prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — Medleraraen har rätt alt tatiUfälUgt arbete för sitt företag . Anraälanhärom skall i förväg göras tUl kassan och arbetsförraedUngen. Sådant arbetefår dock inle hindra raedleraraen från att ta erbjudet lärapligt lönearbete pådag, då arbete i det egna företaget skulle ha utförts. Medlemmen skall i så god tidsom raöjligt tUl kassan och arbetsförmedlingen anraäla, vid vilken tidpunkthan avser att återuppta verksaraheten sora företagare. Denoraständigheten att raedleraskap i företagarkassorna inle är obligatoriskt förraedleraraama i företagarnas branschorganisationer har raedfört attmedierasantalet i dessa kassor är förhållandevis litet och att raedleraraamautgör ett från risksynpunkt ogynnsarat urval, uppger delegationen. Som ennaturlig följd av förslaget att utvidga arbetslöshetsbegreppet kommerarbelslöshetsriskerna bland raedleraraama alt öka. En kortare kvalifikationstidän två raånader skulle därför enligt dele- 1973: 56 149 gationenkunna leda till att den ekonoraiska belastningen på dessa kassor blir alltförstor. Oramedlem avvisar erbjudet lämpligt arbete får detta anses innebära att hansarbetsutbud inte har varit realistiskt och hans ersättningsrätt bör varaförverkad . Somen garanti mot raissbruk av ersättningsrätten vid säsongmässigt uppehåll iverksaraheten har enligt delegationen den ytterligare förutsättningen förersättning kunnat uppställas, att avbrott i verksamheten inte har förekommitunder närmast föregående år. Majoriteteni AMS instämraer i försäkringsdelegalionens synpunkter medan en minoritet anseralt någon särskild karenstid ora-två raånader inle bör uppställas. Omarbetslöshetsförsäkringens orafattning skall breddas måste raan enligtSamorganisationens raening se till alt de gmpper som försäkras verkligen fårett skydd. Efiersom kassor för enbart företagare har komrail till stånd börbesläraraelserna avpassas för de specieUa förhållanden, sora råder inoraorarådet, och raedverka tUl, alt de försäkrade företagarna verkligen uppleverarbetslöshetsförsäkringen sora raeningsfull och effektiv. Samtidigtsom tillstyrker förslag, understrykerorganisationen att det är angeläget med viss generositet vid bedöraningen avora företagare personligen läranat sitt engagemang i ett förelag. Heltnaturligt måste det föreligga garanti för att arbetslöshetsersättningen inleblir en inkorastutfyllnad i mindre lönsamma företag. Men det bör enligtSamorganisalionen inte vara oraöjligt all konstatera ora ett avbrott iverksaraheten är en ren engångsföreteelse och helt oavsiktligt eller ora detföreligger klar avsikt alt på inte förutsett vis utnyttjaarbetslöshetsförsäkringen, LOfrarahåller även angelägenheten av att tillärapningsföreskriflerna förförsäkringen blir utforraade så att ersättningsrätten och övriga vUlkor förarbetstagare och företagare blir utforraade på så likarlat sätt som möjligt.Det måste sålunda föreligga garantier för att arbetslöshetsersättningen inteblir en inkorastutfyllnad i raindre lönsamraa företag. SHIOerinrar ora att det inora vissa oraråden, exempelvis inom , finnsföretag vars verksarahet är helt beroende av säsongmässiga variationer, och serviceföretag raed raotor-sågar raed arbete ianslutning till skogsbruket. Vid en säsongraässig nedgång får de anställdadels inora skogsnäringen och dels inora dessa före- tag vid friställningoraedelbart arbetslöshetsersättning. Förelagaren sora, när det gäUer småföretag, ofta arbetar på samraa betingelser som sina anställda kan enUgtutredningens förslag inte få arbetslöshetsersättning. EnligtSHIO:s uppfattning är det i många fall svårt att här dra en skUjelinje.Erfarenhetema från den SHIO närstående erkända arbetslös- hetskassanför företagare inora hantverk, raindre och raedelstor industri ochservicenäringar, visar att företagarna har svårt att förstå bakgrunden tillvarför den anställde, som kanske arbetar med samraa arbete sora företagarenoch vid sararaa maskin, får arbetslöshetsersättnmg medan företagaren inte kanfå någon ersättning, för så vitt företaget inte läggs ned. SHIO anser attföretagare i denna typ av företag bör ha rätt till ersättning på sararaavillkor sora arbetstagarna. LRFanser att ett krav på att företagarens personliga verksarahet i rörelsen skallha upphört utan reservation, är orealistiskt. Effektema av ett dylikt krav kant. ex. i raånga avseenden raotverka en från sarahällets sida uttalad och i bl.a. jordbmkspolitiska beslut fastlagd önskan ora överföring av arbetskraft frånolönsamma tUl lönsamma företag. framhåller att säsongarbete inle är särskilt ofta förekommandeinora detaljhandeln. Det kan eraeUertid förekoraraa att företagare på enseraesterort eller liknande har möjlighet att teraporärt bedriva detaljhandeloch därigenora delvis erhåller sin försörjning. Reglerna fÖr när ett företagskall anses ha upphört raåste därför vara så utforraade att den företagare sompå olika sätt energiskt söker sin utkomst men ändå blir arbetslös skall fåraöjligheter att teraporärt erhålla kassaersättning liksora anställda sorablir utan syssel-sättnmg. Med hänsyn till den erfarenhet som finns angåendetolkningen av ora en företagare skall anses sora arbetslös finner förbundetdet tillfredsställande att AMS då särskilda skäl föreligger skall kunna lärana erforderliga direktiv. Flertaletremissinstanser instämraer i utredningens förslag ora när arbete sora erbjudsarbetslös skall anses lärapligt och alltså skyldighet skall föreligga för denarbetslöse att anta det erbjudna arbetet. En majoritet i AMS understrykersålunda utredningens slutsals, alt de grundläggandeförfattningsbesläraraelserna bör ges en utformning, som står i bättreöverensstämraelse raed den rådande arbetsmarknadspolitikens mål. AMSframhåller särskilt att det bör koraraa tUl uttryck i grundreglerna, attraedleraraens egna önskeraål raåste beaktas i den saralade bedöraningen. Idetta sararaanhang påpekar AMS att sedan arbetslöshetsförsäkringens tillkomsthar gällt att den inte skall vara en yrkesförsäkrlng. Den snabbastrukturförändring sora präglar näringsliv och arbetsraarknad ger allanledning att hålla fast vid denna princip. Lagförslagets utforraning på dennapunkt kan eraellertid ge intrycket att en upprajukning skett. För attförebygga ett sådant raissförstånd föreslår AMS, att hänsynen till denförsäkrades yrkesvana skall utgå ur besläraraelserna. Reservanteri AMS menar att nuvarande regler beträffande hänsynstagande till denförsäkrades kvalifikationer och önskemål vid bedöraningen av vad som skallanses som lärapligt arbete bör bibehållas och tillämpas på numera vedertagetsätt. 1973: 56 151 Utredningen uttalar bl. a., alt om de inte är inöjligt attinora skälig tid bereda deltidsarbetare deltidsarbete bör heltidsarbetediskuteras raed den arbetslöse. sådant arbete avvisas ulan att skälenanses godtagbara kan avstängning från ersättningsrätt bli följden. Dessauttalanden tas upp till behandling av , LO och TCO. Samorganisalionen framhåller att det föreligger ettsamhälleligt intresse av att så raånga raedborgare sora raöjligt koraraer utpå arbetsmarknaden. Den arbelskraftsresen' sora har korarait frara undersenare tid har i det närraaste helt bestått av kvinnor. För dessa har deltidsarbeteraånga gånger utgjort enda raöjligheten, både på längre och kortare sikt, tillsysselsättning utanför heraraet. I andra fall kan raedicinska skäl föreliggaför att endast stå till förfogande för deltidsarbete. Det raåste enligtSaraorganisationens uppfattning föreligga starka skäl ora en person, sora enlängre period endast haft dehidsarbete skaU raed arbetslöshetsförsäkringensom pådrivare tvingas ut i heltidsarbete. När deltidsarbete anses sora ettlegilirat sätt att bygga upp försäkringsrätt och en försäkrad har kvalificeratsig till denna rätt enbart genora sådant arbete bör han ora raöjligttillerkännas rätt att stå till förfogande för endast deltidsarbete. Detta fårgivetvis inte hindra arbetsförraedUngen alt, då orasländighelerna detföranleder, anvisa den försäkrade heltidsarbete. Liknande synpunkter fraraförsav LO och TCO. Flertalet reraissinstanser har ingen erinran raotutredningens förslag att arbetserbjudande skall anses lärapligt endast oraanställningsförraånerna är skäliga i förhållande till försäkringsersättningen.Av de reraissinstanser sora tar upp detla förslag till behandling är bl, a,Samorganisalionen, och positiva, LO och är tveksararaa raedan en majoritet i AMS, SAF, Svenskabeklädnadsförbundel. Svenska träindiistriarbelareförbun-det, fleralänsarbetsnämnder och är direkt negativa till förslaget, LO understryker angelägenheten av att saratliga grupperarbetssökande får en likabehandling hos arbetsförraedUngen, Tidigarelönesättning eller utgående kassaersättning skall sålunda i princip inte varaavgörande för de arbetsalternaliv sora erbjuds, vare sig i fråga oraanställningsförraåner eller antal erbjudanden. Detta ställer stora krav påarbetsförraedlingens tjänsteraän raen raåste utgöra ett viktigt led i den nyasyn sora skall koraraa till uttryck enligt raodern arbetsraarknadspolitik. Underdessa förhållanden bör sålunda situationer av järaförelse raellan lön ochkassaersättnrag utgöra undantag och inte rubba på förraedlingsverk-sarahetensgrundprinciper. Under de anförda förutsättningama ansluter sig LO till denföreslagna regelni fråga ora järafördser raellan lön i erbjudet arbete och utgåendekassaersättning, AMS,SAF och LO tar upp utredningens förslag att arbetserbjudande skall anseslärapligt endast ora anställningsförraånerna inte är oskäliga i förhållande tillde förraåner sora utgår vid järaförliga företag till arbetstagare raedlikvärdiga arbetsuppgifter och kvalifikationer. AMSinvänder att besläraraelsen torde bli svår att tillärapa, inte minst förarbetsförmedlama. Den lönestatistik utredningen anser böra ingå i förmedlingensutmstning torde inle alltid ge tillräcklig gmnd för en bedömning. Enuppfattning ora individuell prestationsförraåga i exempelvis ett ackordsarbetekan ofta inle bedöraas ulan alt raedleraraen har prövat arbetet. Styrelsenförordar därför möjlighet för medlera att efter viss tids prövning av ettarbete sluta anställningen raed rätt till ersättning. Enbestäraraelse om att anslällningsförraånema skall vara förenliga raed gällandekollektivavtal anser SAF vara tillräcklig ef-som kollektivavtalsförhandlingamasyftar till att fastställa vad sora är skälig lön för visst arbete. Utrednmgensynes inte ha uppmärksammat alt kollektivavtalens lönesatser i de senasteavtalsrörelsema har ökat i betydande mån i syfte att rainska skillnaden raellanavtalslöner och utgående löner, I de fall avtalslönema är avsedda sorarainirailöner och till-lägg förutsätts utgå till arbetstagare sora harerfarenhet och viss skicklighet, inryraraes krav på sådana tillägg i enförsäkringsbestäramelse av tidigare angivet slag, anför SAF, Föratt avgöra ora lönesättning sora överensstäraraer raed kollektivavtalet,likväl skulle kunna anses oskälig erfordras synnerligen gmndlig kännedom oraföretagets lönesystera, norraal löneutveckling och andra förmånsförbättringar irelation till anställningslid, erfarenhet, ökande skicklighet, arbetsuppgifter,löneform etc. Detta torde enligt SAF kräva insatser, vartUI förraedlingamaskvantitativa kapacitet är otillräcklig. Därtill komraer att de enskUdaarbetsförraedlama endast undantagsvis torde ha tillräckliga kunskaper orabranschen och företaget och övrig korapetens för att göra en sådan närraareanalys. Risk föreligger snarare för att raan raed utredningens skrivning nöjersig raed att scheraatiskt konstalera, ora den erbjudna lönen ligger över ellerunder genorasnitlet i företaget och utdömer arbetserbjudandet i det senarefallet, utan hänsynstagande till gmndema för den intema lönedifferentieringen. LOförutsätter att de föreslagna bestämraelserna i fråga om lön skall tolkas soraett genomsnitt för branschen eUer yrkesområdet inora resp, ortsgrupp. Utredningenförutsätter att en raedlera sora avvisar arbetsraarknadsutbildning i en svårarbetslöshetssituation skall kunna avslängas från rätt till ersättning,eftersora han inte kan anses slå tiU ar- Prop.1973: 56 153 betsraarknadens förfogande, Reraissinstanserna har inlenågon erinran raot detta förslag, AMS frarahåller eraellertid att detsararaabör gälla även de fall, där medleraraen försvårar sin återanpassning genora attvägra att acceptera förslag ora arbetsvärd eller läkarvård eller genom altavbryta sådan vård eller arbetsraarknadsutbUdning, I fråga ora när självförvållad arbetslöshet skall ansesföreligga bör enligt utredningen sora gUtig anledning att sluta en anställninggodtas alt vederbörande har en allvarlig önskan att söka sig tUl annat forhonora lärapligare yrkesoraråde, AMS, länsarbetsnämnden i ochSHIO är kritiska raot detta förslag. En majorUel i AMS uppger att dennatillärapning skulle bli generösare än vid avvisande av arbetserbjudande. Detkan inle anses riraUgt alt raedlera, som önskar byta yrke, ovillkorligt skaUkunna sluta sin anstäUning för alt i stället belasta arbetslöshetskassan. Hanbör i regel stanna kvar i sin anställning i avvaktan på att han får arbeteinom det önskade yrkesområdet. Reservanterna i AMS anser att nuvarande praxis beträffandefrivilligt läranande av beslående anställning bör bibehållas oförändrad. Enligt länsarbetsnämnden i bör det varatillräckligt, alt försäkringstagaren kan utnyttja arbetsförraedlingens serviceoch i avvaktan på att kunna realisera sina önskeraål kvarstår i arbete och inlebelastar försäkringen. SHIO erinrar ora det priraära syfiet raedarbetslöshetsersättning, näraligen att ge ekonoraiskt bistånd såväl lUlarbetstagare sora till företagare, som oförvållat haranat i den nödsituationsora arbetslöshet utgör. Den sora frivilligt försätter sig i enarbetslöshetssituation kan enligt SH10:s uppfattning inte anses oraedelbart berättigadlill arbelslöshets-ersättning. Bedöraningen av huravida ofta täraligen vaga,personliga önskeraål skall anses böra raotivera rätten att lärana ett arbetesynes organisationen vansklig. Med hänsyn till att arbetslöshetsförsäkring avhävd skall inträda vid oförvåUad arbetslöshet bör raan kunna kräva alt den somönskar byta anstäUning kvarstår i den anställning han har till dess han fåttannat arbete. Intet hindrar enligt SHIO att arbetsför-medhngen med sararaakraft sora när det gäller en arbetslös ägnar sig ål de problem sora en sökandesom önskar byta anställning har. Fierlalet remissinstanser tUlstyrker eUer har inte någonerinran raot utredningens förslag att slopa nuvarande 12-raånadersvillkor ochendast bygga anknytningen tUl arbetsraarknaden på ett villkor om fera månadersarbete under de närmaste tolv raånaderna före arbetslösheten. Några remissinstanser, AMS, Samorganisalionen, LO, TCO, SRoch , anser emellertid, att det bör vara raöjligt 1973: 56 154 för arbetslöshetskassa alt ha krav på tolv raånadersraedleraskap för rätt lill ersättning. AMSfrarahåUer, att ett slopande av 12-raånadersvillkoret raöjliggör förarbetstagare, sora har lång uppsägningstid, att söka inträde i en arbetslöshetskassaförst sedan han blivit uppsagd från sin anställning och därefter upparbetaersätlningsrätt före uppsägningstidens utgång. Vissa avtal innehålleruppsägningslider på upp . Antalet arbetstagare med dennauppsägningtsid har vidare ökat väsentligt genom lag omanställningsskydd för vissa arbetstagare. Enligt den s, k.varselöverenskoramelsen raellan arbetsraarknadens parter och AMS skalldriftsinskränkning sora berör raer än 50 arbetstagare varslas senast tre raånaderföre uppsägningarna. Nedläggning av driftsenhet raed mer än 100 anställda skallvarslas senast före avvecklingens början. Det förekoramer även,alt betydligt längre varsellider tillärapas. Med hänsyn till dessaoraständigheler anser AMS, att kassa bör kunna i stadgarna införa ett särskiltraedlerasvillkor, vilket skulle innebära att ersätlningsrätt förvärvas förstefter raedleraskap , förslagsvis högst tolv raånader, Samorganisalionen förordar samraa lösning och framhållerdessutom, alt skälen för krav på medleraskap även gäller en egen företagare,sora i många fall i förväg kan föralse avveckling av sin rörelse. Flertalet remissinstanser instämraer i utredningensförslag att en förutsättning för rätt till ersättning skall vara, att denarbetslöse under en ramtid av högst tolv raånader oraedelbart förearbetslöshetens inträde utfört förvärvsarbete i fera raånader. förslag att två raånader av den lid raedlera genoragåttarbetsmarknadsutbildning, fullgjort värnplikt eller åtnjutitlilläggssjukpenning skall jämställas raed lid i förvärvsarbete godtas ihuvudsak av reraissinstanserna. Enligt AMS skulle det av adrainistraliva skäl varalärapligt, ora arbetsvillkoret blev ett renodlat arbetsvillkor och ora den tidraedlera genomgått arbetsraarknadsutbildning, fullgjort värnplikt elleråtnjutit till-läggssjukpenning i sin helhet blev s,k, överhoppningsbar tid vidberäkning av ramiiden, AMS anser emellertid, att de skäl sora utredningen haranfört för alt raedlera skall kunna uppfylla arbetsvillkoret på angivnagrunder väger tyngre än de adrainistraliva skälen, varför AMS inle raolsältersig utredningens förslag. och framför liknandesynpunkter. Flertalet remissinstanser insläraraer i utredningensförslag ora vUken tid sora inte skall inräknas i den av utredningen föreslagnaramtiden på tolv raånader (överhoppningsbar tid). , , LO och TCO anser,att medlera sora tvingas avhålla sig från förvärvsarbete till följd av att hani enskilt hera raåste vårda eller hjälpa åldring eller handikappad, inle därigenom skaU förlora en upparbetad ersättnragsrätt. Medhänsyn härtill föreslås, att även sådan tid blir överhoppningsbar upp till en lidav . Även AMSframhåller att lid då medlera varit förhindrad att stå till arbetsmarknadensförfogande på grund av vårdnad i enskilt hera av handikappad bör varaöverhoppningsbar i förslagsvis högst . Dessutora bör kunna krävas altvårdnaden har varit av viss varaktighet och orafattning. AMS föreslår vidare,att tid då raedlera genoragått arbetsprövning eller arbetsträning skall varaöverhoppningsbar, AMSframhåller att det inte framgår av lagtexten eller av belänkandet i övrigt,ora utredningen raed vuxenutbUdning avser även arbetsraarknadsutbUdning. Medundanlag för RFV och godtar reraissinstansernautredningens förslag att kassaersättning skall utgå under en ersättningsperiodav tiU raedlera sora inte är och av till raedlerasora är raellan 55 och . RFV anseralt ersättningstiden för arbelsraässigt stöd bör vara obegränsat.Bidragsbeloppet bör utgå tills vederbörande får antingen hel förtidspensioneller ålderspension. Vid en obegränsad ersättningstid bör enligt verket enbeloppsjustering företas sora en norraal nivåförändring efter en längre tidsarbetslöshet. Riksförbundetför mental hälsa anser, alt genereUa regler för begränsning av den tid undervilken ersättning utgår inte bör inskrivas i lagen med raindre än att någonannan typ av socialförsäkring inträder vid ersällningstidens utgång. Det är depå arbetsraarknaden svårplacerade, sora allvarligt raissgynnas genom denföreslagna begränsningen av ersällningstidens längd, genora all raöjlighelernatUl val av för individen lärapligt arbete, liksora rådrura för undersökningaroch överväganden därigenora kraftigt begränsas. Flertaletreraissinstanser godtar utredningens förslag att arbetslöshetskassa skall harätt att bestäraraa alt kassaersätlning tUl raedlera sora är mellan 6770 årsålder skall kunna utgå under . Många remissinstanser riktareraellertid invändningar mot förslaget. LO hävdaralt de grupper som har en hög pensionsålder inte bör koraraa i ett särare lägeän de sora har en lägre pensionsålder och 1 raånga fall också bättre pensionsärat raöjligheter lUl arbetslöshetsersättning under pensioneringslid.Dessutora frarahåller LO att ersältningsrätt från två socialförsäkringarsaratidigt förekoraraer även i ett annat fall, näraligen i fråga orasjukpenning järasides raed pension under ett visst antal dagar från67-årsåldern. Underdenna raolivering ansluter sig LO i princip lUl utredningens förslag altarbetslöshetskassa får rätt att raedge ersättning tUl raedlera sora har uppnått67 års ålder. LO anser eraellertid alt ersällningsbe-slämraelserna inte börförbättras i fråga om ersättningstidens längd i förhållande till nuvarande bestäraraelser och föreslår attersättningstiden maximeras för den som uppnått nämnda ålder. AMS, flertalet länsarbetsnämnder. , , , , , ,Föreningen . , , , , ,, , handelskamrarna i , ,och samt anser att kassaersättninggenerellt skall upphöra att utgå . Flertalet av dessaremissinstanser hänvisar lill experten särskUda yttrande i denna fråga, Samtiiga remissinstanser godtar utredningens förslag attarbetslöshetskassa själv skall besluta ora i vilken eller vilka dagpenningklasserraedleraraama skall vara placerade. Nästan aUa reraissinstanser accepteraräven förslaget att dagpenningen f. n. bör kunna utgå raed stalsbidragsgrundandebelopp raellan ,, i ferakronorsinter-valler, ora dagen. Utredningensförslag att AMS skall kunna föreskriva alt gällande lägsta dagpenningklass inlelängre skall tiUärapas har även fått ett positivt raollagande blandreraissinstanserna, Reraissinstanserna ställer sig i huvudsak positiva tillutredningens förslag att dagpenningen inte får utgå raed högre belopp iförhållande till den försäkrades dagsförtjänst än sora fraragår av en överförsäkringstabellsora Kungl. Enligt utredningen bör skillnaden raellandagsförtjänslen efter avdrag för skatt och dagpenningen vara avdagsförtjänslen efter skatteavdraget. Några reraissinstanser, bl. a. SAF, reservanter i AMS,försäkringsinspektionen och , anser eraellertid attöverförsäkringsavdraget liksom bör vara av dagsförtjänstenefter skatteavdrag. SAF framhåller att så liten marginal sora avviker frånvad som gäller inom övriga grenar av socialförsäkringen och motverkar såledesen strävan till materiell saraordning av olika forraer för skydd raot inkorastbortfall.Skälet lill att en lägre korapensationsnivå genoragående har valls inoraförsäkringssysleraet är, alt en viss stiraulans till återgång i norraaltförvärvsarbete har ansetts nödvändig. SAF erinrar även ora den rekoramendalion,sora 1963 har utfärdals av försäkringsinspektionen och sora 1966 har godkäntsav Kungl. Maj:t, Rekoraraendationen innebär, alt förraåner från frivillig sjuk-och olycksfallsförsäkring tiUsamraans med förmånerna från den allmännaförsäkringen ra, ra. inle får översliga av den försäkrades inkorast efterskatt. SAF påpekar vidare att sjukpenningutredningen har i uppdrag attundersöka raöjlig- heterna att göra sjukpenningen och kassaersättningenskattepliktig. Det förefaller uppenbart att. sjukpenningutredningens arbeteskulle försvåras ora en helt ny och högre korapensationsnivå nu skulle väljasför arbetslöshetsförsäkringen. Även försäkringsinspekiionen och riksrevisionsverketifrågasätter riktigheten av att höja korapensationsgraden inoraarbetslöshetsförsäkringen saratidigt sora frågan ora skälig korapensationsgradvid inkorastbortfall är föreraål för utredning inora den s. k.sjukpenningutredningen, I avvaktan på resultatet av denna utredning börkorapensationsnivån inora arbetslöshetsförsäkringen inte höjas. Det helt övervägande antalet reraissinstanser godtarutredningens förslag att pensionsavdrag görs efter tabell som innebär attkassa-ersättningen minskas raed 1/300 av årspensionen. Några reraissinstanser bl, a, LO, TCO, HAO ochSamorganisalionen förordar eraellertid en avdragslabell så utforraad attavdragen vid sraå pensionsbelopp blir relativt ringa och vid högrepensionsbelopp ökar efter en progressiv skala. Bl, a. och LO tar upp frågan ora vilkapensioner sora bör ingå bland de sora skall dras av. Enligt uppfattning har utredningen intebeaktat att arbetslöshetsförsäkringen i fraratiden avses orafatta ävenföretagare. Organisationen anser inte att av företagare tecknad frivilligpension helt kan jämföras med sådan pension tagen av arbetstagare. Den egnaföretagaren kan näraligen inte lösa sin pensionsfråga på annat sätt än genoraalt teckna en frivUlig pensionsförsäkring, vUket i regel sker genora ianspråktagandeav raedel från det egna företaget.