prop · FW0376 · 1973-12-31 00:00:00 — i , som i allt väsentligttillstyrker utredningens förslag om utprovning, understryker vikten av att utprovningi likhet med uppdragsforskning skall kunna förläggas till ochuniversitetens olika institutioner. i harliknande synpunkter. Länsskolnämndeni och TRU har synpunkter på i vilka fall ekonomiskt slöd för utprovningbör kunna utgå. För att erhålla ekonomiskt stöd från SÖ lill utprovning avläromedel ställer utredningen som villkor alt läromedlet skall medföra lägrekostnader för kommuner och andra huvudmän. i länavvisar delta villkor av följande skäl. Det finns enligt nämnden en uppenbarrisk för alt utprövningen kommer att koncentreras lill lärarersätlandeläromedel. Möjlighetema till medieval begränsas. Det måste dessutom, enligtnämnden, vara ytterst svårt att innan läromedlet kommit till praktisk använd- ning rätt beräkna kostnaderna för läromedlet. TRU anseratt också t, ex. läromedel som har andra rationahseringseffekler eller somavser brist-områden bör kunna få sådant stöd. Ett fåtal remissinstanser har synpunkter av negativ artvad gäller principiell inställning till förslaget om praktisk prövning, Länsskolnämndeni anser all en prövning när läromedlet väl är färdigt kommer försent. Enligt TRU är de av utredningen föreslagna mätningarna behäftade med såmånga svagheter och kommer att ha ett så begränsat informationsvärde alt manmåste starkt ifrågasätta om det är rimligt alt generellt införa praktiskprövning i denna form innan systemet hunnit utvecklas avsevärt. Skolstyrelseni föreslår att någon ändring av bestämmelserna för praktisk prövning avläromedel ej sker. Övrigaremissinstanser är som nämnls till övervägande delen positiva till förslagen ompraktisk prövning. SÖ tillstyrker utredningens förslag om införande av praktiskprövning men föreslår att formerna för och innehållet i den praktiskaprövningen utarbetas med hänsyn till de senaste erfarenhetema från del inom SÖoch vid den pedagogiska institutionen vid pågåendeutvecklingsarbetet. vill med bestämdhet framhålla, attdet enligt nämndens mening framstår som ett oeftergivligt villkor för att mtinsystemetskall fungera, att det myckna utvecklingsarbete som enligt utredningen ännuåterstår i fråga om metoderna för den praktiska prövningen utan tidsutdräktfullföljs och avslutas. har inget att erinra motuppläggningen av den praktiska prövningen i princip, men anser det nödvändigtatt resultaten av dessa prövningar presenteras på sådant sätt att de verkligenkan utgöra ett reellt beslutsunderlag. publicerade granskningsresultatär knappast möjliga att tillgodogöra sig för andra än pedagogisk-psykologiskexpertis. Om valet av läromedel skall ske på lokal nivå, vilket kommunförbundetbiträder, är lättillgängligheten ett villkor som måste uppfyllas. Enligt SFSbör kontinuerlig granskning och praktisk prövning av läromedel helt naturligtske i form av kursevalveringar och standardiserade enkäter. Resultat av dessautvärderingar skall ligga till grund dels för eventuella omarbetningar avbefintlig kurslitteratur, dels för eventuell nyproduktion. SÖ och TCO har synpunkter på i vilken utsträckning denpraktiska prövningen bör ske, SÖ föreslår alt statens läroboksnämndsutlåtanden införs i registret med avseende på sådana centrala läromedel somgranskats av läroboksnämnden. Praktisk prövning bör initieras förövriga centrala läromedel. Först därefter igångsätts praktisk prövning av decentrala läromedel som tidigare granskats av läroboksnämnden. Parallellt meddenna verksamhet bör utvecklingsarbete bedrivas, SÖ föreslår vidare alt SÖ:sresurser dimensioneras så alt denna verksamhet kan leda lill att registretsnabbt kan börja fungera genom att lämna konsumenterna en allsidig information. TCO anser det synnerligen värdefullt alt samtligaregistrerade läromedel utsätts för praktiska prövningar innan de släpps ut lillkonsumenterna, TCO anser vad gäller val av försöksklasser att det ärangeläget att på ett tidigt stadium klarlägga enligt vilka principerförsökskommuner kommer alt utväljas. TCO anser att val av försökskommuner börgrundas på frivilliga åtaganden och alt lärare och skolledare bör tillförsäkrasmedinflytande i denna fråga. Enligt i kan man tänkasig alt utvärderingsinstrument utarbetas, som kan användas på det lokalaplanet, varefter vissa sammanfattande uppgifter eventuellt kan meddelas tillläromedelsregistret. Enligt länsskolnämnden i bör i samband medfortsatt försöksverksamhet undersökas om inte en upprepad expertgranskning motflertalet av de kriterier som används i den praktiska prövningen kan ge ett lika utförligt och tillförlitligt beslutsunderlag. Ett fätal remissinstanser ullalar sig om utredningensförslag all kommunerna till SÖ skall sända in förteckningar över inköptaläromedel. SÖ anser i likhet med utredningen alt denna uppgiftsskyidighet ivarje fall t, v, bör vara ett frivilligt åtagande från kommunernas sida. Förall valet av försöksklasser skall kunna ske utifrån så goda förutsättningarsom möjligt är det väsentligt att alla kommuner åläggs denna uppgiftsskyidighet,Länsskolnämnderna i , och menar att sådanuppgiftsskyldighet bör åläggas kommunerna. i länframhåller att med den ekonomiska ram som anges av utredningen kan omfattningenav den praktiska prövningen knappast bli så stor alt förslaget om allkommunerna minst en gång per läsår till SÖ insänder förteckningar över inköptaläromedel är moiiverat. Det förefaller rimligare att SÖ aktivt samlar inunderlag för utplacering av den praktiska prövningen. Några remissinstanser berör frågor som rör finansieringenav den praktiska prövningen, SÖ tillstyrker i princip utredningens förslag menframhåller att det, åtminstone i initialskedet av verksamheten, torde komma attkrävas avsevärt större resurser än den av utredningen nämnda summan ,, då det är ett oundgängligt krav att läromedelsregislret redan frånbörjan kan ge konsumenterna god information som underlag för läromedelsval.Enligt i uppfattning är det tveksamt om denekonomiska ram som utredningen anger kan komma att hålla, i Västernorrlandslän anför liknande synpunkter. finner det rimligt att ikostnaderna inräknas ersättning till lärare och elever för deras medverkan iden praktiska prövningen, TCO förutsätter att alla former för praktisk prövningoch testning skall kunna äga rum först efter det att de ekonomiska villkorenför deltagande lärare och skolledare är klarlagda. Följande remissinstanser instämmer i eller har ingainvändningar mot utredningens förslag angående testningar och varudeklarationerrörande apparatur:länsskolnämnderna i , , , ochVästmanlands län. , utbildningsnämnden i Skaraborgsläns landsting, allmänna skolstyrelse samt skolstyrelserna iHuddinge, och . SAF är tveksam till utredningens förslag omapparattestning. Några remissinstanser är positiva till testningar ochvarudeklarationer av läromedel men har synpunkter som mer eller mindre avvikerfrån utredningens förslag. SÖ finner det angeläget att hårdvaruområdet blirföremål för en utökad test- och provningsverksamhet, inriktad påundervisningsområdet. Test- och provningsuppdrag bör kunna beställas avutbildningsmyndigheterna. Vid dessa prövningar är det väsentligt att inte baratekniska egenskaper utan också pedagogiska krav på användbarhet ochflexibilitet beaktas. Det bör vidare vara möjligt att ange någon form av mini-mipreslandanödvändig för nomial användning i undervisningssammanhang. Testning och utprovningbör då, enligt SÖ, utföras mot dessa kriterier. delarutredningens uppfattning att en testning av AV-apparaturer bör komma till ståndmen anser den föreslagna metoden diskutabel. Förbundet anser liksom SÖ altkrav att testa apparaterna mot bör kunna anges. Kravspecifikationer förundervisningsapparatur bör utarbetas av SÖ och gemensamt.Enligt UUH är det önskvärt att resurser ställs till förfogande för enfortlöpande test av nya tekniska läromedel. En expertgrupp bör tillsättas meduppgift att utarbeta och sammanställa normsystem, testmetoder ochkravspecifikationer för tekniska läromedel. I gmppen bör ingå företrädare för ,, , statens provningsanstalt, VDN, och , VDN är inte säker på att ett arbete motsvarande det somutredningen föreslår faller inom det blivande verksamhetsområde.Beträffande varudeklarationer och jämförande tester bör, enligt VDN,konsumentverkels uppgift vara att prova varor för de enskilda hushållen.Flertalet AV-apparater kan inte anses vara sådana varor. De riktvärden somanges i VDN Fakta för olika produkter är avsedda för hembmk. AV-apparatur förskolor och utbildningsanstaller kräver givetvis andra riktvärden. Inom lekmiljörådetsuppgifter ligger enligt barnslugeulredningen »främjande av testning och varuutprovningav lekmaterial». pekar på vikten av att enhetliga rutinerför praktisk prövning, prisövervakning m. m. eftersträvas för läromedelsområdetsom helhet. En samordning är nödvändig mellan olika organ på förskolans ochskolans område, om läromedelsutredningens förslag förverkligas. Läromedelsutredningenanser det nödvändigt med en reguljär prisöver- vakning på läromedelsområdet. Denna övervakning bör ske påi princip samma sätt för alla slags läromedel. Ansvaret för prisövervakningenbör, enligt utredningen, åvila SÖ och inom SÖ den föreslagna läromedelsnämnden.Initiativ till prisundersökningar bör kunna tas dels av nämnden, dels av andrat. ex. av kommuner. Majoritetenav remissinstanserna som uttalar sig i frågan, nämligen SÖ, iGöteborg, länsskolnämnderna i , , , ,, , , och , SPK,TCO, , utbildningsnämnden i ,skolstyrelserna i , och Reftele samt skoldirektionen i ,tillstyrker eller har inget att erinra mot utredningens förslag. SPK är i månav tillgängliga resurser beredd att inom ramen för det föreslagna systemetundersöka prisutvecklingen på konkret angivna områden. En sådan undersökningkommer som utredningen skisserat främst all få karaktären av en granskning avinfordrade priskalkyler varvid olika kostnadselement analyseras och kommenteras.Därvid kan det bli anledning att ta upp förelagens uppskattningar avinträffade och förväntade kostnadsökningar. SPK:s granskning skulle sålundaresultera i kommentarer till de framlagda kalkylema men inle i ettställningstagande till godtagbar prissättning. SPK skulle med andra ordpresentera ett material, som skulle kunna användas som underlag vid bedömningenav prisernas skälighet men skulle överlåta åt vederbörande att själv draslutsatserna av granskningsresultatet. SPK ifrågasätter om den föreslagnaprisövervakningen på området inte borde få karaktären av en försöksverksamhetså att ett slutligt ståndpunktstagande kan anslå tills dess erfarenhetererhållits av hur systemet fungerar. Följanderemissinstanser är tveksamma eller negativa tUl utredningens förslag: RRV, länsskolnämndeni , statens läroboksnämnd. , lärarhögskolani , Föreningen . och Skola och skolstyrelsen i Umeå.RRV konstaterar att samhället har ett prisövervakande organ i SPK,skall följa kostnadsutvecklingen inom skolväsendet. Någrainitiativ från en särskild nämnd synes, enligt RRV, knappast behövliga. tror inle att man med en prisövervakning av den typ somutredningen föreslår kan bryta den nuvarande prisutvecklingen på läromedelsområdet.Förbundet anger följande skäl. För det första kan en sådan prisövervakning egentligenendast avse granskning av att prissättningen är skälig i förhållande tillfaktiska produktionskostnader men däremot inle angripa de förkostnadsutvecklingen väsentligare problemen, t, ex. om produktionskostnadernablivit onödigt höga genom en i förhållande till användningsområde ochanvändningssätt missrLktad ambition beträffande innehåll och utförande. För det andra kan icke prisgranskningen ske förränprodukterna varit ute på marknaden så länge alt man kan få uppgifter omförsäljnings-resultatet. Läromedlens "livslängd" blir allt kortare,ofta endast . Det är inte ovanligt att den största försäljningen för ellläromedel inräffar efler introduktionen. Detta innebär allinformationerna om eventuellt for högt satta priser når konsumenten först närläromedlet icke längre är aktuellt I urvalsprocessen. För det tredje kan man knappast få en rättvisande bild avpriser och lönsamhet genom att följa enstaka produkter, utan man måsteundersöka hela branschens utgivning, prispolilik och kalkylmeloder. finner det sannolikt att det utvecklings-ochplaneringsråd, som förbundet föreslagit, borde kunna ha fömtsättningar attmera effektivt påverka kostnadsutvecklingen. Även och Skolaanser att det av föreslagna rådet bör kunna handhaprisövervakningen. tillstyrker alt den nuvarandeprisgranskningen upphör men är inte beredd alt förorda den av utredningenföreslagna prisövervakningen. Nämnden betonar avnämarnas möjligheter alt resakrav som pressar priserna på läromedelsområdet. Sålunda bör en hårdare styrningfrån konsumenterna kunna komma till stånd beträffande böckernas utförande,papper, format etc. Vidare och framför allt bör göraupp kostnadsmallar (per elev och årskurs, ämne etc.) för läromedel och genomett formligt anbudsförfarande söka uppnå så gynnsamma prisvillkor som möjligt.Det är, enligt nämnden, resultaten av dylika prispressande anbud som genomkommunförbundels försorg bör inflyta i det centrala registret och ständigthållas aktuella. Några remissinstanser förordar andra lösningar an demutredningen valt. ABF rekommenderar priskonlroll i stället för prisövervakning.Denna skulle kunna utföras av SPK på läromedelsnämndens uppdrag, KF framhålleratt de samhällsägda läromedelsförelagens uppgift är bl, a. all konstrueraläromedel som sänker kostnaderna för samhället. KF anser därför att andraåtgärder inle bör vidtas innan erfarenheter vunnits av de samhällsägdaläromedelsföretagen. menar att prisfrågan bör underställasläromedelsnämnden före varje tryckning. Första upplagan, på vilket läromedletspris fastställs, får eljest svara för en alltför stor del av förlagetsadministrations- och riskkostnader. Enligt bör detorgan, som får prisövervakningen om hand, ytterligare överväga vilkamöjligheter som föreligger för en effektiv kontroll överläromedelsproduktionens prissättning. 2.3.10 Inköp och distribution Enligt läromedelsutredningen bör en bestämmelse införas i skolstadganom att en läromedelskommitté skall finnas i varje kommun. Denna kommitté börvara ett planerande och beredande organ, medan beslut om inköp av läromedel bör fattas av skolstyrelsen. Det börvidare enligt utredningen finnas en läromedelscentral med samordnande funktionvad gäller läromedelsfrågorna i varje kommun. Läromedelscentralerna bör emellertidinte vara obligatoriska. Vad gäller de landstingskommunala utbildningarnaanser utredningen det viktigt all dessa på lämpligaste sätt utnyttjar deprimärkommunala resurserna. Landstingskommunerna bör enligt utredningenkoncentrera sig på att bygga upp läromedelscentraler med tonvikt på de ämneninom gymnasieskolan som inte är företrädda inom de primärkommunalautbildningslinjerna. Utredningen för även fram vissa förslag rörande elerdislributionenoch den eftergymnasiala utbildningen. Av deremissinstanser som uttalar sig i frågan är hälfien positiva till eller haringet all invända mot de av utredningen föreslagna läromedels-kommittéerna,nämligen lärarhögskolorna i och , länsskolnämnderna iJönköpings, , , , och , länsskolnämndsutredningen,, TCO, KF, ABF, utbildningsnämnden i ,skolstyrelserna i , och saml allmänna biblioleksförening.Skolstyrelsen i Reftele anser all det bör vara obligatoriskt för kommunernaatt ha läromedelskommitté först sedan kommunsammanläggningarna är klara.Enligt barnstugeutredningen bör de lokala läromedels-kommittéernas uppgifterinnefatta även förskolan. Följande remissinstanser tar avstånd från förslagetall läromedelskommiltéerna skall vara obligatoriska: RRV, SÖ, länsskolnämndernai , , och . , , , Föreningen bokförläggareföreningen, , , utbildningsnämnderna iÖstergötlands och , , skolstyrelserna i och samt Läromedelsföi--fallarnasförbund. En del av dessa remissinstanser, t. ex. SÖ och , är emellertid i princip positiva till läromedelskommiltéerna.Några remissinstanser är i vissa avseenden tveksamma inför föreslagnafunktioner för kommittéerna, i är tveksam om enobligatorisk kommitté bör ha planerande och beredande men inte beslutandeuppgifter. Skolstyrelsen i anser det väsentligt att kommittéerna inteblir styrande organ för själva valet av läromedel ulan alt deras uppgifterskall vara av service- och informationskaraktär. Skolstyrelsen i Norrköpinganser att beslutanderätten vad beträffar inköp inom givna ekonomiska ramarfortfarande skall ligga hos rektor, då det gäller återkommande val avläromedel. Enligt allmänna skolstyrelse kan läromedelskommiltéernafylla en funktion enbart som ett kontaktorgan mellan skolförvaltningen ochfältet. Några remissinstanser tar upp frågor som rör samverkankommunerna emellan eller mellan lokala och regionala organ. RRV anseratt möjlighetema till samarbete även mellan kommuner bör beaktas i syfte attåstadkomma större samlade beställningar och en gemensam policy vidläromedelsanskaffningen. Enligt länsskolnämnden i måsteanvisningar för samverkan och fördelning av arbetsuppgifter mellan denkommunala läromedelsorganisationen och länsskolnämnderna utarbetas. UUH och SSU för fram synpunkter om en mera centraliseradupphandlingsorganisation. UUH menar att nuvarande decentraliserade upphandlingav läromedel för bl, a, och gymnasieskolan medför att samhälletåsamkas merkostnader, UUH anser att det finns skäl att pröva om samordning avupphandlingen av kostnadskrävande tekniska läromedel på regional nivå kanskapas. Detta torde lämpligen kunna ske i samverkan mellan kommunförbundelslänsavdelningar, SSU förordar alt en central inköps- ochupphandlingsorganisation för läromedel inrättas med uppgifter jämförliga meddem som det nya apoteksbolaget och har inom sina resp,områden. där stat, kommuner ochfolkbildningsorganisationer borde vara representerade skulle, enligtSSU, ha ensamrätt för inköp av läromedel till den offentliga sektorn, den skullevidarebefordra kommunala och andra läromedelsbeställningar etc.Standardiseringskrav skulle kunna ställas på produkterna och en bättremarknadsöverblick skulle erhållas. SÖ ochSACO anser att alternativa modeller för den kommunala läromedelsorganisationenbör utarbetas. Enligt SÖ bör olika modeller utarbetas i samverkan mellan SÖ oehSvenska kommunförbundet, anser att innan förslag om mer fastakonstruktioner läggs fram bör en noggrannare kartläggning och analys avbefintliga organisationsmodeller för läromedelsval ute i kommunerna göras. Bl,a, bör kommunernas storlek samt antalet skolor och skolformer vara avgörandeför olika organisationstypers utseende. föreslår en principmodell enligtvilken organisationen läl;t, enligt mening, skulle kunna modifieras medhänsyn till kommunernas utseende. Några remissinstanser tar upp ämneskonferensernas roll. Länsskolnämndeni anser att kommunerna i ämneskonferensen har ett utomordentligtorgan för läromedelsurvalet samt i skolstyrelsen det samordnande organet. MUFoch vill slå fast ämneskonferensens suveränitet i fråga om valet avläromedel för den egna skolan. Flertalet remissinstanser som yttrar sig i frågan UUH,SÖ, lärarhögskolorna i och , länsskolnämnderna i ,, , och , länsskolnämndsutredningen.Svenska kommunförbundet, , , , utbildningsnämnden i länslandsting, skolstyrelserna i och samt allmänna biblioleksförening tillstjTker eller har inget alt erinra mot utredningens förslag om kommunalaläromedelscentraler. Enligt skolstyrelsen i innebär en organisation medläromedelskommittéer och läromedelscentraler en överorganisation för de mindrekommunerna. i , SAF och skolstyrelsen i Umeåanför liknande synpunkter vad gäller läromedelscentralerna. Skolstyrelsen iÅtvidaberg anser att det bör lämnas åt skolstyrelserna att avgöra formema förläromedelsanskaffning. Ytterligare några synpunkter rörande läromedelscenlralernakan nämnas. SÖ anser att SÖ i samverkan med länsskolnämnderna bör ges resurserför information om läromedel till i första hand kommuner som inle kommer altbygga upp läromedelscenlraler. I vissa fall kan interkommunal samverkan varaen god lösning, SÖ anser vidare att det är väsentligt att befintliga samarbelsformermellan skola och kommunbibliotek beaktas. Läromedelscentralerna måste geservice ål folkbildningsområdet och ål vuxenutbildningen på samma villkor somåt ungdomsskolan. Även RRV betonar möjligheterna till samarbete mellankommuner. Dessa bör, enligt RRV, beaktas i syfte alt åstadkomma större samladebeställningar och en gemensam policy vid läromedelsanskaffningen. Länsskolnämndeni anser att samordningen i kommuner som inte kan upprättaegen läromedelscentral torde kunna lösas inom befintlig organisation eller meden gemensam läromedelscentral för flera kommuner. De lokala och regionalarutinerna bör, enligt utbildningsnämnden i , ifråga om inköp och distribution kunna samordnas mellan primärkommuner ochlandsting i icke obligatoriska läromedelscenlraler där landslingen blirrepresenterade. Enligt allmänna skolstyrelse bör de flestauppgifter som föreslås för läromedelscentralerna få lösas inom den kommunalaskolförvaltningen, i anser all de uppgiftersom normalt skulle åligga läromedelscentralen i små och medelstora kommunerskulle kunna skötas av annat organ eller av en person. Mycket talar, enligtnämnden, för att den som utses att vara ordförande eller sammankallande i den obligatoriskaläromedelskommittén kommer alt få ansvara för dessa arbetsuppgifter. Läggsuppgiften på annan tjänsteman än skolledare eller lärare finns riskför att läromedelsval och distribution får en alltför hård ekonomisk eller distribu-tionspraktiskstyrning och möjligen till följd därav ett åsidosättande av de rent pedagogiskaönskemålen. Därför bör, enligt nämnden, en pedagog utses som ordförande i läromedelskommitlén. Ett fåtal remissinstanser berör kostnaderna för den lokalaläromedelsorganisationen. i anser attfördelningen av kostnaderna för läromedelscentralerna mellan stat och kommunnärmare måste preciseras. Enligt länsskolnämnden i Västerbollens län har dekommunala kostnaderna för läromedelskommiltéerna inte beaktats av utredningen. Någraremissinstanser för frarh synpunkter på utredningens förslag rörande de landslingskommunalautbildningarna. finner det naturligt attläromedelsfrågorna för landslingens skolor sköts genom resp. landstingsutbildningsnämnd. Varje landsting bör lösa inköps- och distributionsfrågor försig. i anser att utredningensrekommendation att även landstingskommunerna skall bygga uppläromedelscentraler bygger på ett orealistiskt underlag. Möjligheterna attsamarbeta med de primärkommunala centralerna bör därför, enligtutbildningsnämndens mening, i första hand undersökas. Utbildningsnämden iVästernorrlands läns landsting anser likaså alt en sådan samordning bör kunnaske. SÖoch TRU instämmer i utredningens uttalande alt eterulbudel bör anpassas till lärarnasoch elevernas behov och lill kommunernas ekonomiska och organisatoriskaförutsättningar. SR framhåller alt del reguljära programutbudet grundar sig påbehovsanalyser som företas i samråd med SR och SÖ i enlighet med gällandeavtal. UKÄoch SFS är delvis negativa lill utredningens förslag rörande den eftergymnasialautbildningen. Enligt UKÄ stöds utredningens förslag att i resp. ulbildningskungörelseinföra bestämmelser om ett sista datum före vilket kurslitteratur för kommandetermin skall vara fastställd av ungefär hälften av universitetsmyndighelerna. UKÄmenar att det härvidlag naturligen bör ligga i utbildningsnämndernas intresseoch inom deras ansvarsområde att också beakta frågan om sista datum förfastställande av kurslitteratur. SFS vill endast förorda att ett sista datuminförs som rekommendation av utbildningsnämnderna. SFS konstaterar vidare attgivetvis får endast sådan kurslitteratur fastställas som finns en rimligmöjlighet för de studerande alt införskaffa. 3 Former för tillhandahållande av fria läromedel Utbildningspolitikeni vårt land har varit inriktad på att alla barn och ungdomar skallges samma reella möjligheter till utbildning oberoende av social, ekonomiskoch geografisk bakgrund.