prop · FW03163 · 1973-12-31 00:00:00 — Undantagetfrån skatteplikt för fartyg och luftfartyg har i stort sett oförändrat förtsöver från AVF. Beträffande fartyg motiverades undantaget ursprungUgen med atten beskattning av fartyg kunde antas leda tUl att de svenska rederierna skullei större utsträckning beställa fartyg vid utländska skeppsvarv. Detta motiv harinte samma bärighet i ett mervärdeskattesystem som ger möjlighet tillavlyftning av ingående skattebelastning på inventarieanskaffningar. Rätt tillavdrag för ingående skatt föreligger när det gäller yrkesmässigt fiske ochyrkesmässig godsbefordran, varför endast den ingående skatt som hänför sig tillfartygets eUer luftfartygets användning för passagerarbefordran skulle bli enkostnad för ägaren. RNhar i anvisningar bettäffande skattefriheten för flygplan (RN II 1969:141) uttalat bl. a., att med yrkesmässig befordran bör avses yrkes- mässigttUlhandahållande av transporttjänster åt utomstående. Frän denna utgångspunktbör flygplan kunna säljas skattefritt till köpare som antingen avser att självutföra yrkesmässig person- eller godsbefordran eller att sälja eller upplåtaflygplanet till någon som avser att bedriva sådan verksamhet. I sistnämndafall krävs dock enligt nämnden att skriftligt avtal om överlåtelsen ellerupplåtelsen föreligger för förvärvet. Däremot kan flygplan somär avsedda t. ex. för internt brak inom ett industriföretag inte anses fallaunder undantaget från skatteplikt. Nämndenhar utgått från att det är det vid förvärvet konstaterbara användningsområdetför flygplanet som avgör om det skall vara skattefritt eller ej. Ett flygplanbehåUer därefter sin karaktär av skattepliktigt eller skattefritt tUl dess detåter överlåtes, då en ny bedömning får ske av dess kommande användningssätt,eller till dess det varaktigt kommer att användas på annat sätt . Utredningen.Utredningen konstaterar, att RN har tolkat uttrycket "yrkesmässig person-eller godsbefordran" så att därmed avses transportuppdrag för tredje mansräkning. Detta innebär, att företag som transporterar t. ex. tillverkadeprodukter från företaget eller inköpta råvaror till företaget med eget fartygoch i egen regi får köpa fartyget med skatt. Även om skattebelastning normaltundanröjs genom företagets avdragsrätt är det enUgt utredningens mening intemotiverat alt behandla fartyg som används för godstransporter i egen verksamheteller för utomstående olika i skattepliktshänseende. Sammaförhållande kan åberopas som skäl för en lika behandling av ett företagsflygplan som används för egna transporter. Sådana flygplan torde emellertid iallmänhet vara avsedda för persontransporter, dvs. för tjänster som inteomfattas av mervärdeskatten. Utredningen anser därför att en utvidgadskattefrihet på detta område bör begränsas tiU att omfatta endast fartyg. F.n. kan, fortsätter utrednmgen, den som avser alt bedriva yrkesmässigt fiskeeller yrkesmässig person- eller godsbefordran förvärva transportmedel fördetta ändamål utan mervärdeskatt. Om ägaren överlåter transportmedlet tillannan person, som inte avser att använda det för samma ändamål är detskattepliktigt. Det sker emellertid normalt ingen beskattning vid försäljningav inventarier i verksamhet som inte medför skattskyldighet. Härav följer, attfartyg eller flygplan som förvärvats skattefritt kan säljas skattefritt i vissafall även tUl t. ex. privatperson för personUgt bruk. För att undanröja ensådan omotiverad skattefrUiet föreslår utredningen att dess förslag omskattefrihet för normal försäljning av inventarier i verksamhet som ej medförskattskyldighet skaU gälla endast andra inventarier än sådana fartyg ellerflygplan som varit undantagna från skatteplikt vid förvärvet. Detförhållandet, att endast ägaren kan skattefritt förvärva del, tUlbehör ellerutrustnmg till skattefritt fartyg eller flygplan kan enligt utredningen ledatill en ej avsedd beskattning, när yrkesmässig transportverksamhet bedrivs medfartyg eller flygplan av annan än den som äger trafikmedlen. I sådant fall kangälla att den som faktiskt utför transporterna svarar för t. ex. reparationeroch ersättningsanskaffningar. Han kan också själv skaffa särskild uttustningtill fartyget eller flygplanet. Utredningenanser, bl. a. med hänsyn till att skattefriheten för tjänster på skattefriafartyg eller flygplan inte är knuten endast till ägaren, att med ägare tillfartyg eller flygplan bör jämställas den som varaktigt disponerar över dettamed nyttjanderätt enligt avtal med ägaren. Utredningentar också upp frågan om uthyrning av del, tillbehör eller utrustning tillfartyg eller flygplan. Sådan vara är i detta fall att anse som skattepliktigoch uthyrningen utgör därför en skattepliktig tjänst. Utredningen anser attskäl saknas för att i detta fall göra skillnad meUan försäljning och uthyrningoch föreslår för att åstadkomma likhet i beskattningen att uthyming av vara,som anses som en tjänst, i stället betraktas som en med försäljninglikställd form av omsättning av vara. Fartygavsedda för yrkesmässigt fiske är alltid skattefria. Begreppet yrkesmässigtfiske behöver enligt utredningen i och för sig inte ges samma innebörd sombegreppet yrkesmässig verksamhet. För en skillnad i detta avseende talar,menar utredningen, att undantaget för fiskefartyg ursprungligen torde hatillkommit i första hand för att skapa lättnader åt fiskerinäringen.Amatörfiskare vUkas fiskeintäkter är av mera marginell betydelse för derasekonomiska situation torde därför enligt utredningen inte ha åsyftats medundantaget. Detär enligt utredningens mening önskvärt att klarare regler skapas på detta område.Enklast skulle detta kunna åstadkommas genom att göra fiskefartygskattepliktiga. I den mån sådant fartyg har en nettodräktighet av minst 20registerton kunde de jämställas med fartyg för yrkesmässig godsbefordran ochbli skattefria på den grunden. För mindre fiskefartyg skulle mervärdeskattkomma att utgå men avdrags-rätt skulle föreligga för den som använde fartyget iyrkesmässigt fiske av sådan omfattning som medför redovisningsskyldighet enligtreglerna härom. En sådan åtgärd skulle leda lill enklare regler men också medföraökad skattebelastning för den som har fisket som en nödvändig inkomstkälla, t.ex. jordbrukare som vid sidan av jordbruket bedriver yrkesmässigt fiske. Motbakgrund av denna effekt har utredningen undersökt om en förbättring kanuppnås på annat sätt. Utredningen uttalar därvid att dess förslag om vad sombör anses som yrkesmässig verksamhet är avsett att på ett klarare sätt än nuär faUet dra gränsen mellan yrkesmässig verksamhet och annan verksamhet. Genomden föreslagna ändringen uppnås bl. a. att en fritidsfiskare, vars intäkter perår uppgår tUl bara några , inte anses bedriva yrkesmässigverksamhet. Härigenomtorde enligt utredningen sådan förbättring uppnås att ändring av skattefrihetenför fiskefartyg inte behöver göras. Utredningen bygger detta uttalande på attyrkesmässigt fiske föreligger endast när det utgör yrkesmässig verksamhetenligt 2 § MF. Remissinstanserna.I fråga om beskattningen av fartyg och luftfartyg anför iNorrbottens län och TCO att bärande motiv för att undanta fiskefartyg frånskattepUkt inte föreligger. RSV samt länsstyrelserna i , ochGöteborgs och län förordar att nuvarande undantag från skatteplikt förfiskefartyg bibehålls men begränsas tUl att gälla endast vid försäljning tUlfiskare, som är registrerad till mervärdeskatt för att därmed undanröjaskattefria försäljningar av rena fritidsbåtar. Med hjälp av dennäringsgrenskod, som införts, finns möjlighet tUl kontroll av attköparen är registrerad fiskare. SAF och förklarar inte utan vidare kan ansluta sig till utredningens slutsats att denföreslagna ändringen i fråga om vad som skall anses vara yrkesmässig verksamhetkommer att avskära fritidsfiskare från skattskyldighet enligt MF. I mänga falltorde nämligen den verksamhet fritidsfiskaren bedriver, även om intäktemauppgår till endast ett par , i inkomstskattehänseende vara att betraktaså som inkomst av rörelse. i avstyrkerutredningens förslag att fartyg som förvärvas av företag för egna transporterskall vara skattefritt. Om behov föreligger av sådan jämförelsevis dyrbarinvestering torde likviditetspåfrestnmgen knappast inverka hämmande. Kammarrätteni föreslår att de nya bestämmelserna om fartyg tas in i 8 § 1 MF istället för som utredningen föreslagit i anvisningarna till 8 §. Därvid kan,menar kammarrätten, direkt anges att fartyg skall vara skattefritt om det äravsett för befordran av eget gods och har en nettodräktighet av minst 20registerlon. föreslår ett tillägg i den av utredningenföreslagna författningstexten för alt uppnå större tydlighet. SAF och tar upp frågan om uthyrning av del, tillbehör eller utrustningtUl fartyg eller luftfartyg och anför att sådan uthyrning bör behandlas påsamma sätt som försäljning av sådana varor även om utredningens förslag attuthyrning generellt sett behandlas som försäljning inte godtas. I övrigt harutredningens förslag på denna punkt accepterats eller lämnats utan erinran avremissinstanserna. Enligt 8 § 2 MF gäller undanlag från skatteplikt förkrigsmateriel som är underkastad utförselförbud och del tUl sådankrigsmateriel, när varan säljs till staten för militärt brak eller för dettaändamål införs till landet för statens räkning. 7 1973.1 saml. Somdel till krigsmateriel räknas även vissa varor som kan användas som del äventill annan materiel än krigsmateriel. Som exempel härpå kan nämnas bildäck,tändstift, bultar och andra standardartiklar. Krigsmaterielsom är underkastad utförselförbud anges i bilaga till kungörelsen (1949: 614)angående förbud mot utförsel från riket av krigsmateriel. Det gäUer i alltväsentligt materiel vars karaktär kan fastställas utan särskilda svårigheter.Som krigsmateriel anses även speciella delar och speciella tillbehör tillkrigsmateriel. Krigsmaterielinspektionen inom harsammanställt krigsmaterieUnspektörens uttalanden angående krigsmateriel i enförteckning . I denna förtydligas vissa begrepp som användsi nämnda kungörelse och vidare behandlas där åtskilliga varor med angivandehuruvida de bedömts som krigsmateriel eller ej. har i en till Kungl. Maj:t ingiven skrivelse som överlämnats tUlutredningen anfört bl. a., att det inte alltid är möjUgt att vid inköp av ettparti varor avgöra för vilket ändamål varorna kommer att förbrakas. Vissa avvarorna kan komma att utgöra del till krigsmateriel medan andra kan bli deltill annan materiel. Om inköp av vara, som kan användas på båda dessa sätt,sker med mervärdeskatt uppkommer en ej avsedd skattebelastning. Om å andrasidan inköp sker utan skatt uteblir en avsedd beskattning. Materielverketföreslår i skrivelsen att inköp skall få ske skattefritt och att de inköpandemyndigheterna sedan förslagsvis varje halvår skulle betala den mervärdeskattpå de varor som använts som del till annat än utförsdförbjuden krigsmateriel. Utredningen.Utredningen anser sig för sin del kunna konstatera att undantaget förkrigsmateriel orsakar egentiiga svårigheter vid tillämpningen endast i frågaom delama. Dessa svårigheter skulle, menar utredningen, undanröjas omundantaget begränsas till enbart krigsmateriel som är underkastadutförselförbud. Undantaget skuUe i så fall omfatta, förutom krigsmateriel,sådana specieUa delar eller speciella tiUbehör tUl krigsmateriel, som anges ibilagan tUl kungörelsen (1949: 614) angående förbud mot utförsel från riket avkrigsmateriel och därmed också stå helt i överensstämmelse med det tidigareåtergivna uttalandet av krigs-materieUnspektören den 11 december 1972.Utredningen ser det som en fördel att samma regler gäller för förbud motutförsel och för skattefriheten och föreslår en ändring av 8 § 2 MF i enlighetmed vad nu anförts. Remissinstanserna.Förenade fabriksverken, RSV, SAF och , och tillstyrker utredningens förslag om skatteplikt fördelar till krigsmateriel. och generaltullstyrelsenmotsätter sig däremot en sådan ändring.Materielverket anför att nuvarande bestämmelser inneburit en avsevärdförenkling i behandlingen främst av reservdelsbeställningar. Det stora antalfall som underställts krigsmaterieUnspeklören visar att det i många fall ärvanskligt att avgöra om viss vara är exporlförbjuden krigsmateriel. Som enolämplig konsekvens av det föreslagna nya systemet pekar verket på att alla iett komplett system ingående delar och komponenter bUr skattefria, när de ärinkluderade i hela systemet, men skattepliktiga vid nyanskaffning av del ellerkomponent. Verket anser att det bör övervägas att befria aU upphandling förförsvarets behov från mervärdeskatt. Skulle den av utredningen föreslagnaändringen genomföras, uppstår en merkostnad som grovt kan uppskattas till ca30 40 milj. kr. a. att utredningens förslagskulle innebära en återgång till vad som gällde före i fråga omden allmänna varuskatten. Enligt styrelsens erfarenheter gav de tidigarebestämmelserna upphov tUl svåra problem för . Det föreligger ofta storasvårigheter att avgöra om en del tUl krigsmateriel i sig själv utgörexportförbjuden krigsmateriel eller ej. Det fordras ingåendetekniska utredningar innan klarhet härom nås. RSV,länsstyrelserna i , och samt SAF och föreslår att tjänst på krigsmateriel, som är undantagen frånskatteplikt, bör vara skattepliktig, om delar till krigsmateriel görsskattepliktiga. I sådan tjänst ingår ofta tillhandahållande av skattepUktigadelar. Man löper därvid risk att tillbehör som skulle ha beskattats om detköpts direkt av staten, blir skattefritt om det tillförs krigsmateriel närnågon utomstående utför tjänsteprestationen. Bränslen,elkraft m. m. Enligt 8 § 4 MF gäller undanlag från skattepUkt för elkraft,värme, gas och annat bränsle för uppvärmning eller energialstring, dock inteved, torv, T-sprit eller annan fotogen än flygfotogen eller fotogen för driftav snabbgående dieselmotor. Enligt anvisningama tUl 8 § MF gäller undantagetför gas och annat bränsle dock inte vara, som med hänsyn till försäljningsform,kvantitet eller förpackning har karaktär av butiksvara. I fråga om undantagetför fotogen gäller, att flygfotogen är undantagen även från energiskatt medansådan skatt utgår för fotogen för drift av snabbgående dieselmotor. Annanän nu nämnd fotogen är belagd endast med mervärdeskatt. Det har anmärkts attmervärdeskatten ger en högre skattebelastning på fotogen än vad energiskattenmedför i fråga om eldningsolja, dieselolja och energiskattepliktig fotogen. Motdenna bakgrand har önskemål framförts om en likvärdigare beskattning. Utredningen anför, alt fotogen som ärskattepliktig enligt MF numera till den helt övervägande delen torde förbrukasför annat ändamål än belysning och uppvärmning. Utredningen antar att den istor utsträckning förbrukas av skattskyldiga till mervärdeskatt och för demblir uttagen sådan skatt ingen kostnad. I den mån fotogen alltjämt används förprivata ändamål, torde det enligt uttednmgen röra sig om begränsade kvantitetervid sidan om elkraft och andra bränslen, för vilka de påtaladeskiljaktigheterna i beskattningen inte föreligger. I aUmänhet torde dettaockså betyda att inköpen sker i detaljhandeln på sätt som gör att varan harkaraktär av butiksvara. Ett i princip generellt undantag frän mervärdeskattför fotogen skulle därför beröra ett relativt stort antal skattskyldiga somdärmed skulle få både skattefri och skattepliktig omsättning. Med hänsyn tillde betydande tekniska ölägenheter som ett generellt undantag frän mervärdeskatti förening med en motsvarande utvidgning av energiskattens tillämpningsområdeskulle föranleda framlägger utredningen inget förslag härom. Remissinstanserna har godtagit ellerlämnat utan erinran utredningens uppfattning beträffande beskattningen avbränslen. Medlemsblad, personaltidningar m. m. I 8 § 6 MF stadgas undantag från skatteplikt för medlemsblad ochför periodisk publikation, som väsentligen framstår som organ försammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst,nykterhetsfrämjande, politiskt, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamåleller att företräda vanföra eller arbetshindrade medlemmar. Vidare gällerundantag för utländsk periodisk publikation av annat slag, när prenumerationförmedlas mellan prenumerant och utländsk utgivare eller när sådan publikationinkommer direkt till prenumerant. För att publikation skall anses som periodiskkrävs att den enligt utgivningsplan kommer ut med normalt minst fyra nummer omåret. I 8§ 7 MF stadgas undantag från skatteplikt för personaltidning, program ochkatalog, när varan tillhandahålles utgivare som icke är skattskyldig och närvaran säljs eller utlämnas av sådan utgivare eller införs till landet för sådanutgivares räkning. Dei 8 § 6 och 7 MF angivna publikationerna är undantagna från skatteplikt såvälvid leverans från tryckeri till utgivare som vid dennes omsättning av dem.Tryckeriet äger enligt särskilt stadgande i 17 § första stycket MF rätt tUlavdrag för ingående skatt som hänför sig till framställningen av den trycktaupplagan för utgivarens räkning. Gällandebestänundser hade en motsvarighet i AVF. Undantaget omfattade då gratistUlhandahåUna, periodiskt utgivna medlemsblad, perso- naltidningaroch liknande publikationer samt periodiskt utgivna publikationer, somväsentUgen framstod som organ för sammanslutningar med de syften som f. n.anges i 8 § 6 MF. Material som användes för yrkesmässig framställning avtryckalster var skattefritt också när alstret var skattefritt. Undantagfrån skatteplikt för publikation enligt 8 § 6 elller 7 MF medför att ocksåannonsering i publikationen är skattefri enligt MF. RNhar i bmdande förklarmg (RN II 1969:31) förklarat, att medlemsblad enligt MF är publikation som utges av sammanslutningeller organisation och i princip är avsedd för dess medlemmar, medlemmarnasanställda eller till medlemmarna direkt eller indirekt anslutnaorganisationer. Det huvudsakliga syftet med publikationen skall vara att lämnainformation och meddelanden inom de områden sammanslutningen ellerorganisationen omfattar eller om det ändamål sammanslutningen ellerorganisationen har till föremål att främja. Om publikation förekommer i aUmännahandeln eller om den genom prenumeration eller på annat liknande sätt till merän av den totalt tillhandahållna upplagan försäljs till utomstående kanden icke till nägon del betraktas som medlemsblad. Nämndenhar också uttalat (RN II 1969: 152), att separat utgivna stencUeradecirkulär, årsböcker och medlemsmatriklar inte kan anses som skattefriapublikationer enligt 8 § 6 eller 7 MF. Om förening ger ut mer än ettmedlemsblad eller ger ut medlemsblad i form av olika serier av publikationerbör dock samtliga dessa, om de i övrigt uppfyller förutsättningarna förmedlemsblad, kunna betraktas som skattefria. RRhar funnit att en av utgiven katalog för läsåret 19691970,med hänsyn till syfte, innehåll och uppställning, var att anse som skattefrikatalog enligt 8 § 7 MF (RÄ 1971: Fi 1076). Avresebyrå sammanställda uppgifter om researrangemang, som tUlhandahålls avresebyrån, görs ofta i särskilda programhäften som delas ut gratis. Underförutsättning att programhäftena innehåller uppgifter endast om resetjänstersom inte medför skattskyldighet enligt MF bör häftena, enligt RSV, kunnatillhandahållas resebyrån skattefritt av tryckeriet (RSV II 1971:13). Utredningenerinrar om att frågan om icke kommersiella tidskrifters behandling imervärdeskattehänseende har vid åtskilliga tillfäUen behandlats i riksdagen.Senast skedde detta i skatteutskottets av godkända betänkanden ;59 (s. 12) och 1972: 18 (s. 9). Utskottet hänvisade i det förstnämndabetänkandet till att det uttalat sig mot kul-turpoUtiskt stöd genomskattelättnader för vissa skattskyldiga men ansåg att frågan borde kunna prövasi samband med en översyn av gällande undantagsregler. Utskottets uttalandeskedde med anledning av en motion (1971: 1365) vUken sedermera överlämnats tiU utredningen av Kungl.Maj;t. I det sistnämnda betänkandet framförde utskottet lik nande synpunkteroch avstyrkte en motion (1972: 409) i ämnet. Utredningenerinrar också om att litteraturutredning i sitt betänkande Statligttidskriftsstöd (Stencil U 1970; 17) tagit upp frågan om mervärdeskatt påtidskrifter. Litteraturatredningen pekade bl. a. på att likvärdigapublikationer behandlas olika i olika län och att det var synnerligen önskvärtatt en översyn av gällande bestämmelser gjordes. Om man viUe eliminerainkonsekvenserna inom tidskriftssektorn och därvid utgick från att en genereUskattebefrielse för tidskrifter inte var möjlig, syntes det vara lämpligast attbelägga samtliga tidskrifter med mervärdeskatt, med undantag dock förmedlemsblad. I sammanhanget underströks att övervägande delen av de ideellaorganisationernas tidskrifter var medlemsblad och skulle förbli skattefria. Utredningen.Utredningen konstaterar, att flertalet undanlag från skatteplikt för varorgjorts av andra än skattetekniska skäl. Med utgångspunkt i uppdraget att göraen teknisk översyn av mervärdeskatten kunde det framstå som naturligt förutredningen att föreslå slopande av sådana undantag som försvårar tUlämpningenav MF. Mot undantagen enligt 8 § 6 och 7 MF kan enligt utredningen denprincipiella invändningen göras att bedömningen av skattepliktsfrågan liggerhos den som tilllhandahåller den tryckta upplagan av publikationen tillutgivaren trots att bedömningen måste grandas på utgivarens verksamhet och ivissa fall hans sätt att förfoga över upplagan. Enligt utredningens uppfattningskulle det kunna innebära fördelar från skatteteknisk synpunkt om undantagfrån skattepUkt ersattes av särskUda bidrag. En sådan lösning skulle dock inteavse hela det nu aktuella området och skulle därmed inte lösa frågan i desshelhet. Utredningen anför därför synpunkter på frågan med utgångspunkt från enfortsatt reglering inom mervärdeskattens ram. Närdet gäller publikationer som väsentiigen framstår som organ försammanslutningar med vissa i MF angivna huvudsyften har den angivnainvändningen inte samma tyngd som i fråga om andra publikationer.Sammanslutningarna är ofta fast organiserade och deras organ kan i många falllätt skiljas från andra publikationer. Organisationema har dessutom i alltväsentligt en verksamhet som ligger utanför mervärdeskatten. Utredningen hardärför inte funnit anledning att på denna grund föreslå ändruig avbestämmdserna om skattefrihet för de ideella sammanslutningamas organ. Detkan självfallet, framhåller utredningen, finnas olika meningar om vilka ändamålen organisation skall tillgodose för att dess publikation skaU vara skattefri.Utredningen har inte funnit att omfattningen av det skattefria området i sigsjälvt orsakat några egentliga problem. Ä andra sidan kan inga skattetekniskaskäl anföras för en utvidgning av undanta- get..Utredningen har inte bedömt det vara dess uppgift alt pröva frågan om enutvidgning av skattefriheten i fråga om ideella organisationers periodiskapublikationer, vare sig generellt eller i visst konkret fall. Utredningenunderstryker dock att det varit av väsentiig praktisk betydelse, att gällandeundantag knutits till vissa, i princip objektiva kriterier, varigenom manundgått bedömningar av skattepliktsfrågan utifrån t. ex. publikationenskvalitet. Medlemsbladhar i många fall liten spridning och speciellt innehåll medan andra medlemsbladkan vara organ för sammanslutningar med ganska allmänt syfte. I det förstnämndafallet torde det enligt utredningen inte kunna sägas att en verkligkonkurrenssituation föreligger mellan medlemsbladen och andra publikationer.Delta kan däremot vara fallet med de senare medlemsbladen. Enligt utredningenutgör detta dock inte skäl för att helt slopa undantaget från skatteplikt förmedlemsblad utan det framstår i stället som motiverat, att sammanslutning somger ut medlemsblad ställs utanför mervärdeskatten. Praktiska skäl kan enligtutredningen anföras härför men även det förhållandet att sammanslutningarnasallmänna verksamhet och deras utgivning av medlemsblad i mänga fall inteframstår som yrkesmässig. Åtskilligamedlemsblad, fortsätter utredningen, ges ut av organisationer som avses i 8 §6 MF och är på denna grand skattefria.