ skiljer dock i sinredovisning mellan skolor drivna av skolföreningar, missionsskolor, företagsskolorsamt SIDA:s skolor. Av de totalt 909 elever som förundersökningen fick klassrumsundervisning återfanns 718, dvs. , i skolordrivna av skolföreningar, 111 i missionsskolor, 52 i företagsskolor och 28 iskolor drivna av SIDA. Föräldrarnasyrken uppvisar olika struktur i de olika skoltyperna. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 222 I företags-, missions- och SIDA-skolor sysslade med tekniskt, naturvetenskapligteller samhällsvetenskapligt/humanistiskt arbete och medadministrativt arbete. I skolföreningsskolorna var motsvarande siffror 42,5 %resp. Över hälften av dem som sysslade med administrativt arbete angavtiteln direktör. (Yrkesuppgifterna har kodats enligt den folk- ochbostadsräkning använda yrkeskoden.) Mer än hälften av föräldrarna hade lämnat närmast före undersökningstillfället.Observeras bör dock att bortfallsfrekvensen vid vissa skolor är tämligen hög. I enkäten ställdes också en fråga omutreseorsak. Här är bortfallsfrekvensen relativt hög. Av de 795 målsmän sombesvarat frågan hade 319 eller av samtliga inom svarsgruppen lämnatSverige för anställning i svenskt eUer utländskt företag, 200 eller pågrund av missions- eller biståndsarbete, 52 eller av hälsoskäl och 24eUer för att starta egen rörelse. uppgav »annan orsak», t. ex. giftermålutomlands. Departemen tsch ef en Det ökade internationella samarbetet harunder senare år lett till att allt fler svenskar boroch arbetar utomlands som anställda inom internationella organ ochorganisationer. Flera svenska företag har också startat dotterbolag i andraländer, som andra svenska företag kommit att ingå i internationellakoncerner. Också detta har medfört att många svenskar under ett eller flera årkommit att ha sin anställning förlagd utomlands. Det är här ofta fråga om familjer medbarn i skolåldern. De flesta av dessa bam kommer förr eUer senare att återvändatill . Det är angeläget att ge dessa barn sådana möjUgheter tillundervisning under deras vistelse utomlands att de vid sin återkomst utanproblem kan infogas i det svenska skolväsendet. Utlandsskolorna fyller i dettaavseende en viktig funktion och skolornas snabba expansion alltsedan statsmakternasbeslut om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet visar också att manpå föräldrahäll upplevt ett behov av dessa insatser. Den oväntat snabba expansionen av densvenska utlandsundervisningen har medfört en betydUgt större medelsförbrukningän vad som ur-sprungUgen budgeterats. I syfte att få en bättre kontroU överkostnadsutvecklingen har därför ett antal åtgärder vidtagits. a. fickskolöverstyrelsen (SÖ) i uppdrag att närmare undersöka effekterna avstatsbidragsgivningen till svensk utlandsundervisning. Jag hänvisar här tillden redogörelse för denna undersökning jag lämnat i det föregående. Av undersökningen framgår bl. a. att även om den snabba expansionen av de svenska utlandsskolorna kan förklaras medett allt mer Prop.1973:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 223 ökatintemationeUt samarbete på skilda områden några av de största skolomaåterfinns på orter, där elevutveckUngen knappast kan förklaras med att orten ifråga är säte för internationella samarbetsorgan eller för ett utvecklataffärs- och industriliv med större svenska företags-etableringar. Ifrågavarandeorter torde få anses ha renodlad turistortskaraktär. Givetvis uppstår alltidpå dylika orter en viss svensk etablering inom ramen för resebyrå- ochhotellverksamheten, och i något fall har man också att räkna med särskildasjukvårdsinstitutioner för bl. a. astmasjuka. Dessa faktorer kan dock knappastensamma motivera den snabba elevutvecklingen på dessa orter, dels därför attmotsvarande UtveckUng inte inträffat i andra länder med likartad svenskturisttill-strömning, dels därför att det av SÖ:s enkätmaterial framgår attendast ett mindre antal målsmän till elever på dessa orter anger att de ärsysselsatta inom turistbranschen. I de fall uppgift lämnats om datum förberäknad återkomst till Ugger detta ofta mycket långt fram i tiden. Detkan därför ifrågasättas, om det inte här rör sig om familjer som börbetraktas som utvandrare från och som aUtså saknar den reeUa anknytningtill landet, som min företrädare i prop. 1968: 67 (s. 12) angav som enförutsättning för att svensk utlandsskola skulle upprättas. Motbakgrund av dessa förhållanden finner jag det motiverat att föreslå vissapreciseringar av bestämmelserna om rätt till statsbidrag till svenskutlandsundervisning. Svenskutlandsskola får inrättas efter medgivande av SÖ. Ett första krav förinrättande bör därvid vara att behov av svensk undervisning kan beräknasföreligga för åtminstone framåt, dvs. arbets-ochanställningsförhållandena på orten bör vara sådana att man kan räkna med attsvenskar kommer att vara sysselsatta där i sådan omfattning, attelevunderlaget bedöms som tämligen stabilt för åtminstone . Enligtnuvarande bestämmelser får utlandsskola inrättas, om elevantalet på låg- och mellanstadietberäknas uppgå till lägst tolv eller, om särskilda skäl föreligger, till lägstsju. I stäUet bör fordras lägst tolv vid särskilda skäl lägst sju eleverpå låg- och mellanstadiet, vilkas familjer har reell anknytning till Sverige.Som sådan reell anknytning bör räknas: anställning inom den svenskautrikesförvaltningen eller inom svensk biståndsverksamhet, arbete inom desvenska utlandsförsamlingarna ochsjömanskyrkorna, missionsarbete i icke-kristna länder, anställning inominternationella organ, organisationer och vetenskapliga projekt av typ FN:sfackorgan, , Röda Korset och , befattning vid vetenskapliga, pedagogiska eller kultureUainstitutioner jämte sådana utlandsstudier för vilka svenska studiemedelfår utgå, realanställning i dotterbolageller utlandsavdelning tiU svenska företag eUer i sådana intemationeUakoncerner, där det är relativt vanUgt att tjänstemännen under 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepai-tementet 224 vissaperioder tjänstgör i annat land än hemlandet sarht anställning vid SverigesRadio-TV:s utlandsredaktioner eUer hos de svenska tidningar, som normalt hållersig med fasta utlandskorrespondenter. Det rör sig här i samtliga fall om sådanutflyttning, där det med skäl kan antas att det varit möjligheten tillanställning utomlands som föranlett utlandsvistelsen och där det är sannoliktatt familjen eller delar av den kommer att återvända tiU . ReeU anknytning kan, med denna senaredefinition, givetvis föreligga även vid andra typer av anställningar än de nyssuppräknade. Eftersom anställning inom rent utländska företag dock huvudsakligentorde återfinnas på större orter med en differentierad arbetsmarknad bör detdock inte uppstå några svårigheter att även med den definition jag angett genomuppräkningen i det föregående uppnå det elevantal som krävs för upprättande avsvensk utlandsskola. Med hänsyn till svårigheterna att pröva det individuellafallet bör därför vid beräkningen av elevunderlaget endast sådana befattningartas med som angetts i den gjorda uppräkningen. Dock får sedanutlandsskola väl upprättats även barn till föräldrar som svarar mot den någotvidare definitionen av reell anknytning till tas emot som elever. Eftersom statsbidragen till de svenska utlandsskolornafinansieras av svenska skattebetalare är det självklart principiellt önskvärtatt samtUga elevers familjer har någon form av reell anknytning till Sverige.Jag finner det emeUertid mindre tilltalande att som villkor för statsbidragkräva att skolorna inte mottar som elever barn, vilkas familjer kan antas saknadenna reella anknytning tUl . Det är som jag framhålUt mycket svårtatt göra sådana prövningar i det enskilda fallet. Det skulle försätta skolornaspersonal i en mycket svår situation, där risken för subjektivitet givetvisalltid finns, som det för de barn det är fråga om kan innebära storapåfrestningar. Någon prövning av de enskilda elevernas förhållanden bör därförinte ske. Däremot bör vid fastställandet av skolorganisationensstorlek på de olika orterna viss hänsyn kunna tas till ortens karaktär ochelevgruppens sannolika anknytning till . Antalet tjänster bestäms medhänsyn till antalet elever vid skolan och deras fördelning på olika stadier.Om emellertid förhållandena på orten är sådana att det kan bedömas sannohktatt en stor del av de där bosatta svenskarna och deras barn närmast är attbetrakta som utvandrare och utan reell anknytning tiU , bör ytterligarelärartjänster, som denna elevgrupp ger upphov till, inte få inrättas enligt debestämmelser som gäller för svensk utlandsskola. SÖ bestämmer för varjeredovisningsår det antal tjänster för vilka statsbidrag får utgå. Jagförutsätter att SÖ vid sin fortsatta prövning av antalet tjänster uppmärksammardenna fråga. Mot bakgrund av vad jag här anfört är jaginte beredd att föreslå någon uppräkning av anslaget för att möjliggöra utbyggdorganisation. Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 225 Möjligheterna tiU omfördelning inom anslaget böri stället prövas. Jag beräknar totalt . som kompensation för höjdapriser och löner, varav . utgör löneomräkning, 38 000 kr.prisomräkning för undervisningsmateriel och . prisomräkning för höjdarestaxor. Jag beräknar vidare en ökning med . för ersättning till kommuner,som i sina skolor mottagit som elever utlandssvenska barn. Det sammanlagdaanslagsbehovet beräknar jag till . Jag hemstäUer att Kungl. att till Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m. m. för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1971/72 Utgift 4321 42S 1972/73 Anslag 5207 000 1973/74 Förslag 5631000 Enligt de i prop. 1962:51 (SU 1962: 141, rskr 1962: 319) uppdragna riktlinjerna för nomadskolväsendetsorganisation skulle samerna för sina bam fä valfrihet meUan vanliga kommunalaskolor och särskilda nomadskolor. För att ge denna valfrihet en reell innebördborde nomadskolorna i olika avseenden ha en med övriga skolor likvärdigstandard. Med de modifikationer som kunde vara befogade med hänsyn tillskolornas samiska karaktär borde principerna för den nya genomförasäven i nomadskolorna. Nomadskolor upprätthållsinnevarande budgetår i , Lanna-vaara, GäUivare, , ,och Ange. Vid samtUga skolor förekommer undervisning i årskurserna 16och vid skolan i även i årskurserna 79. Sistnämnda årskurser ärsamordnade med högstadium i kommunen. Totala antalet elever /73 till 210 och /74 tiU 236. Verksamheten regleras inomadskolstadgan (1967: 216, omtryckt 1971: 390, ändrad 1972: 89). Vid nomadskolan skerundervisning på svenska och samiska språken. Ämnet samiska förekommer isamtliga årskurser. 1972/73 Beräknad ändring 1973/74 Lärare 25 of. övrig personal 39 1 I 64 -1 -1 Lönekostnader 3236 900 +298 900 +298 900 Sjukvård 2000 of. Nr I. Bil.10 Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 226 Reseersättaingar Lokalkostnader Expenser övriga utgifter 922 800 158 000 + 1800 + 72 200 + 6 000 + 45 000 Pris- och löneomräkning . TiUföljd av minskat elevantal bör en tjänst som ekonomibiträde vid nomadskolan i dras in fr. o. m. /74 (. Jagberäknar löne- och prisomräkningen till . I övrigt biträder jagskolöverstyrelsens förslag. Jag hemställer att Kungl. att till Nomadskolor för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader 1971/72Utgift 40 983 270 1972/73Anslag 42 364 000 1973/74 Förslag 45 791 000 Statsmakterna beslöt (prop.1965:70, SU 1965:101, rskr 1965: 275) att blind- och dövskolorna skulleersättas av en statlig obligatorisk tioårig grundskola för barn, som är syn-,hörsel- eUer talskadade. Denna gmndskola är fullt genomförd med utgången /71. Skolformen benämns specialskolan. Verksamheten regleras genomspe-cialskolstadgan (1965: 478, omtryckt1970: 327, ändrad : 88). Synskadade eleverundervisas inom specialskolan vid två skolenheter, belägna i (Tomtebodaskolan) ochÖrebro (). Vid mottas som elever synskadade bam medtilläggshandikapp. Hörselskadade eleverundervisas vid dels sex skolenheter, belägna i (Manillaskolan),(Äsbackaskolan), (Östervångsskolan), (Vänerskolan),(Birgittaskolan) och (Kristinaskolan), dels i särskildaklasser förlagda till . Av dessa mottar Äsbackaskolan elever medtilläggshandikapp. Vid skolenheten i () undervisasnormalbegävade bam med grava talskador samt hörselskadade bam medbeteendestömingar och vissa andra komplikationer. Frånanslaget bestrids också kostnader för skolorna för vuxna syn- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet skadadei (Landaskolan) och (Värendskolan) samt föranpassningskursen för vuxna synskadade i . ändring 1973/74 + 8 + 22 +5 +3,5 Vissa kostaader för tillfäUiga +2 751 000 + 10 000 + 140 000 + 671 000 + 87 000 + 840 000 + 3 000 + 667 000 +2 493 000 of. + 53 000 + 662 000 + 40 000 + 188 000 n. sex ordinarie och nio icke-ordinarie tjänster som speciallärare.Skolöverstyrelsen (SÖ) föreslår att ytterUgare sju tjänster ordinariesätts.Vidare bör en tjänst som slöjdlärare vid ordinariesättas. Högstadium försynskadade inrättades vid och är fullt /73. Tre tjänster som lärare 1619 erfordras för högstadiet, varavtvå redan finns. SÖ begär medel för ytterligare en tjänst (+67 600 kr.). Entjänst som yrkeslärare bör dras in ( . F. n. finns treheltidstjänster som psykolog vid specialskolan, därav en i och en iStockholm. Innehavarna av dessa tjänster avses betjäna såväl hörsel- somsynskadade elever. SÖ finner detta arrangemang mindre tillfredsställande ochbegär medel för ytterligare en tjänst som psykolog, varigenom ochTomtebodaskolan tiUförs en halv tjänst vardera (+81 400 kr. Tjänsten somfritidsassistent vid bör omvandlas till en tjänst somfritidsledare (+7 500 kr. Vid finnsinnevarande läsår elva rullstolsbundna elever. Dessutom finns elever medlättare rörelsehinder och elever med CP-skador, vilka alla behöver speciellträning. Skolan har f. n. en heltidsanstäUd sjukgymnast, men efterarbetstidsförkortningen Prop.1973:1 BUaga 10 228 1972saknas personal till per läsår. Ytterligare en halvtjänst som sjukgymnast bör inrättas (+43 600 kr. Antalet platser vidManillaskolans elevhem beräknas öka från 40 till 48 platser, av vilka tvåkommer att upptas av två svårt rörelsehindrade elever. Vidare kommerneurosedynskadade barn, som f. n. går i skola i , att överflyttas tiUManillaskolan /74. YtterUgare tre tjänster som vårdare bör därförinrättas vid skolan. Vid bör ytterligare två vårdartjänsterinrättas som kompensation för arbetstidsförkortningen . (+190 300 kr.) YtterUgare en tjänstsom ekonomibiträde bör inrättas vid och ytterUgare en halvsådan tjänst vid (+55 700 kr. Arvodet försekreterar- och bokföringshjälp vid bör öka tiU . (+8000 kr). Arvodesmedlen vid rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel vidTomtebodaskolan bör öka till . (+16 000 kr.). Arvodesmedlen tiUläxhjälp och ledning av fritidsverksamhet bör öka med . Vid Birgittaskolanutgår f. n. i arvode till skolvärdinna. För att möjUggöra utökadskolvärdinneverksamhet föreslår SÖ att . beräknas för detta ändamål (+ ). Medlen till arvoden åt expertföreläsare bör räknas upp med . Vid Tomtebodaskolanfinns f.n. fyra förskolekonsulentermed uppgift att ge hjälp och stöd åt familjer med gravt synskadade barn iförskoleåldern. De fyra konsulenterna svarar för var sitt distrikt i landet. Antalet bam i förskoleålder i behov avhjälp från förskolekonsulenterna beräknas till ca 350. För synsvaga elever i grundskola ochgymnasieskola finns /68 tre tjänster som regionalasynkonsulenter. Dessa tjänster är placerade vid länsskolnämnderna I , Umeåoch . Synkonsulenterna besöker synsvaga elever och ger råd åt föräldrar,lärare, skolledning och kommunala myndigheter hur elevens undervisningssituationpå bästa sätt skall utformas. Konsulenterna arbetar i nära kontakt medförskolekonsulenterna. Antalet synsvaga elever som följs upp avsynkonsulenterna beräknas till ca 750, vartill kommer ca 60 elever som avslutatsin skolgång och behöver hjälp med sina fortsatta studier. För gravt synskadade elever somindividualintegrerats i vanliga skolor finns f. n. fem tjänster somreselärare, placerade vid . Reselärarnas uppgift är att besökade synskadade eleverna och ge råd åt föräldrar, lärare, skolledning ochskolmyndigheter om elevens undervisningssituation. Elever med behov avreselärarstöd kan beräknas till ca 200 /74. VidEkeskolan finns /72 en tjänst som reselärare Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 229 meduppgift att betjäna synskadade, utvecklingsstörda elever, som av olikaanledningar inte kan tas emot vid , och vidare synhandi-kappade eleveri särskolan. Antalet sådana elever beräknas till ca 200. De nuvarande resurserna för stöd åtsynhandikappade elever utanför specialskolan är således organisatorisktsplittrade på flera enheter, trots att de olika befattningshavarna möterlikartade pedagogiska problem. SÖ föreslår, att de olika tjänstema sammanförsinom en organisation och att verksamheten regionaliseras, så attförskolekonsulent, synkonsulent och reselärare finns på samma ort inomregionen. Särskilt för de befattningshavare som är placerade i Stockholminnebär en sådan decentralisering förkortade resor och därmed minskade resekostnader.Bättre möjligheter till samarbete och samordning skapas också. SÖ föreslår att landet indelas i femsynkonsulentdistrikt med , , , och somhuvudorter. På bör dock ersätta som huvudort.Tjänsterna i , och bör placeras vid resp. länsskolnämndmedan tjänsterna i och av praktiska skäl bör placeras vid resp.specialskola. /74 föreslår SÖ nyinrättandet av en tjänst som förskolekonsulent,två tjänster som synkonsulent och tre tjänster som reselärare. Av de senare bören vara avsedd för bam med Spielmeyer-Vogts sjukdom. SÖ räknar med ytterligare utbyggnad avkonsulentorganisationen budgetåren 1974/75 och 1975/76. Lönekostnaderna för detjänster som föreslås inrättade /74 uppgår till . Inom SÖ har tillsatts en arbetsgruppmed uppgift att kartlägga problem och utarbeta förslag till åtgärder för barnoch ungdomar som lider av Spielmeyer-Vogts sjukdom. F. n. finns 28 personerkända med denna sjukdom. Sjukdomen, som är ärftligt betmgad och som beror påavsaknaden av ett enzymsystem, drabbar barnet i form avtUltagande synförändring. Efter hand inträder en fortgående mental retardation,som barnet drabbas av epileptiska anfall. Sjukdomen leder vanligtvistill döden . har dessa barn hänvisats tillEkeskolan de har möjlighet att i någon form tillgodogöra sigundervisning. Många av barnen har dock börjat i vanlig skola innan symtomenbörjade bli märkbara. SÖ föreslår som alternativ tUl placering vid Ekeskolanatt, där förhållandena så medger, barnet integreras i hemortens grundskolaeller särskola. Detta förutsätter att lärarassistans kan ställas till barnetsförfogande, då barnet sedan utvecklingsstörningen börjat sätta in drabbas avsvåra orostillstånd och kräver kontinuerlig tillsyn. När eleven inte längre harmöjlighet att tillgodogöra sig ytterligare undervisning bör överflyttning sketill lämplig vårdinstitution. SÖ finner i detta förslag en möjlighet att lösade svårast handikappade barnens skolpla- Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 230 ceringså varsamt som det över huvud taget kan anses görligt, men betonar att storakrav kommer att ställas på den personal som erfordras. SÖ har, som redovisats tidigare, isamband med sitt förslag om ändrad synkonsulentorganisation även föreslagitinrättandet av en reselärartjänst för de barn som lider av Spielmeyer-Vogtssjukdom. Vidare föresläs inrättande av en halv tjänst som fritidsassistent (+19200 kr.) vid , vars innehavare dels skall svara för kontakten med de hemmaboende eleverna, dels organisera fritidsverksamhetenför de Spiel-meyer-Vogtsjuka bam som vistas vid . Medel erfordras också för personellassistans för hemmaboende barn. Dessa personer, som bör vara utbildade iblindmetodiken, skall svara för elevens transport till och från skolan, biståeleven i undervisningen och hjälpa till med kamratkontakterna. I sjukdomenssenare stadier måste assistenten kunna ta hand om elevens undervisning och ävensvara för praktisk träning o. d. För /74 beräknas ett barn vara ibehov av sådan personell assistans. SÖ beräknar för detta ändamål 35 000 kr.och förutsätter, att om ytterligare barn blir aktuella för skolgång på hemortenmedel för detta får utnyttjas inom ramen för tillgängliga resurser utansärskilt medgivande från Kungl. Ökaderese- och traktamentskostnader, vilka blir en följd av inrättandet avtjänsterna som reselärare och fritidsassistent, beräknas av SÖ till 10 000 kr.För expenser beräknas en summa av . och för ersättning till kommunereller landsting för elev som integrerats i grundskola eller särskola 15 000 kr.För information till föräldrar och till kommunala skolmyndigheter beräknas . För att avlasta föräldrarna det arbetedet innebär att svara för vårdnaden av de sjuka barnen bör medel stäUas tillförfogande för ferievistelse på annat ställe än i hemmet. Sålunda beräknar SÖ10 . för att täcka inackorderingskostnader under ferietid för elev, sominte kan bo i föräldrahemmet och . för lägervistelse förbarn som annars bor i föräldrahemmet. Lägervistelsen bör organiseras avEkeskolan i samråd med föräldrarna. SÖ föreslår inrättandet av sex s. k.hörselpedagogiska centra, förlagda till de fem specialskolorna förhörselskadade i , , , , och Stockholm.Hörselpedagogisk och audio-logisk service skall ges alla hörselskadade eleverinom resp. region oavsett skolform.