prop · FW03181 · 1973-12-31 00:00:00 — Skuld, som löper med ränta och icke är att hänföra tillrörelse, skall upptagas till sitt kapitalbelopp utan tillägg av upplupenmen ej förfallen ränta. Angående beräkningen av kapitalvärdet av skuld, som ej ärförfallen och därå ränta ej skall beräknas för tiden före förfallodagen,ävensom av kapitalvärdet av förpliktelse, vilken innefattar skyldighet att tillannan utgiva undantagsförmåner, pension, annan livränta eller därmed jämförligavgift, skall vad i 4 § stadgas angående beräkningen av kapitalvärdet avfordran eller av ränta, avkomst, förmån eller annan rättighet äga motsvarandetillämpning. Borgensförbindelse, för vilken betalningsskyldighet ännuej inträtt, så 'Senaste lydelse 1968:545. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ock annan villkorlig skuld får ej avdragas vid beräkningen, liksom ej heller vid beskattningsårets utgång oreglerade hushällsskulder och därmed jämförliga skulder. Underavdragsgilla skulder inbegripas även oguldna skatter av nedannämnda slag,nämligen dels debiterad preliminär skatt, som påförts den skattskyldige föråret näst före det taxeringsår, varom fräga är, eller för något föregående år,dels slutlig skatt, som påförts den skattskyldige på grund av taxering underförstnämnda år eller under något föregående är, dels ock tillkommande skatt,vara den skattskyldige erhållit debetsedel under förstnämnda år eller tidigare.Vidare inbegripas återbetalningspliktiga studiemedel enligtstudiemedelsförordningen (nr 401). (Se vidare anvisningarna.) Underavdragsgilla skulder inbegripas även oguldna skatter av nedannämnda slag,nämligen dels debiterad preliminär skatt, som påförts den skattskyldige föråret näst före det taxeringsår, varom fråga är, eller för något föregående år,dels slutlig skatt, som påförts den skattskyldige på grund av taxering underförstnämnda år eller under något föregående år, dels ock tillkommande skatt,vara den skattskyldige erhållit debetsedel under förstnämnda år eller tidigare.Vidare inbegripas återbetalningspliktiga studiemedel enligt studiestödslagen(19 73:349). (Se vidare anvisningarna.) Avdrag för återbetalningspliktiga studiemedel får ske med summan, omräknad i kronor, av de basbelopp som återstå att betala med tillämpning av 5 kap. 23 § studiestödslagen (1973:349). Vid beräkning av avdraget tillämpas basbeloppet vid ingången av året före taxeringsåret. Avdraget får ej överstiga det belopp som återstår att erlägga med hänsyn till 5 kap. 24 § första stycket lagen. Utöver avdrag enligt första stycket får avdrag göras för påförda, ej erlagda avgifter enligt 5 kap. studiestödslagen i den mån debiteringen ej förfallit enligt 5 kap. 30 § samma lag. tUl 5 f Avdrag för återbetalningspliktiga studiemedel fårske med summan, omräknad i kronor, av de basbelopp som återstå att betala medtillämpning av 29 § studiemedelsförordningen (nr 401). Vidberäkning av avdraget tiUämpas basbeloppet vid ingången av året före taxeringsåret.Avdraget får ej överstiga det belopp som återstår att erlägga med hänsyn till30 § första stycket förordningen. Utöver avdrag enligt första stycket får avdrag göras förpåförda, ej erlagda avgifter enligt förordningen (nr 882)om studiemedelsavgifter i den mån debiteringen ej förfallit enligt 18 § sammaförordning. Denna förordning träder i kraft . Lag om ändring i taxeringsförordningen (1956:623) Härigenom förordnas, att 105 § 1 mom. taxeringsförordningen (1956:623) skallha nedan angivna lydelse. 1 m o m.' Finner kammarrätt eller regeringsrätten vid prövning av besvär, att taxering verkställts på orätt ort eller underlåtits på rätt ort eller ej skett till riktigt belopp, må rätten, efter vederbörandes hörande, vidtaga erforderlig rättelse. Skattskyldigs hela taxering må dock icke höjas utöver vad tidigare bestämts, om icke sådan höjning yrkats i besvären. Ändras taxering av kammarrätten eller regeringsrätten därför att inkomst eller utgift bör hänföras till annat beskattningsår än det som taxeringen avser, må härav föranledd ändring vidtagas i den skattskyldiges taxering för det förstnämnda beskattningsåret. Om någon av kammarrätten eller regeringsrätten befrias från taxering därför att annan person i stället bort taxeras, må rätten överflytta taxeringen på denne. Kammarrätt eller regering.s- Kammarrätt eller regerings- rätten äger vid ändring i skattskyl- rätten äger vid ändring i skattskyl- digs taxeringbesluta om härav påkallad rättelse i taxering, som avser den skattskyldigesmake eller med make vid taxeringen jämställd skattskyldig, såvitt angårtillämpning av 46 § 3 mom., 48 § 2 mom. eller 52 § 1 mom. kommunalskattelagen,11 § I mom. förordningen om statlig inkomstskatt eller 12 § 1 mom. förordningenom statlig förmögenhetsskatt eller avser förutsättning för skattereduktionenligt 2 § 4 mom. uppbördsförordningen. digstaxering besluta om härav påkallad rättelse i taxering, som avser den skattskyldigesmake eller med make vid taxeringen jämställd skattskyldig, såvitt angårtillämpning av 46 § 3 mom., 48 § 2 mom. eller 52 § 1 mom. kommunalskattelagen,11 § 1 mom. förordningen om statlig inkomstskatt eller 12 § 1 mom. förordningenom statlig förmögenhetsskatt eller avser förutsättning för skattereduktionenligt 2 § 4 mom. uppbördsförordningen. / mål angående avdrag ellerbeskattning för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalningäger kammarrätt eller regeringsrätten vid ändring av givarens ellermottagarens taxering vidtaga därav föranledd ändring av den andres taxering. I Senaste lydelse 1972:83. Prop, 1973:181 14 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hava besvär anförts hos kammarrätten eller regeringsrättenrörande taxering, som åsätts avliden person eller hans dödsbo, och har dödsboettidigare befriats från att erlägga skatt på grund av taxeringen, skall vidändring av taxeringen i anledning av besvären jämväl beslutet omskattebefrielse i erforderlig mån ändras. Vidtager kammarrätt eller regeringsrätten sådan ändring ifråga om taxering till inkomstskatt inom viss kommun att avdrag enligt46 § 2 mom. kommunalskattelagen eller kommunalt grundavdrag icke vidare kanhelt utnyttjas inom samma kommun, skall, ändå att yrkande därom ickeframställts, sådan ändring vidtagas i taxering inom annan kommun som kanföranledas av bestämmelserna i 46 § 4 mom. eller 50 § 3 mom. andra stycketnämnda lag. Denna lag träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt Härigenom förordnas, att 39 § förordningen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 39 §' Skattefrihet åtnjutes a) för gåva av möbler, husgeråd ochandra inre lösören, som äro avsedda för gåvotagarens eller hans familjspersonliga bruk: b) för periodisktunderstöd b) för periodiskt understöd / samtför sådan därmed jämförlig den mån understödet skall inräk-periodisk betalning,som enligt nas i gåvotagarens skattepliktiga gällande författningar angående inkomst; skatt å inkomst skall inräknas i gåvotagarens skattepliktigainkomst; c) förvad make vid bodelning, som förrättats av annan anledning än makes död, erhållit utöver honom enligt lag tillkommande andel i boet, i den mån värdet av vad maken bekommit icke överstiger värdet av hans giftorättsgods eller, om äldre är tillämplig, värdet av samfälld egendom, som av honom i boet vid äktenskapets ingående eller därefter införts; ' Senaste lydelse 1970:174. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse d) för annan än under a), b) och c) omförmäld gåva, i denmån värdet av gåvan eller, om gåvotagaren under samma kalenderår av sammegivare erhåller flera sådana gåvor som här avses, det sammanlagda värdet avdessa gåvor icke överstiger . Denna förordning träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande beträffande understöd som utgår enligtbindande förpUktelse som uppkommit före . Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändraderegler för beskattning av periodiska understöd, in. Med stöd av Kungl. Maj;ts bemyndigande tillkalladejag fyra sakkunniga' att överse skattereglerna rörande periodiskt understöd.De Sakkunniga, som antagit namnet om periodiskt understöd,har avgett belänkandet (SOU 1972:87) Periodiskt understöd vidbeskattningen. I betänkandet föreslås ändrade regler för beskattningen avperiodiska understöd m. m. För sådana understöd, som till fullgörande avunderhällsskyldighet utgår till bl. a. make och f. d. make s. k. legalaunderstöd - behålls dock i allt väsentligt nuvarande regler. Detsamma gäller understödtill minderåriga barn. För andra periodiska understöd s. k. frivilligaunderstöd -föreslås däremot att nuvarande avdragsrält för givaren ersätts medrätt till reduktion av hans skatt med i regel av understödets belopp. Föratt reduktion skall komma i fråga krävs bl. a. att mottagaren varit en givarennärstående person, som haft behov av understödet. Är mottagaren bosattutomlands föreslås att frivilliga understöd inte längre beaktas vidbeskattningen. Vidare föreslås ändrade regler för beskattningen av livräntor m.m. som utgår i samband med förvärv av egendom. De nya reglerna föreslås träda ikraft . Ledamoten har reserverat sig mot förslaget bl. a.i vad avser reduktion av skatt i stället för avdrag vid inkomstberäkningen ochperiodiskt understöd till mottagare utomlands. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avhovrätten över och , kammarrätterna i och , social.styrelsen.kammarkollegiet, statskontoret, (), (), statens invandrarverk, länsstyrelserna i , ,, , , , , , ,, och Norr- ' lirik Reuterswärd, ordförande, liovr.itlsassussornJolian , riksdagslcdajiioten , dåvarande rikstlagsledanioten.sedermera landstingsrådet (I. o. ni. ) samt riksdagsledanuitcnOtto Stadling (fr. o. ni. Prop,1973:181 17 bollens län, invandrarutredningen, familjelagssakkunniga,skatteutredning. Föreningen i (LO), (), (), . ,, akademikers centralorganisation (),, Sveriges skogsägareföreningars riksförbund.Taxeringsnämndsordförandenas riksförbund () och (). i har bifogat yttrandefrån lokala skattemyndigheten i fögderi. industriförbundhar som sitt yttrande åberopat vad Näringslivets skattedelegation anfört i särskUtyttrande. och hänvisar som sina yttranden lUl ett inom Lantbrukelsskattedelegation upprättat ullålande. För periodiskt understöd och därmed jämförlig periodiskutbetalning gäller i inkomstskattehänseende i stort sett att mottagarensskattskyldighet är beroende av givarens avdragsrätt. Principen är attperiodiskt understöd räknas till skattepliktig inkomst endast om givaren ärberättigad till avdrag för understödet. Rätt till avdrag för periodisktunderstöd infördes i vår skattelagstiftning genom förordning ominkomst- och förmögenhetsskatt. Bestämmelserna har 1 sinahuvuddrag bestått oförändrade. Periodiskaunderstöd och därmed jämförliga periodiska utbetalningar förekommer i olikaformer. En grupp avser utbetalningar för fullgörande, helt eller delvis, av denunderhållsskyldighet som enligt (GB) och (FB)föreligger mot bl. a. make och f. d. make, s. k. legala understöd. En annangrupp är de understöd som utgår utan att någon skyldighet föreligger förgivaren att betala beloppen, s. k. frivilliga understöd. Även andra formerfinns. Som exempel kan nämnas periodiskt vederlag vid t. ex. köp av egendom.Den som förvärvar egendom lämnar i dessa fall likvid i form av periodiskautbetalningar. Utbetalningar av hithörande slag kan följa av avtal mellanparterna, men utbetalningarna kan också ha sin grund i föreskrifter i gåvobreveller testamente. I detstora hela gäller samma skatteregler för nu nämnda periodiska utbetalningar.Givaren är normalt berättigad till avdrag för de utgivna beloppen, som å andrasidan för mottagaren utgör skattepliktig inkomst av tjänst. I skattelagarna gesde grundläggande reglerna men dessa är genomgående allmänt hållna varför denärmare förutsättningarna för avdragsrätt m. m. fått utformas i rättspraxis. Skattebeslämmelser ang. periodiskt understöd m. m. Periodiska understöd och därmed jämförliga periodiskautbetalningar är med vissa begränsningar avdragsgiUa för givaren vid dennes inkomstbe-2Riksdagen 1973. Prop, 1973:181 18 Enligt 20 § andra stycket kommunalskattdagen(1928:370), (KL), som avser beräkning av inkomst från särskild förvärvskälla,medges inte avdrag för periodiskt understöd m. m. som utgår till person igivarens hushåll eller till annans undervisning eller uppfostran. Avdrag medgesdock för periodiskt skadestånd samt för understöd som utgår på grund avmottagarens tidigare anställning i givarens jordbruksfastighet, annan fastigheteller rörelse även om det utgått till undervisning eller uppfostran. Enligt 46 § 2 mom. första stycket 1) KL får den, som varitbosatt här i riket hela beskattningsåret, allmänt avdrag för utgivet periodisktunderstöd, som inte skall avdragas i någon särskild förvärvskälla. I lagrummetåterfinns även angivna generella begränsningar. Har bosättningen varatendast en del av beskattningsåret medges avdrag endast i den mån understödetbelöper . Har understödet utgått på grund av tidigare anställning igivarens jordbruksfastighet, annan fastighet eller rörelse medges avdrag istället såsom för omkostnad enligt 22, 25 eller 29 §. Inte heller här medgesavdrag för vad som utgått till person i givarens hushåll. För mottagaren utgör enligt 19 § beloppet inteskattepliktig inkomst med mindre utgivaren enligt 20 § är berättigad tillavdrag. Enligt 31 § andra stycket och 32 § I mom. första stycket räknasutbetalningarna som inkomst av tjänst, om givaren enligt 22, 25, 29 eller 46 §är berättigad till avdrag därför. Även livränta och undantagsförmån beskattasenligt 3 1 och 32 §§ som inkomst av tjänst. Utbytes livränta som i sin helhetär inkomstskattepliktig mot engångsersättning, inkomstbeskattas enligt praxis (RÄ1970:1275) även engångsersättningen (andra stycket av anvisningarna till 19 §). Som jag angett medges i princip inte avdrag för periodisktunderstöd som utgått till annans undervisning eller uppfostran. I 46 § 2 mom.första stycket 4) har ett undantag gjorts för underhållsbidrag till ejhemmavarande minderårigt barn. Avdrag medges med högst . per barn ochår under förutsättning att barnet året före taxeringsåret inte fyUt18 år. Även detta avdrag får åtnjutas endast i den mån det belöper på tid dågivaren varit bosatt här i riket. Mottagaren beskattas inte för beloppet. Kostnad för underhåll av anhörig kan beaktas, förutomenligt reglerna om avdrag för periodiskt understöd, genom avdrag förväsentligen nedsatt skatteförmåga enligt 50 § 2 mom. andra stycket KL.Kostnader för underhåll av barn, för vilka den skattskyldige haft rätt tillallmänt barnbidrag, får emellertid i allmänhet inte medföra sådant avdrag.Kostnader för oförsörjda barn kan emellertid påverka det extra avdraget genomreglerna om existensminimum i tredje stycket. Avdraget beräknas i existensminimifallenmed hänsyn även till kostnader för barn, och maximibeloppet för avdraget - . får då ökas med . per barn, hemmavarande eller ej. Ävenanvisningarna till 50 § innehåller vissa regler om hur periodiskt understödtill make och barn får inverka på Prop, 1973:181 19 den skattskyldiges existensminimum. Vissa specialbestämmelser om understöd från stiftelseråterfinns i punkt 2 av anvisningarna till 31 §. Enligt dessa bestämmelser ansesalltid utbetalningar från familjestiftelse som periodiskt understöd. Vad någonuppbär från sådan stiftelse eller förening, som avses i 53 § 1 mom. förstastycket e) räknas däremot inte som periodiskt understöd, om utbetalningen skerför att fullfölja ändamål som där anges. Periodiskt understöd som utgår vidsidan av ifrågavarande allmännyttiga ändamål behandlas dock på samma sätt somandra periodiska understöd. Beträffande bestämmelserna i kan slutligen nämnas attreglerna för periodiska understöd har betydelse för beskattningen av belopp sompå grund av pensionsförsäkring utbetalas till förmånstagare före försäkringstagarensdöd. Enligt 53 § 4 mom. gäller bl. a. att försäkringstagaren och inte förmånstagaren beskattas för utfallande belopp om han inte skulle vara berättigad tUl avdraghärför såsom för omkostnad eller periodiskt understöd tiU fönnånstagaren. Vid taxering tUl statlig inkomstskatt gäller enligt 2 §, 4§ 1 mom. andra stycket och 6§ 4 mom. förordningen (1947:576) om statliginkomstskatt (SI) samma regler som enligt KL. Med hänsyn till att makar i princip numera skall beskattasindividuellt måste vid den statliga inkomstbeskattningen en.uppdelning görasmellan å ena sidan A-inkomst, som beskattas individuellt, och å andra sidan B-inkomst,som alltjämt skall sambeskattas. Till A-inkomst hänförs inkomst av tjänst medundantag för periodiskt understöd och annan därmed jämförlig periodisk intäktoch till B-inkomst annan inkomst (9 § 3 mom. SI). Periodiskt understöd tillhörsåledes de inkomster som skall sambeskattas. Båda makarna är emellertidberättigade till allmänna avdrag och till grundavdrag med vardera . somi första hand avräknas från A-inkomst och i andra hand från B-inkomst. Vidskatteberäkningen hänförs B-inkomsten lill den av makarna som har den störstaA-inkomsten. Om makarnas B-inkomster inte sammanlagt överstiger . ägersambeskattning inte rum. Periodiskt understöd till gift mottagare skaU såledesi och för sig behandlas som B-inkomst och sambeskattas. Det bör dock nämnas attunderstöd till gift person, som saknar annan inkomst, medför att dennes makehelt eller delvis förlorar den skattereduktion om I . som eljest skulleha tillkommit honom, eftersom 1 800 kr.-reduktionen avtrappas avmakens taxerade inkomst. Reglerna om skattereduktion återfinns i 2 § 4 mom.uppbördsförordningen (1953:272). Ett periodiskt understöd av skattepliktig natur skallredovisas bland mottagarens övriga inkomster och kan härigenom återverka påinkomst-prövade avdrag och förmåner. Avdragsrätten för givaren inverkar pådennes möjligheter att erhålla bidrag i motsvarande fall. Är mottagarenfolkpensionär räknas ett periodiskt understöd som sidoinkomst och det extraavdraget för folkpensionärer (1973:7) kan då komma att avtrappas ellerutebli. Däremot inverkar ett periodiskt understöd inte utan vidare på dekommunala bostadstUläggen (5 § första stycket lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstilläggtill folkpension). Bostadstillägg till barnfamiljer påverkas däremot avperiodiskt understöd. Även t. ex. sjukförsäkringsavgiften påverkas av ettunderstöd eftersom den beskattningsbara inkomsten för den avgiftsskyldige iviss omfattning ligger tUl grund för avgiftens storlek. Har den skattskyldige förmögenhet kan ocksåförmögenhetsskatten påverkas av ett understöd via 8085 %-spärren 'iförordningen (1970:1 72) om begränsning av skatt i vissa fall. Spärregelninnebär att förmögenhetsskatten och den statliga och kommunala inkomstskattensammanlagt inte får överstiga av inkomsterna, när dessa är högst 200 000kr., och av överstigande belopp. Kommunalskatten får inte reduceras, ochminst skatten på halva förmögenheten skall erläggas. Vid förmögenhetsberäkningen skall enligt 3 § 1 mom. g)förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt (SF) vissa periodisktutgivna förmåner tas upp som tillgång. En del undantag från skatteplikten finnsi 2 mom. b) och e). Bestämmelserna leder endast undantagsvis till att periodisktunderstöd skall tas upp som tUlgång vid förmögenhetsberäkningen. Givaren fårdå inte heller avdrag för förmögenhetsvärdet. Enligt 7 § 10) taxeringsförordningen (1956:623) TF och 22§ taxeringskungörelsen (1957:513) skall taxeringsnämndens ordförande meddelaandra taxeringsnämnder om förhållanden som kan vara av betydelse vid taxeringeninom dessa nämnder. Detta gäller bl. a. meddelanden om periodiskt understöd,som enligt uppgift i självdeklaration, utbetalats till person som skall taxerasav annan taxeringsnämnd. Regler om periodiska utbetalningar finns även iförordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt (AGF). Kapitalvärdet av testamentariskaförmåner som avser periodiska understöd eller livräntor arvsbeskattas enligtvanliga regler. Däremot träffas i regel inte periodiska understöd av gåvoskatt(39 § b) AGF). Närmare om beskattningen av periodiskt understöd m. m. Allmänna förutsättningar för avdragsrätt Som jag angett i föregående avsnitt uppställs i bl. 20§ KL vissa allmänna förutsättningar för att avdrag skall medges för periodisktunderstöd. Understödet skall ha utgått periodiskt och således återkommit vidflera tillfällen och dessutom haft en viss varaktighet. Engångsbelopp är inteavdragsgilla. I princip skall det vidare vara fråga om understöd och inte omrena förmögenhetsöverföringar. Utbetalningarna får inte ha skett till person igivarens hushåll och inte heller för annans undervisning eller uppfostran.Dessa allmänna rekvisit har prövats i åtskilliga fall. Någon helt entydig bildav resp. rekvisits innebörd går knappast att ge eftersom i det enskilda falletflera kan ha varit aktuella. Utredningen har redogjort närmare för innebörden avgällande regler i fråga om de allmänna förutsättningarna för avdragsrätt (s. 44-87) vartiU jag hänvisar. I det följande tar jag därför uppenbart huvuddragen av reglerna. Det kan redan här nämnas att den skattemässigabehandlingen av periodiska understöd återverkar i andra hänseenden. Tidigarehar nämnts den särskilda regeln i 53 § 4 mom. KL beträffande utbetalningar tillförmånstagare på grund av pensionsförsäkring. Här beskattas i ställetförsäkringstagaren om inte förutsättningarna för avdrag för periodisktunderstöd är uppfyllda. I praxis har motsvarande bedömningar skett beträffandebenefika barnreverser och kommanditbolag mellan föräldrar och barn. Omförutsättningar för avdrag för periodiskt understöd inte föreligger medges inteheUer avdrag för ränta på benefika reverser, och kommanditbolags vinstbeskattas hos föräldrarna utom i vad avser skälig avkastning på det av barneninsatta kapitalet. Kravet på periodicitet har bedömts högst olika i skildatyper av mål. Statsstipendier och stipendier från vissa fonder betraktas somperiodiskt understöd endast om de haft en varaktighet av . Likasåfordras en ganska lång varaktighetstid när fråga är om periodiska utbetalningari samband med egendomsförvärv, i regel åtminstone . Däremot har avdragmedgivits för periodiskt understöd till hustru i samband med äktenskapetsupplösning som utgått vid endast tre tillfällen under loppet av knappt enmånad. För att en utbetalning skall vara avdragsgill skaU den iprincip enligt lagtexten utgöra understöd. 1 rättspraxis krävs emellertid intevare sig att mottagaren inte kunnat försörja sig själv eller att han haft behovav hjälp. Avdrag har vägrats i sådana fall där det över huvud tagetinte ansetts vara fråga om ett utbetalat understöd; t. ex. om givaren erlagtförsäkringspremier för mottagarens räkning. Motsvarande bedömning har gjorts isådana fall där utgivna belopp inte kunnat disponeras av mottagaren genastsåsom vid insättning på spärrad bankräkning. Frågan om understöd förelegat har prövats i andra typer avmål. Vid beskattningen medges inte avdrag för lön eller pension, som inte utgöromkostnad för inkomstförvärv, och inte heller för bidrag till välgörandeändamål. I åtskilliga mål har den skattskyldige då i stället yrkat avdrag förutbetalade belopp såsom för periodiskt understöd. Avdrag har dock genomgåendevägrats om det visats att de utgivna beloppen utgjort ersättning för utförtarbete eller bidrag till humanitär verksamhet (RÄ 1963 ref. 25 1 och II,1968:658). Avdrag medges inte för periodiskt understöd som utgåtttill undervisning eller uppfostran. Som allmän princip kan sägas att samtligautbetalningar till mottagare som studerar anses ha haft samband med studier attavdrag inte medgetts. Vissa gränsfall finns dock. När det gällt understöd tiUbarn som genomgått elevtjänstgöring har avdrag vägrats även om barnet haftvissa mindre löneinkomster. Troligen har barnens undervisning eller uppfostraninte ansetts avslutad.