prop · FW0355 · 1973-12-31 00:00:00 — Länsstyrelseni raenar att en decentralisering av tjänsteproduktionen innebären möjlighet tUl ökning av antalet arbetstUlfäUen som är synnerligen väsentligi . Tillskottet blir ytterligare värdefullt genom att detrepresenterar en ökad yrkesmässig differentiering. anser attLuleå föreslagits få motta en förhållandevis Uten andel av den decentraUseradeverksamheten och att länet bör tUlföras ytterligare (Luleå-Piteå-ÄIvsbyn-Boden) hävdar attdelegationen underskattat områdets möjligheter att ta emot utlokaliserade verkoch önskar att ytterligare statUg verksamhet lokaUseras tiU orarådet. Länsstyrelsernai och däremot tillstyrker delegationensförslag men pekar på länens möjligheter att ta emot ytterligarestatUg verksamhet. Länsstyrelsernai , och anser inte att tUlräcklig hänsyn tagitstUl uttalande om att situationen i länen i sydöstra bordebeaktas. Den föreslagna utlokalise-ringen anses inte medföra en väsentligregionalpolitisk effekt. Länsstyrelserna i och län betonaratt den demografiska och ekonomiska situationen i länen uppvisar eftersläpningi förhåUande till riket i genomsnitt. i ärundrande inför förslaget att utlokalisering sker till Mälar-Hjähnarområdet ochÖstergötland. Detta innebär enligt att man skapar ett ännu störreStorstockholm på andra landsdelars bekostnad. Med hänvisning till riksdagensuttalande i anslutning tiU beslut om ändrad regional organisation för SJhemställer , och koraraun attstatlig verksarahet lokaliseras tiU . 1973: 55 55 Länsstyrelserna i , , ,och , dvs. de övriga län till vilka delegationen harföreslagit att statlig verksarahet skaU utflyttas, tillstyrker förslagen, menflera av länsstyrelserna framhåller att man i länen har kapacitet och behov attta emot fler rayndigheter. Flera av länsstyrelserna i de län sora inte föreslagitssora raottagare av decentraliserad statlig verksarahet anför synpunkter på sinsituation. i pekar på den höga arbetslöshet ochundersysselsättning sora råder på ön och önskar alt stalsraaktema beaktar dettai regionalpolitiken. i län tycker det äranmärkningsvärt att inte ytterligare regioner i sydöstra korarait ifråga som utlokaliseringsorter, Kristianstad-Hässleholmsregionen anses varalämplig att motta statliga lokaliseringar. Länsstyrelseni anser att decentralisering till hade varitändaraålsenlig eftersora då åtskUliga av annars uppkoraraandekoraraunikationsproblera hade kunnat undvikas. Lokalisering avförvaltningsverksarahet till anses även vara motiverad av regionensensidiga inriktning av näringslivet mot verkstadsindustri. Länsstyrelserna i samt Älvsborgslän erinrar om de gynnsamraa förutsättningar sora Trestad, dvs. ,och , erbjuder för statlig verksarahet. SkövdesraöjUgheter att fungera som lokaliseringsort anser i Skaraborgslän vara väl dokumenterad. finner det otillfredsställande attSkaraborgs län och inte föreslås få ta emot någon utlokaUseradverksarahet. Angelägenheten av regionalpolitiska insatser anses vara väl såstor sora i åtskilliga av de län till vilka statlig verksamhet föreslås bliutlokaliserad. Länsstyrelseni län anser att är överlägsen flertalet av de av delegationenredovisade kommunerna sora raottagare av utlokaliserad statlig verksarahet.Länsstyrelsen anser alt det är anraärk-ningsvärt att en ort med så mångafördelar inte utnyttjas tUl att avlasta storstadsområdena, särskilt sorautvecklingen tyder på att länet har raist en stor del avsin tidigare tillväxtkraft. i anför att den utprägladeindustri-dorainansen raedför en påtaglig strukturell obalans på arbetsmarknaden,sora är särskilt kännbar i konjunktursvackor. Statliga insatser skulle verkaför ett stabilare näringsliv inom länet. anser att specielltgoda förutsättningar finns att ta eraot institutioner för teknisktutvecklingsarbete och forskning. i anser att är enraycket lämplig ort vid utlokalisering. Ur regionalpolitisk synpunkt är detsynner- 1973: 55 56 ligenangeläget att näringslivet i länet differentieras och förstärks. Även frånandra synpunkter vore det lämpligt med ytterligare utflyttning av statligverksamhet till . Fleraremissinstanser uppehåller sig vid metoderna för kostnadsberäkningar m.m. Industriförbundetoch SAF delar delegationens uppfattning om utflyttningens långsiktigt positivaeffekter för mottagningsorterna. I den framlagda rapporten saknas emellertid enbedöraning av de sarahälls ekonoraiska konsekvensema av utflyttningen ochdelegationen har i första hand uppehållit sig vid de kostnader för statsverket,sora uppkommer i samband med genoraförandet av oralokaliseringen. Organisationernaanser att igångkömingsprobleraen i saraband med omlokalisering knappast kanlösas som och att om-ställningskostnadema därförsannolikt är upptagna till ett för lågt belopp. Organisationema anseremellertid att det är av större betydelse att delegationen bortsett från attoralokaliseringen för flertalet verk raåste leda till bestående merkostnaderför bl. a. externa kontakter. Vidare kan man inte heller bortse från attutlokaliseringen kan leda till effektivitetsförluster bl, a, till följd av attbetydelsefulla personliga sammanträffanden inte kommer till stånd utan ersättsav andra, mindre effektiva kontaktvägar. Enligt organisationemas uppfattningmåste man vidare för verk sora har service- och speciallstfunktioner räkna raedinte oväsentliga kostnads- och effektivitetsraässiga konsekvenser föravnämarna. Beträffandefrågan om de samhäUsekonomiska kostnaderna och intäktema har fullförståelse för de svårigheter sora är förenade raed att göra sådana analyser.Det är i vissa faU knappast möjligt att kvantifiera vissa sarahällsekonoraiskakostnads- och intäktsposter. Utredningen har emellertid till skillnad från iförra rapporten så långt det av praktiska skäl är möjligt försökt beräknaförslagets direkta kostnader och ställer dessa kostnader i relation till iverbal förra uttryckta sarahällsekonoraiska vinster. finner eraeUertidinte några övertygande argument för att utiokaliseringen skulle leda till sarahällsekonoraiskavinster. Därraed får hela frågan bedöraas enbart från kostnadssidan. SACOfinner det också felaktigt att ställa de beräknade kostnaderna i relation tillsarahällets stöd i förra av lokaliseringsbidrag och lån. Det förefaUer SACOsannolikt att de totala kostnaderna för förslaget är högre än delegationensberäkningar. Härtill koraraer att det inte är raöjligt att beräkna vissaföljdkostnader av utlokaliseringen för t. ex. koramunerna, merkostnader förkonsumenterna vid kontakter raed myndigheterna eftersom dessa sprids över helalandet, kostnader för effektivitetsförluster. efterlyser vidarekostnadsberäkningar för den beslutade utiokaliseringen. EnligtSR har delegationen lagt ner ett betydelsefullt Prop.1973: 55 57 arbetepå att analysera kostnadssidan. De merkostnader som uppstår i samband medomlokalisering har delegationen ansett sig kunna redovisa enbart i beskrivandeform. SR har förståelse för delegationens svårigheter i detta avseende, mendetta hindrar inte att på en del punkter redovisning av kvantitativ natur hadekunnat åstadkommas och därför borde ha verkställts. En tillräckligt fylligbeskrivning av bristfälligheterna i en sådan partiell redovisning hade kunnatneutraU-sera verkningarna av dessa brister och ge ett bättre bedömningsunderlagän det nu föreliggande. anseratt samhällsekonomiska kostnadsinläkts-analyser bör vara ett underlag förställningstagande i lokaliseringsfrågor. Verket, som i likhet med delegationenär medvetet om de svårlösta mätproblemen i samband raed tUlärapning av"costbenefil"-analyser, anser likväl att försök tUl en dylik analys,låt vara i kvalitativa termer, hade varit värdefuU. Bedömningen av desarahällsekonoraiska effekterna kan underlättas om en sädan analys får kompletterade av delegationen utförda beräkningarna. I beräkningen av ökade årligadriftkostnader redovisas inga merkostnader för att upprätthålla kontakterna medde omlokaliserade myndigheterna. Verket antar dock att dessa kostnader är sraåi förhållande tUl de redovisade. Den valda raetoden för beräknmg avengångsutgifter finner verket rimhg. Trots den osäkerhet, som raed nödvändighetmåste ligga i de gjorda antagandena, anser verket att de redovisade utgiftemaanger en riktig storleksordning. Verket är dock tveksamt till sättet attberäkna mindre-kostnader för lokalhållning. Detta bygger på förutsättningen attora en utlokalisering inte skulle korama tUl stånd, det i stället skulle krävasinvesteringar i Stockholra, sora raed ca 50 railj. överstiger investeringskostnadernapå lokaliseringsortema. Beräkningen av ökade årliga driftkostnader kan av detlaoch ovan anfört skäl antas ligga något högre än de redovisade kostnaderna. Statskontoret anser attdelegationens kostnadsberäkningar för omlokaliseringen bygger på olikaantaganden, vilkas rimlighet i de enskUda fallen i och för sig kan diskuteras.Statskontoret vUl för sin del peka på att riskerna för produktionsstörningar isamband med flyttnmgen kan ha underskattats. Framför allt kan svårigheter uppståpå grand av en ökad personalavgång, sora kan korapenseras endast genora omfattanderekryterings- och utbildningsinsatser. Man kan å andra sidan i viss omfattningräkna med rationaliseringsvinster i samband med omlokaliseringen bl. a. pågrund av att behovet av anpassning till de nya förutsättningama för kontaktermed andra organ och nya lokaler kan göra en allraän genomgång av organisationennödvändig. Statskontoret anser därför att lokaliseringsdelegationensberäkningar i stort sett utgör en acceptabel grund för att bedöraastorleksordningen av de kvantifier-bara kostnadema. 1973: 55 58 anser att det är väsentligt att sora delegationengjort göra järafördser raed de hypotetiska statliga subventioner sora skulleha erfordrats för en raotsvarande omlokalisering av industriföretag.Institutet menar dock att lokalisering av industriföretag i allmänhet torde geen större sysselsättningseffekt för befolkningen i lokaliseringsorten än vadutflyttning av statliga myndigheter ger. Statsförvaltningensexpansion i stockholrasorarådet har gjort att varit hänvisadtill att hyra kontorslokaler sora erbjudits på marknaden, I många fall harstyrelsen därvid tvingats acceptera alltför dyra och raindre rationellakontorslokaler. Styrelsen koramer vid en decentralisering av statlig verksamhetatt kunna göra ekonoraiskt och funktionellt fördelaktiga omdispositioner avlokalinnehavet. Styrelsen avser därvid även att beakta möjligheterna att utrymmanu disponerade kontoriserade bostadslägenheter. Vid granskning av deuppskattade investeringskostnaderna anser styrelsen sig ha funnit dessa vararimliga. ERUdelar delegationens uppfattning att den statliga sektoms lokalisering börbedöraas ur ett samhällsekonoraiskt perspektiv. Därvid bör dock framhållas altsarahällsekonoraiska bedöraningar i praktiken innebär justeringar avsektorsbedöraningar. Sektorsvisa bedöraningar måste följaktiigen fortfara altspela en väsentlig roll sora underlag vid lokaliseringsbeslut. i Stockholmslän raenar att delegationen inskränkt sig tUl den statsfinansiella aspekten.Länsstyrelsen hävdar att det inte kan uteslutas att en utflyttning av statligverksamhet i föreslagen omfattning leder till rainskad produktionseffektivitet.En splittrad huvudstadsfunktion leder inte bara till kontaktsvårigheter utanäven tUl Ökade kostnader för regionala statliga organ, landsting, komrauner,företag, organisationer och enskilda. Även i anseratt delegationen inte belyst i hur hög grad åtgärderna kommer att belastasamhällsekonomin. Den betydande förlust som uppkomraer för bl. a.konsuraenterna av verkens tjänster har man inte sökt beräkna. i Göteborgsoch län konstaterar att det är omöjligt att i ekonoraiska terraer i sinhelhet kvantifiera de effekter omlokaliseringen för raed sig. Hela denprobleraatik sora är förknippad med delegationens förslag innebär altrelationen kostnaderintäkter i flera avseenden över huvud inte är gripbar. När det gäUer beräkning avkostnader och intäkter vid utlokalisering av statlig verksarahet delarlänsstyrelsen i delegationens synsätt alt dessa faktorer börbedömas ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Delegationen har så långt möjligtförsökt beräkna kostnader och intäkter i kvantitativa terraer. Länsstyrelsenhar i princip inget att invända mot delegationens angreppssätt och bedömningar.Länsstyrelsen i är övertygad om att effektema av Prop.1973: 55 59 omlokaliseringav statUg verksamhet i den omfattning som beslutats och föreslagits innebärlångsiktiga samhällsekonomiska vinster. Länsstyrelseni instämraer i delegationens uppfattning att deföretagsekonomiska kostnadema vid en omlokalisering av statlig verksamhet måstebedömas i förhållande tiU den regionalpoliliska effekten av utlokaliseringen.Beträffande driftkostnadema har den uppfattningen att dessa underden kan öka i förhållande tUl nuläget. Efter hand torde detemellertid inte vara orimligt att räkna med en återgång till nu rådandekostnadsnivå. Faktorer som lägre personalorasältning m. m. är härvidlagbetydelsefulla. Erfarenheter från utlokaliserade privata verksamheter avliknande slag sägs tyda på detta. Ävenom någon fuUständig samhällsekonomisk kalkyl inte kunnat göras för denföreslagna omlokaliseringen delar i delegationensuppfattning att de beräknade kostnadema får anses rimliga raed hänsyn till deförväntade effekterna och tiU de sannolika kostnaderna för att med andraregionalpolitiska medel uppnå samma resultat. i länför frara liknande synpunkter och tUlägger att en omlokalisering av statligverksarahet har vissa fördelar i jämförelse med t. ex. omlokalisering avindustrier. Ytterligare oralokalisering av statUg verksarahet är raotiverad,även ora kostnaderna härför skulle bli relativt sett något större .vad somnu beräknats. Industriförbundetoch SAF raenar att man inte helt kan bortse från att utflyttningen för någraverk kommer att leda tiU att de inte kan fullgöra sina kvalificerade ochkontaktintensiva arbetsuppgifter på det sätt som varit faUet.Uppgifterna kan då komma att överföras tUl departementen eller handläggas i särsldldordning. En sådan utveckling bör enligt organisationernas uppfattningundvikas. Den skulle stå i strid raed svensk förvaltningstradition ochraotverka strävandena mot en mera decentraliserad beslutsprocess inom denstatliga förvaltningsapparaten. Länsstyrelserna i , ochVästmanlands län samt LRF betonar det viktiga i att en sådan utveckling kanförebyggas. Även statens vägverk pekar på risken för en sådan utveckling. Ettflertal av de rayndigheter sora föreslås bli utflyttade saraarbetar eUer kankorama att samarbeta med (). Enligt SCB tordepraktiskt taget saratiiga av dessa vara konsuraenler av verkets statistik.Flera producerar statistik sora används av SCB. En utflyttning av berördarayndigheter koraraer i viss utsträckning att försvåra statistikverksamheten,raen inte i sådan orafattning att verket anser sig ha anledning avstyrkadelegationens förslag. Delegationenhar frarahållit att landets kommunikationssystem är starkt centraliserat ochatt detta i stor utsträckning byggts Prop.1973: 55 60 utför att medge snabba koraraunikationer raellan och landets övrigadelar. Länsstyrelserna i , , , , ,och , och , ERU, Svenska kommunförbundetsamt instämmer i detta och betonar hur viktigt det är att denomställning som omlokaliseringen innebär underlättas genom förbättradekoramunikations-möjligheter raellan de berörda orterna. Beträffandeundersökningen ora kommunernas möjligheter att ta emot ytterligare statligverksamhet är, såvitt kunnat finna, osäkerheten stor i fråga om komraunernasverkliga raöjUgheter och vUja att lösa de raånga problera som kommer att uppståi samband med en eventuell ytterligare utiokalise-ring. Bristfälliga lösningarpå problemen kommer främst att drabba de anställda i de utlokaliserademyndighetema och deras famUjer. Men även kommunernas tidigare invånare kommer ien sämre situar tion, beroende på att de genora utflyttningen får försäraraderaöjUgheter vad gäller bl. a. tUlgången på bostäder, raöjUgheter tUl förvärvsarbetegenora raedflyttande makars önskemål om arbete. Det kan heller inte uteslutasatt koraraunalskatten måste höjas. Fleraav de kommuner som av delegationen föreslagits som mottagare avdecentraliserad statUg verksamhet pekar i sina yttranden tiU resp.länsstyrelser på de gynnsamma arbetsmarknadsmässiga konsekvenserna av attefterfrågan på arbetskraft differentieras när statlig verksamhet lokaliserastill orten. Koraraunerna pekar också på de goda förutsättningar sora interainst mot bakgrund av den rådande efter-frågesituationen finns atttillgodose den medflyttade personalens Önskemål om bostäder. Flera kommunerhävdar att delegationen underskattat mottagningsmöjlighetema, bl, a, därföratt delegationen gjort alltför snäva geografiska avgränsningar. LokaliseringtUl viss ort medför anspråk även på annan service än bostäder ochkommunerna anser sig ha goda förutsättnuigar att klara också dessa Önskemål.Statens planverk delar delegationens uppfattning att samtligalokaliseringskommuner har erforderlig mark- och planberedskap för denbyggnadsverksamhet sora föranleds av ett genomförande av förslagen. Fråganom delegationens kontakter med de fackliga organisationerna berörs avpersonalorganisationerna. LO anser att delegationen tiUmötesgått önskemålen omfortlöpande information och insyn i arbetet. Delegationen har vidare enligtorganisationen i slutskedet gått ut raed en bred inforraation om sina övervägandenoch förslag till de anställda. TCO redovisar att ett antal överläggningar ägtrum mellan delegationen och företrädare för . Organisationen anser sigeraellertid kunna konstatera att de fackliga organisationema inte tiUåtits fånågon sora helst insyn i det egentliga utredningsarbetet. Begreppet sararådanser TCO inte kan användas 1973: 55 61 sombeskrivning av vad som förekomrait i detta sammanhang. Enligt mening hardelegationen på ett bättre sätt än tidigare försökt informera de anställda.Dock har de fackUga organisationerna inte haft någon insyn i det egentligautredningsarbetet. Delegationenhar vid sin genomgång av de i befintliga myndigheterna funnit attflertalet fortfarande bör vara lokaliserade dit. Delegationens förslagbeträffande den egna myndighetens kvarblivande i huvudstaden har tUlstyrktseller läranats utan erinran av riksåklagaren, , krigsarkivet,försvarels rationaUseringsinslilut, flygtekniska försöksanstalten (FFA),försvarshögskolan, , , , giftnämnden,, postverket, transporinämnden, kammarkollegiet,generaltullstyrdsen, , bankinspektionen, försäkringsinspektionen,, och högskolor, statensnaturvårdsverk, , näringsfri-heisombudsmannen,konsumentombudsmannen, statens pris- och kartellnämnd, organisationskommittén förkonsumentverket, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, bosladsslyrelsen,, statens planverk och . Ej hellerövriga berörda rayndigheter sora avgett remissyttrande över delegationensbelänkande har funnit anledning till gensaga raot delegationens förslag tillfortsatt lokalisering till Stockholra. FFAhar raot bakgrund av att delegationen ansett att anstaltens lokalisering börprövas på nytt ora raera omfattande investeringar behövs anfört att det ärett starkt önskeraål att ett definitivt beslut fattas om FFA:s lokaliseringtill dess nuvarande plats. Också beträffande hardelegationen ansett att i den raån ett större investeringsprograra skulleaktualiseras på laboratoriesidan man finge överväga förläggning av laboratorietutanför . Verket har uttalat sig starkt för samförläggningraed hänsyn tUl de olägenheter det skulle innebära ora analys- ochutrednlngsfunk-tionema inte funnes lätt tUlgängliga för verket i övrigt. Postverkethävdar att postbankens centrala verksamhet måste vara lokaliserad tiU Stockholmoavsett utgången av pågående undersökningar av postbankens förhållande tiUSveriges Kreditbank och bankgirot, vilka undersökningar delegationen förordatatt man avvaktar irman möjlighetema prövas för en partiell omlokalisering avpostbankens verksamhet. , ,och frarahåller att avdelegationen påvisade decentrali-seringsmöjUgheter beaktas i den utsträckningsom är riralig. anser dock att det f. n. saknas tUlräckligautgångspunkter för 1973: 55 62 skall kunna faststäUa ett maximiantal för verkets personalstyrka iStocldiolm, vUket delegationen föreslagit skuUe prövas av Kimgl. Idet följande redovisas myndighetsvis de synpunkter som framförts avremissinstansema betiäffande de rayndigheter sora föreslagits skolaoralokaliseras. () anför att den imder sin verksarahethar fuimit att starka effektivitetsskäl talar för att domstolsverketlokaliseras till . Verket kommer att vara administrativcentralmyndighet för mera än 150 regionala och lokala myndigheter inomdomstolsväsendet samt inom hyres-och arrendenämnds- ochrättshjälpsorganisationen. Till verket torde också komma att knytas denredovisningscentral och det revisionskontor som finns vid och som,föratom de myndigheter som redan nämnts, även betjänar riksåklagaren med läns-och distriktsåklagar-rayndighetema (dvs. omkring 100 myndigheter). Föratt skaU kunna fullgöra sina uppgifter effektivt krävs erdigtorganisationsnämnden en omfattande besöksverksamhet hos de myndigheter somfaller inom förvaltningsområdet. Det är därför av arbetsekonomiska ochkostnadsmässiga skäl angeläget att verket förläggs tiU den del av landet ivilken tyngdpunkten av verksamhetsfältet är belägen. Detta är otvivelaktigtmellersta och främst . Domstolsverketuppges vidare komma att ha behov av täta kontakter med justitiedepartementetoch med centralmyndigheter placerade i . Enförläggning utanför storstockholrasorarådet måste enligt DON:s mening medföraen klar effektivitelsnedsättning för , betydande kostnadsökningaroch även i övrigt många olägenheter. Mot en förläggning utanförstorstockholmsområdet talar vidare de rekryteringssvårigheter som kan befarasuppkomraa, särskilt på handläggarsi-dan. TUl verket måste knytas ettjämförelsevis stort antal kvalificerade tjänstemän, företrädesvis jurister menäven andra, t. ex. datatekniker. inte förläggs tUl bör det enligt förläggas tUl eller annan lämplig centralort i mellerstaeller södra delen av riket. avstyrker bestämt att verket lokaliseras tillSundsvaU. Sveahovrätt anser att vägande sakliga skäl talar för att förläggstiU storstockholrasorarådet eller i vart faU till någon centralt belägen ort imellansverige. Majoriteten av ledamöterna i anser att verket börförläggas till . En minoritet av hovrättens ledamöter anser däremotatt verket i första hand bör förläggas till . Övriga hovrätterförordar som lokaliseringsort i första hand. I andra hand börJönköping väljas. Prop.1973: 55 63 Länsstyrelseni anför att det föreligger mycket starka skäl som talar för enförläggning av tUl . ligger centralt i förhållandetill flertalet lokala rayndigheter inora dorastolsväsendet liksora inorahjrresnärands- och rättshjälpsorganisationen och ger goda betingelser för deomfattande kontakter mellan dessa och det centrala verket som koraraer att varanödvändiga i den adrainistraliva verksaraheten. En lokalisering till Jönköpingtillstyrks även av . iVästernorrlands län tillstyrker delegationens förslag om lokaUsering av verkettUl . understryker de goda förutsättningar komraunenhar i förra av hovrätt, kararaar-rättsavdelningar, tiUgång tiU dataexpertis m.ra. Centralamilitära staber och skolor. Delegationens förslag att nu inte lägga framförslag tUl oralokaliseringar av krigsraaktens centrala staber har lämnats utanerinran av remissinstansema. Delegationen harföreslagit att låta () kartläggaföratsättningarna för en partiell omlokalisering av publikationsverksarahetenvid centrala staber och förvaltningar samt försvarets brevskola ävensom den s.k. no r-malieverksamheten vid i saraband raed enpågående översyn av publikationstjänsten. FRI förklarar sig berett att åta sigdetta vidgade utredningsuppdrag. Försvarets brevskola föreslår att utvidgningenäven skall orafatta läroraedelsproduktionen inom försvaret. Skolan, soraavstyrker en utlokalisering av skolan, anser att lokaUseringsort kan bedöraasförst efter utredningsarbetet.