prop · FW0375 · 1973-12-31 00:00:00 — Institutet anser all den föreslagna organisationsändringenkan genomföras relativt snabbt och att fortifikationsförvallningen bör ansvaraför ändringen. Följande tidsplan föreslås. Verksledningen bildas och centralplaneringen organiseras.Chefer för nya enheter som är direkt understäUda verksledningen utses.Arbetsgmp-per tillsätts för att förbereda organisationsändringen. Chefer för övriga enheter och viss övrig ledningspersonalinom resp, enheter utses. Enhetema organiseras och personal tUlsätts enligtpersonalförteckning för den ändrade organisationen. Institutet har lagt fram detalj förslag om de tjänster sombör ingå i den föreslagna organisationen. Förslaget beträffandeanskaffningsverksamheten grundas på erfarenhelsvärden från byggmarknaden, påberäknad årlig produktionsvolym och på ökat utnyttjande av konsulter. För denövriga verksamheten har personalbehovet bedömts erfarenhetsmässigt. Enligt institutets förslag skaU 643 tjänster ingå iorganisationen. I detta antal ingår inte tjänster vid BRB, stockholmssektioneneller centralförrådet vid VaUa. Institutet räknar med att i medeltal 611 avdessa tjänster SkaU vara tillsatta, dvs. att av tjänsterna är vakanta.Institutet finner det angeläget alt fortifikationsförvallningen åtminstone idel närmaste har fuU personaluppsättning och föreslår därför att förvaltningentillåts ha en viss personalreserv i form av högst 20 tjänster för aspiranter.Antalet sådana tjänster bör dock enligt institutet anpassas till det faktiskarekryteringsläget. Om antalet vakanser blir större än beräknat bör aUtsåantalet aspiranttjänster kunna ökas, Aspiranlerna bör i regel ha tekniskUtbUdning, Institutets förslag innebär i förhållande liU läget den 1aprU 1972 en personalminskning med ca . Personalreduceringenfömtsätts ske genom naturlig avgång. Den nuvarande åldersfördelningen blandpersonalen ger goda förutsättningar för detta. För alt underlätta genomförandelav den nya organisationen bör dock personal som inte kan placeras på befattningi den nya organisationen övergångsvis föras samman lill arbetsgrupper försärskilda uppdrag, t. ex. komplettering av normverk, utarbetande avulbyggnadsplaner ra. Målet för fortifikationsförvallningen börvara att anpassa antalet anställda lUl föreslagen nivå.Vid uppkommande vakanser i den ändrade organisationen bör i första handmöjligheterna till omplacering från sistnämnda personalgmpp undersökas.Institutet bedömer att förvaltningen räknat från den 1juh 1972 skall kunna anpassa antalet anställda tUl föreslagen nivå. Dettaantagande grundar sig bl. a. på pensionsavgängsprognosen som visar att 80anställda beräknas avgå med pension t. o. m. . Därtill kommer personalavgångav andra anledningar. Beträffande kostnaderna för den föreslagna organisationenkonstaterar institutet att de totala besparingarna till följd avorganisationsförslaget bhr mindre än vad som direkt följer avpersonalminskningen på grund av dels höjd genomsnittslön, dels beräknademerutgifter i samband med ökat köp av konsulttjänster. Vid genomfördorganisation och ändrade verksamhetsformer beräknas dock den totalakostnadsminskningen tUl ca 3 mUj, kr. Institutet förutsätter alt en viss effektivitetsökninguppkommer genom den ändrade organisationen, 1 fråga om konsekvenserna häravfrån kostnadssynpunkt framhåUer institutet att varje effektivitetsökning med enprocent i anskaffningsverksamheten vid i stort oförändrad anskaffningsvolym medfören vinst av 23 mUj, kr. På driftsidan medför en enprocentigeffektivitetsökning en årlig vinst av ca 2,5 milj, kr. Prop,1973:75 73 I samband med översynen har inom institutet skisserats enlångsiktig modell för organisationsutvecklingen inom fortifikations- ochbyggnadsförvaltningen. Grundprincipen för denna modell är all organisationenindelas i anskaffningsverksamhel och fastighetsförvaltning. Pä central nivådelas anskaffningsverksamhelen i basorganisatoriska enheter förmarkanskaffning, anskaffning av befästningar (inkl. flygfält) och anskaffningav kaserner. delas basorganisatoriskt i enheter förunderhåll och drift. Regionall sker motsvarande uppdelning. 1 anslutning tilldetta anför institutet att det är angeläget att försöka bedöma denorganisatoriska utvecklingen på något längre sUct. Institutet vill inte f. n.ta ställning till modellen. Institutet anser dock att anskaffningsverksamheloch fastighetsförvaltning principiellt bör hållas åtskilda på det sätt somorganisationsmodeUen visar. Översynen och organisationsförslaget avser i enlighet medlämnade direktiv främst centralt handlagda uppgifter. Institutet föreslår attöversynen fullföljs i en andra etapp för verksamheten inom fortifikations- ochbyggnadsförvallningen på regional och lokal nivå, I samband därmed kanresultaten av pågående försöksverksamhet med fast maskinljänst utvärderas.Målet för den fortsatta utredningen skall vara att åstadkomma en effektivorganisation som är dimensionerad med hänsyn till rådande krav påpersonalminskningar inom försvaret. Överbefälhavaren framhåller att en av de styrandefaktorerna för översynen av fortifikations- och byggnadsförvaltningen ärnödvändigheten att snabbt och kraftigt minska antalet anställda.Undersökningar i detta syfte bör i första hand göras inom ramen för nuvarandeorganisation i såväl central, regional som lokal nivå. anför alt rationaliseringsinstitutethar genomfört utredningen i nära samarbete med förvaltningen vilket har haftavgörande betydelse för att enighet i slort kunnat nås om de organisatoriskaoch personella förändringar som närmast bör genomföras på central nivå. Chefen för armén delar överbefälhavarens uppfattning attdet i första hand bör undersökas vilken personalminskning som är möjlig inomramen för nuvarande organisation, Rationaliseringsätgärder inom delar av organisationenmåste vidtas mot bakgrund av krigsmaktens och dess chefers totala uppgifter ochansvar i fred och under krigsförhållanden. Arméchefen bedömer attförutsättningarna är goda för en personalminskning i Prop,1973:75 74 förhållande till nuläget bl, a, om alla möjligheter tastill vara att utnyttja tekniska hjälpmedel i fastighelsdriftert och ökasamordningen inom garnisonsorlema. Den nuvarande ambitionsnivån beträffandebyggnadsåtgärder, drift och förvaltning rriåste anpassas tiU ambitionsnivåninom försvaret i övrigt. Chefen för flygvapnet anser att en genomgripandeomorganisation av fortiflkalionsförvaltningen i nuvarande läge kan medföraavbräck i förvaltningens möjligheter att lösa sina uppdrag. Om därutöverföreslagen ornlokalisering av förvaltningen kommer till stånd, kan verketsarbetsresultat komma att gå ned under en lång följd av år med svårakonsekvenser för bl. a, flygvapnet. bedömer att antaletorganisationsenheter direkt under verkschefen är för stort för att medge eneffektiv ledning och uppföljning. Möjligheterna att avhjälpa denna brist iorganisationsförslaget, t, ex, genom sammanslagning av enheter eller delegeringfrån verksledningen, bör enligt verket undersökas. ifrågasätter öm intefortifikationsförvallningens centrala organisation borde byggas upp på grundvalav verksamheten på det regionala och lokala planet, I avsaknad av en merautföriig bild av den totala verksamheten har styrelsen svårt alt närmare kunnabedöma det framlagda organisalionsförslaget. Styrelsen konstaterar dock att dennuvarande fördelningen av förvaltningsansvaret mellan ell stort antal regionalaoch lokala myndigheter är tiU stor nackdel, om man önskar drivaförvaltningsarbetet rationellt. Enligt styrelsens mening ger ettfäslighelsförvallningsprogram som är sammanfört till en central organisationsenhetstora organisatoriska fördelar, TCO-S uttalar sin tillfredsställelse över attpersonalorganisationerna vid fortifikationsförvaltningen fortlöpande harberetts tillfälle att lämna utredarna sina synpunkter på förvaltningensorganisationsstruktur. Dessa synpunkter har därigenom lill vissa delar kunnatfogas in i del slutliga utredningsförslaget. Det är viktigt att den nyaorganisationen utformas så att den underlättar ell ökat inflytande för deanställda, Fortifikationsförvallningens lokala personalorganisationerär tveksamma mol en genomgripande omorganisation. Tveksamheten har sin grund iall förvaltningen har organiserats om samt att förvaltningen förstår i samband med inflyttningen i ett nytt ämbetshus fått sin verksamhetsamlad. Organisationerna anser det lämpligt att låta förvaltningen med ihuvudsak oförändrad organisation arbeta i de nya lokalerna ochdärunder göra mindre men nödvändiga organisalionsjusleringar. Därigenom skulle säkerligenså betydande rationaliseringsvinster kunna nås alt en mera omfattandeomorganisation skulle bli obehövlig. Organisationema pekar även på attutredningen inte ger belägg för att förvaltningens nuvarande organisation harnågra väsentliga brister, SF och har i sina yttranden i huvudsak instämt i desynpunkter som framförts av de lokala fackliga organisationerna vidfortifikationsförvaltningen. Överbefälhavaren avstyrker förslaget om en utökadverksledning under hänvisning till att verksledningens nuvarande utformning harvisat sig vara lämplig vid överbefälhavarens och övriga program- ochproduktionsmyndigheters samverkan med fortiflkalionsförvaltningen. Den bedömsha fungerat vä! även för den interna ledningen av förvaltningen. Motsvarandesynpunkter framförs av chefen för armén. Fortifikationsförvaltningenanser att den nuvarande verksledningen bör bestå. Den föreslagnaekonomidirektören skulle få ett kompetensområde som skär tvärs genombasorganisatiortén, vilket skuUe medföra stora svårigheter att avgränsa hansansvarsområde gentemot de medelsför-vallande enhetscheferna. Kravet påförbättrade resurser för ekonomifunktionen kan i stället tiUgodoses geiiom attenheten för central planering tillförs en tjänst för företagsekonom. Någrabärande skäl för att förvaltningen utöver chefen för den föreslagna särskildadriftenheten behöver en särskild befallning för driftfrågor påverksledningsnivå har enligt förvaltningens mening inle framförts. delar institutets mening att enbefattning för ekonomidirektör bör inrättas. Denne bör emellertid samtidigtenligt verket vara chef för cenlralplaneringen i vilken kalkylenheten bör inordnas.Därigenom hålls de ekonomiadrrlinistraliva funktionerna samman vilket verketbedömer vara väsentligt. Däremot anser verket att en tjänst för drifldirektörinte behövs, om ansvaret för underhåll och drift samlas under chefen fördriftenheten enligt den grundmodeU för den framtida organisationen sominstitutet har ställt upp, TCO-S biträder institutels uppfattning att ökaduppmärksamhet bör ägnas åt ekonomisk planering och analys, Detta bedöms kunnaske genom den utökade verksledning som utredningen föreslår. Det är dockangelägel att överväga behovet av ytterligare én chefstjänst inom verksledningenför personaladministrativa frågor söm personalplanering, utbildning ochpersonalvård. personalorganisationer delarinstitutets uppfattning om att ökad uppmärksamhet bör ägnas åt ekonomisk planeringoch analys, I likhet med forlifikalionsförvaltningen anser dockorganisationerna att detla kan lösas genom att centralplaneringen utökas medekonomisk kvalificerad personal. Någon specieU drifldirektör anses intenödvändig, om nuvarande överdirektörsbefatlning behålls. Organisationernaföreslår därför att verksledningen även i fortsättningen skall beslå av engeneraldirektör med en tekniskt utbildad överdirektör som ställföreträdare. Omdet likväl skulle anses motiverat att förstärka verksledningen bör också fråganom alt ha en administrativ företrädare på denna nivå prövas. Från personalenssynpunkt är del nämligen väsentligt att frågor som rör personalplanering,utbildning, personalvård och organisation betydelse som frågorav teknisk och ekonomisk art. Prop, 1973:75 76 Samtliga remissinstanser som har yttrat sig över förslagetom att inrätta en enhet för central planering har bilrätt förslaget i dennadel. Vissa synpunkter har också redan redovisats. ansersålunda att den föreslagna ekonomidirektören bör vara chef för cenlralplaneringenoch att kalkylenheten bör ingå i denna enhet. Vidare föreslårfortifikationsförvaltningen att centralplaneringen tillförs en särskild tjänstför företagsekonom för främst ekonomiska analyser. Samma åsikt framförs avfortifikationsförvallningens personalorganisationer. De remissinstanser som har berört förslaget att inrättatvå nya basorganisatoriska enheter, en driftenhet och en fackenhet, är genomgåendekritiska mot att dessa båda enheter skall inrättas fristående från varandra. Överbefälhavaren biträder inte institutets förslag somanses opraktiskt och onödigt personalkrävande. Överbefälhavaren biträder desynpunkter i frågan som har framförts av fortifikationsförvaltningen. Fortifikationsförvaltningenanser att fack- och driftenheterna bör föras samman till en enda enhet.Driftenhetens centrala arbetsuppgifter har en funktionell anknytning till dearbetsuppgifter som skall ulföras av fackenheten. I första hand gäller deltafrågor som berör den fasta maskintjänsten och maskininstallationerna. I sådanafrågor måste ett omfattande samarbete ske mellan driftenheten och fackenhetensunderenheter för projektering av ws-installationer, yttre vatten- ochavloppsanläggningar samt elinslallationer. En sammanslagning av enheterna germöjlighet att samordna fack- och driftfrågor utan all gå överbasorganisaloriska gränser. Vidare undviks praktiska svårigheter i kompelens-och ansvarsfrågor. Förutsättningar skapas också för all bättre utnyttjafackleknikerna vilket kan leda till minskat personalbehov även vidbibehållen ambitionsnivå. Desynpunkter som har framförts av fortifikationsförvaltningen delas i alltväsentligt av chefen för armén, chefen för marinen, TCO-S ochfortifikationsförvaltningens personalorganisationer. SF framhåller alt en driftenhet för central ledning ochsamordning av fastighetsdriften är tiU fördel för arbetet och för de anställdavid försvarets fasta maskinanläggningar. Ingen av remissinstanserna har något att erinra motförslaget att övergångsvis inrätta en särskUt väg- och flygfältsenhet föranskaffning och underhåll av vägar och flygfält. Chefen för flygvapnet anser att den nuvarande flygfältssektionenvid förvaltningens väg- och vattenbyggnadsbyrå organisatoriskt bör , om förslaget att omlokalisera forlifikationsför- valtningen genomförs, Samma ståndpunkt intas av försvaretsmaterielverk. framhåller att väg- ochflygfältsenheten möjligt i stället för bör inordnas ibefästningsenhelen. personalorganisationerifrågasätter om det är lämpligt att föra över nuvarande väg- och vattenbyggnadsbyrånsvatten- och avloppstekniker lill fackenheten. Väg- och vattenbyggnadsteknikenbestår av en mängd ohka specialiteter som till stor del griper in i varandraoch som tillsammans bildar en funktion som det bör vara praktiskt ochekonomiskt riktigt att hålla samman organisatoriskt. Enligt organisationernasmening bör vidare den nya enheten beslå på och inte endastövergångsvis som institutet har föreslagit. Förslaget att låta Övriga enheter i fortifikationsförvaltningensnuvarande organisation i princip behålla sin organisatoriska ställning har ihuvudsak inte föranlett någon erinran från remissinstanserna. Några av dessahar dock anmält avvikande mening i fråga om kalkylenhelens organisatoriskaställning. Överbefälhavaren och fortifikationsförvaltningen anser altkalkylverksamheten bör föras lill en särskild underenhet inom den föreslagnabyggenheten. Härigenom får kalkylfunklionen den organisatoriska placering somger de bästa förulsällningama för verksamheten. En verksamhet med så Utenpersonal bör inte få en organisatoriskt fristående ställning. anser inte heller att kalkylenhetenskah vara en frislående enhet ulan föreslår att den inordnas icentralplaneringen. Förslaget all fortifikationsförvallningens verksamhet skahindelas i internprogram berörs endast av . Verket serpositivt på den föreslagna indelningen men understryker alt en samordningmellan internprogramindelning och organisationsuppbyggnad måste eftersträvas såatt enkla och entydiga ansvarsförhållanden erhålls. En splittring av ansvaretför delprogrammen på olika organisationsenheter bör undvikas. De remissinstanser som har uttalat sig om den föreslagnafinansieringsformen för fortifikalionsförvahningens verksamhet har inte ansettsig kunna biträda förslaget i denna del. Överbefälhavarenanser förslaget om enbart uppdragsfinansiering intressant men pekar på vissaför krigsmakten speciella problem som inte har behandlats av institutet. Enligtöverbefälhavaren föreligger f, n, inle underlag för beslut om dennafinansieringsform. En förutsättning för självfinansieringsmetoden är enligt försvarets Prop, 1973:75 78 materielverk alt efterfrågan har sådant inflytande päprissättningen att de kostnadsminskande faktorerna automatiskt kommer fram.Sådana effekter kan inte påräknas för verksamheten vidfortifikationsförvaltningen. Däremot kommer den föreslagna finansieringsformenall kräva betydande administrativa insatser utan att tillföra försvaretytterligare effekt. Enligt verkets mening är metoden inte lämplig f. n. Riksrevisionsverketframhåller att en av förutsättningarna för alt ett 1 000-kronorsanslag med dessnettoredovisning skall vara en meningsfuU form för all styra verksamheten motlönsamhet är att verksamheten utövas i någon form av konkurrens. Detta är intefallet med den verksamhet forlifikalionsförvaltningen bedriver. Delväsentligaste är enligt verkets mening all ett internt system för redovisningav kostnader och intäkter införs vid förvaltningen för all verksamheten skallkunna styras på bästasätt. Verket avstyrker institutets förslag. Förändring av ansvar och arbetsuppgifter Förslaget alt fortifikationsförvallningen skall svara förfaslighetsdrif-ten inom försvaret har inte föranlett någon erinran frånremissinstanserna. Beträffandeförslaget all fortifikationsförvallningen skall bli sakkunnigmyndighet förprojektering av anläggningar för skydd mot vapenverkan anförriksrevisionsverket att verket saknar en beskrivning av innebörden avbegreppet sakkunnigmyndighet. Vidare anser verket att nuvarande förhållandenpch de praktiska vinsterna med förslaget har behandlats otillräckligt. Verketanser sig därför inte kunna ta ställning till förslaget.Fortifikationsförvaltningens personalorganisationer finner alt förslaget kankomma att innebära en inte oväsentlig arbetsökning. Hänsyn anses inle ha tagitstill delta vid dimensioneringen av de organisationsenheter som är aktueUa idetla sammanhang. Förslaget att fortifikationsförvaltningen skall befriasfrån uppgiften att vara lokal förvaltningsmyndighet för vissa fastigheter istorslockholms-området kan inle tillstyrka, eftersom fråganenligt verkets mening inte har klarlagts på ett tillfredsställande sätl. Synpunkter på verksamhetens bedrivande ser positivt på förslaget om enprojektorienterad verksamhet. De allmänna principer som framförs är enligtverket inte kontroversiella, Verket framhåller dock att dessa kunde haåskådliggjorts bättre och närmare ha anknutits tillfortifikationsförvaltningens verksamhet. Möjligheterna att skapa underlag förresultatuppföljning även inom administrativ verksamhet genom projektplaneringm. m. borde också ha undersökts. anser att den beskrivna organisationenmed projektgrupper under ledning av en projektledare som ansvarar för detenskilda projektet under hela byggprocessen har stora likheter med denprojektor- ganisation som styrelsen med goda erfarenheterhar prövat för de s, k, omlokaliseringsobjekten. personalorganisationer anserdet orimligt att en projektledare tekniskt, ekonomiskt och tidsmässigt skahansvara för ett byggnadsobjekl. Projektledare bör hksom f, n, endast ha ansvarför samordning, tidsplan och ekonomi. Köp av tfänst er Beträffande institutets förslag allfortifikationsförvaltningen i större utsträckning skall anlita konsulteruttalar TCO-S att del är synnerligen tveksamt om detla kommer att ge någraekonomiska vinster. Det framgår inte heller av utredningsmaterialet att köp avtjänster från konsulter är ell tekniskt eller ekonomiskt bättre alternativ,TCO-S anser därför att förvaltningen liksom nu bör anlita konsulter endast närdetta bedöms vara ekonomiskt fördelaktigast. personalorganisationerframför i stort samma synpunkter. Organisationerna anser del väsentligt attförvaltningens personal ges så väl avvägda uppgifter all arbetet blirintressant och utvecklande saml alt den anställde upplever sin arbetssituationoch -insats som meningsfull. En ökad satsning på köp av tjänster kan skapa vissirritation hos personalen. Chefen för flygvapnet uttalar att fortiflkalionsförvaltningenbör kunna ges ganska stor handlingsfrihet för att i detalj anpassaorganisationen till aktuella förändringar i arbetsuppgifterna. anser att genomförandet avorganisationsändringen inte kan betraktas som fristående från förslaget om attomlokalisera fortifikationsförvaltningen. De totala omställningsproblemen börkunna minskas genom att förvaltningen efter hand genomför omorganisationen medsikte på alt den skall vara helt genomförd spm omlokaliseringen ärfullbordad. Fortifikationsförvallningens personalorganisationer anseratt någon tidsplan för att genomföra en eventuell ny organisation inte bör fastställasförrän beslut fattas i lokaliseringsfrågan. De remissinstanser som behandlar rationaliseringsinstitutetsberäkningar av personal och kostnader har genomgående inte något aU erinra molberäkningen av antalet tjänster i den föreslagna organisationen. Däremotframförs viss kritik mot institutets synpunkter i fråga om sysselsättningen avden personal som inte kan placeras på befattning i den nya organisationen samtmol institutels beräkningar av kostnadsbesparingarna. Prop, 1973:75 80 Överbefälhavaren anser att institutets förslag inle gerunderlag för alt bedöma hur de totala kostnaderna kommer att utvecklas.Överbefälhavaren förutsätter att alla ansträngningar görs för att hållakonsultkostnaderna i den nya organisationen på en sådan nivå attpersonalminskningarna kommer att medföra kostnadsbesparingar. framhåller att en väsentligutgångspunkt för att förvaltningen har kunnat godta den föreslagnapersonalstyrkan har varit att det nya systemet med aspiranter ger förvaltningenmöjlighet att bemästra ojämnheter i den nya organisationen och alt utjämnaarbetsbelastningen mellan ohka enheter. En förutsättning är dock attförvaltningens handUngsfrihel vid utnyttjandet av aspirantsyslemet intebeskärs. Beträffande arbetsuppgifter för eventuellt övertalig personal anserförvaltningen del lämpligast att denna fråga bedöms från fall till fall. Vidareförutsätts att förvaltningen fär möjlighet att utformaavveck-lingsorganisalionen på det sätt som med hänsyn till olika omständigheterär bäst. Institutets beräkningar av kostnadsminskningarna i den nyaorganisationen bygger enligt förvaltningen på osäkra anlaganden. Förvaltningenanser att resultatet av utredningen inte ger belägg för de beräkningsresultatsom redovisas. Del är framför allt tveksamt om ökad konsultinsats minskarutgifterna för förvaltningens verksamhet totalt sett. Den praktiska erfarenhetförvaltningen har tyder närmast på motsatsen. bedömer förslaget om att inrättaaspiranttjänster som intressant och tiUstyrker detta men lar i övrigt inteställning tih organisationens storlek. Verket är kritiskt till förslaget omsärskilda sysselsättningsuppgifter för eventuellt övertalig personal. Frånsettpersp-nalvårdsproblera och administrativa svårigheter finns enligt verket riskför alt personalens kompetens kommer att styra valet av arbetsuppgifter vilketkan leda till felprioriteringar. Verket understryker att vinsterna vidgenomförande av institutets förslag ligger i den väsentliga effektivise-ringenav upphandlingsverksamheten och den därmed sammanhängande byggprocessen. Demöjliga besparingarna kan beräknas bh så stora all vinsterna avprganisationsförslagets personalminskningar i förhållande därtill framstår sommindre betydelsefulla. Mot 'denna bakgrund anser verket allupphandlingsverksamhelen i första hand bör effektiviseras oberoende av den rentorganisatoriska utvecklingen.