prop · FW0348 · 1973-12-31 00:00:00 — Endast under förutsättning att dettaförslag om fondens framtida ställning vinner beaktande tillstyrker SAFriksförsäkringsverkels förslag om oförändrat avgiftsuttag för åren 19751979. 1973: 48 14 SHIOföreslår att avgiftsuttaget sänks för perioden 19751979 tUl förslagsvis 0,. I den mån fondens medel utnyttjas för de arbetarskyddsåtgärder somföreslagits i arbetsmUjöutredningens betänkande och föratsatt att den däriföreslagna höjningen av arbetarskyddsavgiften uteblir är organisationen bereddtillstyrka en högre avgift till yrkesskadeförsäkringen. Avgiftsuttagetför den allmänna tilläggspensioneringen har fastställts för trefemårsperioder. Avgiften har höjts successivt i avtagande takti överensstämmelse med de allmänna riktlinjer för finansieringen som drogs uppi samband med införandet av ATP. Underden första femårsperioden 19601964 ökade avgiften med en procentenhet om åretfrån tUl . ökade avgiften med 0,5 procentenheterom året till . Enligt beslut vid riksdag fastställdes avgiftenför innevarande femårsperiod till för och därefter en årlig ökningmed så att avgiften skulle uppgå till för år 1973och tUl för . Medändring av nämnda beslut i frågan beslöt riksdag (prop. 1972: 125, FiU1972: 40, rskr 1972: 331) att i avvaktan på ställningstagande tillATP-avgiften och till föreliggande förslag omarbetsgivarfinansiering av vissa sociala reformer ATP-avgiften för år 1973skulle bibehållas nivå, dvs, . gäller tidigarebeslut om ett avgiftsuttag på . Jag återkommer till denna fråga i detföljande. Riksförsäkringsverkethar i sitt förslag beträffande avgiftsuttaget för åren 19751979 enhälligtföreslagit att avgiften fastställs till för hela perioden. Verket hardärvid i sina beräkningar utgått års riksdagsbeslut om avgiftsuttagetunder innevarande femårsperiod. Vidremissbehandlingen har verkets förslag tillstyrkts av försäkringsinspektionen,löntagarorganisationerna och LRF medan kommunförbunden ocharbetsgivarorganisationerna på den privata sektorn anser att avgiftsuttaget börfastställas tUl för hela perioden. Vidbedömningen av avgiftsuttaget för ATP måste en utgångspunkt varafondutvecklingen sedd i förhåUande tUl utgiftsutvecklingen på lång sikt. Dethar från början stått klart att en betydande fondbUdning äi nödvändig inomATP-systemet för att undvika kraftiga avgiftshöjningar dåpensionsutbetalningama börjar nå större omfattning. Den relativt snabbastegringen av avgiftsuttaget under de hittillsvarande åren har av- 1973: 48 15 görandebetydelse för möjlighetema att nu dämpa behovet av ytterligareavgiftshöjningar. Givetvismåste i detta sammanhang de samhällsekonomiska bedömningarna tillmätas storbetydelse. Ur dessa synpunkter är det sparande som sker inom ATP-systemetutomordentligt betydelsefullt. Den fonduppbyggnad som genomförts har på ettavgörande sätt bidragit till alt upprätthålla en hög investeringstakt isamhällsekonomin. Med anledning av vad SAF anfört i sitt remissyttrande vUljag erinra om att kapitalmarknadsutredning har i uppdrag att behandlaolika frågor betr. AP-fondens verksamhet. Närdet gäller förändringar av avgiftsuttaget tUl ATP är det också naturligt attbeakta de anspråk från andra delar av socialpolitiken som påverkar de avgiftertUl den allmänna försäkringen som inte gäller till-läggspensioneringen. Kungl.Maj:t har tidigare denna dag beslutat att förslag om genomförande av fleraangelägna reformer inom den allmänna försäkringens ram skall lämnas tUl åretsriksdag. För att finansiera dessa omfattande och kostnadskrävande reformer harjag i annat sammanhang bl. a. förordat en höjning av arbetsgivarnas avgiftertUl sjukförsäkringen från nuvarande till av löneunderlaget fr. o.m. Vidare kommer chefen för att senaredenna dag förorda uttag av arbetsgivaravgifter från samma tidpunkt förfinansieringen av en utbyggnad av det ekonomiska skyddet vid arbetslöshet. Medhänsyn till det ökade avgiftsuttag som sålunda behövs för andratrygghetsreformer bör i enlighet med vad jag anförde vidanmälan av dessa frågor i årets statsverksproposition avgiften till ATPbibehållas på även för i stället för att som tidigarefastställts höjas till . Närdet gäller avgiftsuttaget finns det inteanledning att i princip gå ifrån den avgiftsnivå på som riksdagbeslutade om som slutnivå för innevarande femårsperiod. Denna nivå bör gällaför avgiftsuttaget på grandval av nuvarande lagstiftning i fråga ompensionsförmåner med beaktande av de förändringar som följer av attsjukpenning m. fl. kontantförmåner blir pensionsgrandande. Däremot kan i dettasammanhang inte beaktas de lagändringar som kan komma att aktualiseras sedanpensionsålderskommittén lagt fram sina förslag. Med hänsyn tUl attATP-avgiften för bibehålls på bör i enlighet med vad LO anfört isitt remissyttrande avgiften för fastställas tUl och avgiftenför vart och ett av tUl . Jagförordar således att avgiftsuttaget tUl försäkringen för tilläggspensionbestäms tUl för , för samt för vart och ettav åren 19761979. Med tillämpning av samma an- Prop.1973: 48 16 tagandensom legat till grund för förslag kan fondbehållningenvid 1970-talets utgång därmed beräknas bli , vUket ärca 1 mUjard kr. lägre än vid ett avgiftsuttag enligt tidigare beslut för år1974 och verkets förslag för nästa femårsperiod. Enligtbeslut av rUcsdag (prop. 1971: 22, SfU 17, rskr 108) gäller fr. o. m.år 1972 ett nytt finansieringssystem för den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen.De tidigare riskgraderade avgifterna enligt ka-pitaltäckningssystemei ersattesdå med enhetiiga avgifter beräknade enligt ett fördelningssystem. För attundvika tidsmässiga variationer i avgiftsuttaget tillämpas ett modifieratfördelningssystem. AvgiftsuttagettUl yrkesskadeförsäkringen har för åren 19721974 fastställts lill ,varav 1/20 skall svara mot förvaltningskostnaderna. Denna avgiftöverensstämmer med den genomsnittiiga yrkesskadeavgift som togs ut föreomläggningen och innebär en bibehållen fondbildning inom försäkringen.Avsikten med denna fondbildning är liksom när det gäller AP-fonden attfondavkastningen skall muiska behovet av avgiftshöjningar längre fram i tidennär försäkringens utgifter stiger. Riksförsäkringsverkethar i sitt förslag till avgiftsuttag för femårsperioden 19751979 föreslagitoförändrad avgift och förvaltningskostnadsandel för hela perioden. Vidremissbehandlingen har remissinstanserna i stort sett genomgående tillstyrktverkets förslag. Både LO och SAF har emellertid tagit upp frågan om möjlighetenatt disponera medel ur yrkesskadeförsäkringsfonden för att bekostaförebyggande åtgärder inom arbetsmiljö-området. Organisationerna lar bl, a. uppfrågan om kollektiv finansiering via fonden av vissa kostnader i samband medutbildning av personal inom företagshälsovården. Jag vill i anslutning härtUlerinra om att den möjlighet som tidigare fanns för Kungl, Maj:t alt uryrkesskadeförsäkringsfonden bevilja medel för förebyggande arbetarskyddsåtgärdertogs bort i samband med att en särskUd arbetarskyddsavgift infördes fr. o, m.år 1972, Därmed blev yrkesskadeförsäkringsfonden en ren ersättningsfond förinträffade skadefall som betydande resurser sattes in i särskildordning för att finansiera ökade insatser på arbetsmiljöområdet. Jag anser attdenna gränsdragning bör behållas. Densärskilda arbetarskyddsavgiften ulgör av samma löneunderlag som gällerför avgiften tUl yrkesskadeförsäkringen. Av denna avgift ulgör bidragtUl statsverkets kostnader för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet, medan tillförs en arbetarskyddsfond för bidrag tUlforskning, utbildning och information inom arbetsmiljöområdet.Arbetsmiljöutredningen har i sitt delbetän- Prop.1973: 48 17 kände (SOU 1972: 86) Bättre arbetsmiljö föreslagit enhöjning av arbe-tarskyddsavgiflen för att finansiera vissa kostnaderför utbildning av skyddsombud. Avsikten är att en proposition på grundval avarbetsmUjöutredningens förslag till ändringar i arbetarskyddslagstiftningenskall läggas fram till årets riksdag. Jag avser därvid att förorda en höjningav arbetarskydds-avgiften som gör det möjhgt att genomföra en intensifieradutbildning av skyddsombuden. Vidare avser jag att förorda en utvidgning av arbetarskyddsfondensverksamhet även i andra avseenden. Avsikten är att även de frågor om vissautbildningskostnader som LO och SAF berört i sina remissyttranden beträffandeavgiftsuttaget till yrkesskadeförsäkringen skall las upp i det sammanhanget.För att möjliggöra ytterligare insatser inom arbetsmUjöområdet avser jag attdärvid förorda alt arbetarskyddsavgiften höjs från tUl fr. o. m.den 1 januari 1974. Mot denna bakgrand har jag särskUt prövat möjligheternaatt begränsa avgiftsuttaget lill den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen iförhållande till nuvarande nivå. Jag har därvid funnit det möjligt alt sänkaavgiftsuttaget till , dvs. tUl en nivå som innebär att denna avgifttUlsammans med den höjda arbelarskyddsavgiften kommer att uppgå tilloförändrat . För att detta syfte skall nås bör yrkesskadeavgiften ävenför sänkas från tidigare fastställda till . Ersättningenför förvaltningskostnaderna bör hållas oförändrad jämfört med gällande regler.För att nå detta resultat bör 1/16 av försäkringsavgifterna anses svara motförvaltningskostnader. För att det skall vara möjligt att nu ändrayrkesskadeavgiflen för bör en formell ändring vidtas av 39 § lagen(1954: 243) om yrkesskadeförsäkring. Ändringen innebär att beslut om vilkenprocentsats som skall till-lämpas skall kunna fattas under åretföre avgiftsåret. Ett avgiftsuttag lUl yrkesskadeförsäkringen på ärförsäkringsmässigt godtagbart för den här aktuella perioden på grandval av gällandelagstiftning och med beaktande av de ökade utgifter för sjukpenning som följerav de förslag om beskattade sjukpenningförmåner som läggs fram i ensärskUd proposition. Den översyn av yrkesskadeförsäkringens framtidautformning som pågår inom yrkesskadeförsäkringskommittén kan kommaalt föranleda en omprövning av yrkesskadeavgiftens nivå. Jag förordar således att avgiftsuttaget till denobligatoriska yrkesskadeförsäkringen med ändring av tidigare beslut bestäms till för och att avgiften för åren 19751979 likaledesbestäms till . Av försäkringsavgiftema bör 1/16 anses svara motförvaltningskostnader. 1973: 48 18 Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår riksdagenatt antaga inom upprättade förslag tUl 1. lag om ändring i lagen (1968:243) om procentsatsen för uttag av avgift tillförsäkringen för tilläggspension, 2. lag om procentsatsen för uttagav avgift tiU försäkringen för tiUäggspension, 3. lag om ändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 4. lag om ändring i lagen (1971:281) om procentsatsen för uttag av avgift tillyrkesskadeförsäkringen m. m,, 5. lag om procentsatsen för uttagav avgift tUl yrkesskadeförsäkringen m. m. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar. Prop.1973: 48 19 Enligtbestämmelse i 19 kap. 5 § lagen om allmän försäkring åligger detriksförsäkringsverket att under innevarande år lägga fram förslag beträffandeprocentsatserna för uttag av avgift till försäkringen för allmäntiUäggspension för åren 19751979. Medanledning härav får verket anföra följande. Försäkringenför tilläggspension finansieras genom avgifter på inkomster av förvärvsarbete.De närmare bestämmelserna härom finns i lagen om allmän försäkring 19 kap. 1, 3och 5 §§. Avgiftför inkomst av anställning erlägges av arbetsgivaren. Avgiften beräknaskollektivt på summan av vad arbetsgivaren betalat ut i lön, sedandärifrån dragits dels ett belopp motsvarande det vid årets ingång gällandebasbeloppet multiplicerat med det genomsnittliga antalet arbetstagare underåret, dels för varje arbetstagare sådan del av lönen, som för år räknatöverstiger 7 1/2 gånger basbeloppet (1 § tredje och fjärde styckena). Angåenderedares avgift för lön tUl vissa sjömän stadgas särskilt (1 § femte stycket).Sådan avgift skall jämlikt särskild förordning angående redares avgifter ivissa fall (nr 1959: 555) utgöra viss kvotdel av eljest utgående avgift. Förinkomst av annat förvärvsarbete skall de försäkrade själva erläggatilläggspensionsavgift, som beräknas på den pensionsgrundande inkomsten i denmån denna härrör från sådant arbete (3 §). Arbetsgivaresavgift för tilläggspension och tUläggspensionsavgift, som de försäkrade sålundasjälva har att erlägga för inkomst av annat förvärvsarbete, skall utgå efteren och samma procentsats, som fastställes av Konungen med riksdagen.Procentsatsen skall vara så avvägd att avgifterna i förening med andratillgängliga medel förslår till bestridande av pensionsulbetalningar,förvaltningskostnader och andra försäkringen för tilläggspension åvilandeutgifter ävensom till den fondering, som befinnes erforderlig (5 § förstastycket). Avgifternaskall ingå tUl en fond, allmänna pensionsfonden, med vars tillgångarkostnaderna för försäkringen för tilläggspension skall bestridas (5 § tredjestycket). Rörande fondens förvaltning gäller bl. a. reglemente (nr 293). Bestämmelserom procentsatsen för uttag av avgift 1974 finns i lagen 1968:243. i 19 kap. 5 § lagen om allmän försäkring åligger det riksförsäkringsverketatt lägga fram förslag beträffande procentsatserna undernästföljande , i den mån uttaget inte redan beslutats. komma in lill Kungl, Maj:t med förslag till avgiftsuttagför åren 1975 1979, överväganden och beslut angående försäkringensfinansiering I allmänna pensionsberedningens framlagdabetänkande (SOU 1957: 7) med förslag om en allmän tilläggspensionering hade tvåalternativ övervägts för det behövliga avgiftsuttaget för försäkringensfinansiering, I båda alternativen föratsattes att reallönenivån skulle förblikonstant eller stiga , att penningvärdet skulle förblioförändrat och att fonderna skulle förräntas efter . AlternativenskUde sig endast i fråga om avgifternas storiek. Dessa angivna i procent avde pensionsgrandande inkomsterna samt fondernas av beredningen under angivnaförutsättningar beräknade storlek framgår av följande sammanställning. ärels slut miljarder kr årets slut miljarder kr arets slut miljarder kr ärels slut miljarder kr 1958 framlagda men av inle antagna -propositionen nr 55, som innehöll huvudprinciperna för den sedermera genomfördaaUmänna pensionsreformen, drog departementschefen upp vissa riktlinjer i frågaom avgifter och fondering för tilläggspensioneringen. Vid riksdag antogs på grundval av proposition nr100 lagen om allmän tilläggspension. I denna proposition anknöt departementschefeni fråga om avgiftsuttaget till vad som uttalats i den nyssnämndaprincippropositionen. antog i överensstämmelse härmed lag angåendeprocentsatsen för avgiftsuttaget , vilken stadgade attprocentsatsen för det årliga avgiftsuttaget under nämnda period skulle utgöra3, 4, 5, 6 resp, , Sedermera har i skrivelser tillKungl. Maj:t och avgett förslag tillprocentsatser . På grundval av propositionen 1963: 123 beslöt riksdagenatt avgifts-ullaget skulle utgöra 7,5, 8, 8,5, 9 och 9,5 %och på grundval av propositionen 1968: 93 att avgiftsuttaget under Prop.1973: 48 21 åren 19701974 skulle utgöra 10, 10,25, 10,5, 10,75 och . I propositionen 1972: 125 föreslås dock att uttaget för år 1973skall vara detsamma som , dvs. Vidremissbehandlingen av förslag till avgiftsuttag föråren 19701974 var meningarna delade om vilken avgift som borde tas ut.Föredragande departementschefen konstaterade (prop. 1968: 93 s. 10) attmenmgskiljaktighetema grandades på olikheter i uppfattningen om pensionsfondenssyfte och fortsatte: "För min del anser jag att det inte finns någonanledning att frångå den grandinställning till fondbUdningen som kom tilluttryck vid införandet av tilläggspensioneringen och som även låg till grundför riksdagsbeslut om avgiftsuttaget för åren 19651969 (prop. 1963:123, 2LU 57, rskr 289). Det innebär att en betydande fondbildning är motiveradbåde av pensioneringens eget intresse och av samhällsekonomiska skäl. Fondmedlenmedverkar till en snabbare utbyggnad av produktionsapparaten och därmed till enproduktionsökning. Vidare skall pensionsfonden medverka tUl en utjämning avkostnaderna för tUläggspensioneringen så alt avgifterna för utgående pensionerinte behöver bli så stora i framliden som de måste bli om man inte hade enfondering". Som en fördel med det avgiftsuttag som regeringen stannadeför framhöll departementschefen, att den därigenom påräknade fondbildningen dvs.fondökningens årliga andel av de totala bruttoinvesteringarna fick"anses stå i god samklang med de mera långsiktiga kapitalmarknadssynpunktersom bör beaktas i detla sammanhang". Beträffande det avgiftsuttag som förordades ipropositionen framhölls dessutom att den årliga avgiftshöjningen skulle bli"relativt måttlig och jämnt fördelad ". Andra lagutskottet som biträdde propositionen (uti. 1968:45) anslöt sig lUl den av departementschefen redovisade uppfattningen ochanförde för egen del följande: "Utskottet vill dessutom framhålla att detär angeläget att avgiftsuttaget inte sker efter alltför snäva normer, eftersomett visst utrymme bör skapas för framtida reformer inom ATP-systemet". Procentsatserna för avgiftsuttagen till ATP enligthittills fattade beslut framgår av följande sammanställning. År Procentsals Ökning från II prop 1972: 125 föreslås 10,5 =1972, 3 1973.1 saml. Den hiltiUsvarandeutvecklingen av ATP-syslemets ekonomi kan sammanfattas på följande sätl. Fondökning (= inkomster utgifter) Fond 31,12 2 025,1 4 668,4 2 628,2 7 296,6 3 204,6 10 501,2 5 195,1 1 317,5 5 643,1 1 719,4 7 362,5 6 099,8 2 214,6 8 314,4 Fondökning (= inkomster utgifter) Fond 31,12 3 861,1 14 362,3 4 665,5 19 027,8 5 848,0 24 875,8 6 467,4 31 343,2 7 074,6 38 417,8 8 307,4 46 725,2 prognoser för ATP-systemets ekonomi har i förstahand utgått från ell oförändrat avgiftsuttag av fr, o, m, fram tiUår 2000 för alt visa verkningarna därav. Beräkningarna har utförts under en radolika antaganden om nominell inkomstökning, ökning av konsumentprisindex och nyplaceringsränta.Verket vill här först orientera om de antaganden som legat till grund förberäkningarna, Dendemografiska prognosen grundar sig på det antal personer som vid utgången av1970 fanns i den aUmänna försäkringens register (hu-vudkortsregistretbeträffande pensionstagare och poängregislret beträffande aktiva), Detla antalhar skrivits fram med användning av en differentierad dödlighet för aktivarespektive förtidspensionärer. Den totala dödligheten motsvarar de av statistiskacentralbyrån i , Med, Be 1971: 6 publicerade ettåriga dödsriskerna utanframlida reduktion av dödligheten. Antalet nytiUkommande 16-åringarhar hämtats ur centralbyråns i samma publikation redovisade befolkningsprognos,varvid alternativet med nettoinvandring 20 000 personer använts, Migra-tionenhar beräknats med utnyttjande av migralionslal skattade på riksförsäkringsverkelsmaterial och under anlagande om en årlig försla-gångsinvandring på ca 20 000personer. Den framräknade demografiska prognosen visar god överensstämmelse medden prognos som användes vid beräkningar. Riksförsäkringsverkethar vid sina överväganden rörande den framlida inkomstutvecklingen räknat medalternativa antaganden såväl i 1973: 48 23 frågaom nominell inkomstökning som beträffande förändring av konsumentprisindex.Utgångspunkten för beräkningarna har varit det beräknade läget för år 1972.För de efterföljande åren har antagits följande med X markeradekombinationer av ökning i nominell inkomst och konsumentprisindex (kpi). Nominellinkomsl- 0 5 6 7 8 9 Depensionsgrundande inkomstema för åren 19722000 har, med hänsyn tUl deobserverade pensionsgrundande inkomsterna för åren 19601970, beräknats medhjälp av en matematisk inkomstmodell. Denna redovisas i en särskild tekniskbUaga. Vidberäkningarna har tillämpats allernativt 4, 5, 6, 7, 7,5 och 8 %nyplaceringsränta. Fondens omplaceringstid har efter samråd med direktören förallmänna pensionsfonden antagils vara genomsnittligt . Nuvarande fondantas före omplacering förräntas efter gällande medelränta av . Verkethar räknat med att förvaltningskostnaderna kommer all uppgå lill 90 mUj. år1972 och att de därefter följer den nominella inkomstförändringen. Närtihäggspensioneringen infördes förutsatte statsmakterna all finansieringenskulle ske enligt ett modifierat fördelningssystem. Del innebär att avgifternaskall beräknas förslå inle endast tUl att täcka de löpande utgifterna utandessutom lill en viss fondbUdning, Fondens storlek regleras inte i lagen.Däremot har statsmakterna gjort uttalanden härom såväl vid lagstiftningensinförande som i samband med avgiftsuttagets bestämmande. I det föregående harvissa molivuttalanden återgetts. Till dessa vill verket hänvisa. Gällandebestämmelser om avgiftsuttaget finns i lagen 1968: 243 om procentsatsen föruttag av avgift lill försäkringen för tilläggspension.Enligt denna lag har uttaget fastställts till 1970 för att därefter stigamed åriigen till . Ipropositionen 1972: 125 som ligger på bord föreslås attATP-avgiften för skall bibehållas på nuvarande nivå, dvs. Häromanförs (s. 9): "I avvaktan på ställningstagande tUl dels den långsiktigautvecklingen av ATP-avgiften och dels föreliggande förslag omarbetsgivarfinansiering av vissa sociala reformer, föreslås avgiftsuttagettill ATP bibehållas på nuvarande nivå, dvs. ' Ejintagen här. 1973: 48 24 Regeringens förslag i förstnämnda frågor kommer att redovisas ." Vidtidpunkten för denna skrivelse har ännu inte fattat beslut medanledning av förslaget i nämnda proposition 1972: 125. Detav sjukpenningutredningen i SOU 1972: 60 framlagda förslaget till beskattadeförmåner vid sjukdom och arbetslöshet m. m. innebär bl. a. att sjukpenning m.m. blir pensionsgrandande för ATP. Ändras lagstiftningen i enlighet härmed,uppstår ökade anspråk på tilläggspensioneringen. Härom anförde verket följandei sitt remissvar över utredningens betänkande: "uppfattning kan den ökning av ATP-kostnaderna, somföljer av reformen, beräknas bli relativt obetydlig i inledningsskedet. Förstin torde merkostnaderna föranleda ett ökat avgiftsuttaguppgående till av avgiftsunderlaget. På lång sikt erfordrasför full kostnadstäckning avgiftsuttag uppskattningsvis av storleksordningen0,4 å . har därför ingen erinran motutredningens förslag alt först i ett senare skede genom erforderlig förhöjningav ATP-avgiften täcka kostnaderna för reformen." Enannan viktig fråga avseende försäkringens omfattning gäller den övre gräns vid7,5 basbelopp ovanför vilken inkomsterna inte medför vare sig pensionsrätteller avgiftsskyldighet. Vid det basbelopp som gäUde vid ingång (7 100kr.) låg gränsen vid . Vid oförändrad lagstiftning och stigandeinkomster kommer allt fler att beröras av denna gräns. Nedanstående tabellanger för några olika år och antaganden om reallöneökning den beräknadeprocenten av män i aktiv ålder med förvärvsinkomster ovanför gränsen. Dennaförskjutning av inkomsterna över "taket" måste hållas i minnet vidanalys av verkets beräkningar eftersom den först slår igenom som en begränsningpå försäkringens inkomstsida och därefter på beträffandepensionerna. Vid en fortsatt reallöneökning torde det vara reaUstiskt attförutsätta en förskjutning uppåt av gränsen 7,5 basbelopp. Den av Kungl. Maj:tår 1970 tUlsatta pensionsålderskommillén skall enligt direktiven utreda bl. a.frågan om övre gränsen för beräkning av pensionsgrundande inkomst. Verket hardock ej tagit hänsyn till de konsekvenser en sådan förskjutning kommer att haför försäkringen eftersom dessa bl. a. måste bli beroende av hurpensionsrättsreglerna för de tillkommande förmånerna utformas. Häreftergår verket över till beräkningsunderlaget för det framtida avgiftsuttaget.Först visas den beräknade utvecklingen av å ena sidan befolkningen i aktivålder (utom förtidspensionärer) och å andra sidan antalet ATP-pensionärer.Antalen anges i 1 000-tal. Aktiva (16-65 år Som framgår av sammanställningen beräknas den aktivabefolkningen vara praktiskt taget oförändrad (dvs.intill ), medan antalet ATP-pensionärer ökar med närmare 300000 från drygt 700 000 tiU ca en miljon.