prop · FW0374 · 1973-12-31 00:00:00 — Bortsett från dessa är detendast inom orarådena kring , , , och /Malmbergetsora advokattätheten överstiger riksgehorasnittet. 1973: 74 12 rigadelar av och i vissa områden i är advokattätheten betydligtlägre än riksgenomsnittet. Som exerapel närans stora delar av , Älvsborgsoch . Deorter sora i propositionen närans sora lokaliseringsorter för allraännaadvokatbyråer ligger i stor utsträckning i utpräglade bristoraråden i vad avsertillgången på advokatservice. Särskilt , , , Växjöoch har förhållandevis låg advokatlät-het. De iförarbetena föreslagna lokaliseringsorterna för nya allraänna advokatbyråerligger till övervägande del bland landets befolkningsraäs-sigt största orter.Om förarbetena följs koraraer allmänna advokatbyråer alt finnas i eller iomedelbar närhet av de 21 största orterna i landet räknat efterbefolkningstalet inom en radie av . Avbetydelse för lokaliseringen är enligt utredarna också den klassificering avorter sora statsraakterna företagit i prop. 1972: 111, bUaga 1: Regionalpolitiskthandlingsprogram ra. (Jfr InU 1972: 28, rskr 1972: 347). Alla delokaliseringsorter sora närans i förarbetena till rättshjälps-refornienbetecknas enligt den regionalpolitiska klassificeringen sora primära centra.Delta innebär bl, a, att orterna är centralorter inora resp. län. Av deaktuella orterna är det vidare bara , och som inleär säte för länsstyrelse. Alla orterna har tingsrätt. I , Sundsvalloch finns också hovrätt. Enligtproraeraorian är saratliga tolv undersökta orter lärapliga sora lokaliseringsorterför allmänna advokatbyråer. Vadgäller förslaget att förlägga en advokatbyrå i har anraärkl följande,är priraärt centrura i länet samt säte för och tingsrätt,har endast tingsställe. Mot denna bakgrand finner attprincipiella skäl talar för fraraför som lokaliseringsort förallmän advokatbyrå. Praktiska skäl talar dock lUl förmån för . I lokaliseringssararaanhangbrukar och betraktas som en enhet. Avståndet raellan de bådaorterna är endast 24 kra, I fanns ca 47 000 invånare och iBorlänge 44 000, Den väntade befolkningsutvecklingen fram tiU 1980 är ihuvudsak densamma för båda orterna, I finns fyra enskilda advokatbyråermed f. n, 14 jurister raedan det i finns endast en advokatbyrå raedtvå jurister. Tingsrätter av betydelse för en allraän advokatbyrå i /Borlängeorarådetfinns förutora i i Hederaora, , , och . Frånkoraraunikationssynpunkt, t. ex. för inställelse vid tingsrätt, är de bådaorterna i stort sett järabördiga utora såvitt gäller inställelse vid Falutingsrätt. Förutsätlningarna för att driva extern raottagningsverksarahet är desararaaför båda orterna. Det stora antalet privatpraktiserande advokter i Falunjämfört med utgör det främsta argumentet för en etablering i Borlänge.Häremot bör vägas att inställelser inför torde Prop.1973: 74 13 bli mycket vanliga eftersora tingsrätten är den störstadorastolen i länet. Mol den angivna bakgrunden förordar sålunda all enallmän advokatbyrå placeras i . Sora tidigare nämnls är detenligt inte rationellt att öka antalet jurister på de nuvarande rältshjälpsanstalternai . Behovet av ökad bilrädeshjälp till följd av rättshjälpsreforraenbör för Stockholrasorarådels del i stället mötas med att en ny byrå inrättas.För en sådan etablering talar särskilt att man i de nuvarande rättshjälpsanstallernainle har resurser alt åla sig uppdrag som offentlig försvarare i denutsträckning sora förutsatts i förarbetena tiU rättshjälpsreforraen. Sararaa skäl kan enligt åberopas för att inrätta enallmän advokatbyrå i . En av rätlshjälpsanstalterna i (norra kontoret) har redan en omfattande raottagningsverksarahet i ,har förutsatt att det allraännas advokatverksarahet skall fortsätta där, Oraen ny byrå inrättas i frigörs också viss kapacitet vid den byrå sorabygger på norra kontoret. Detta kontor har f, n, också raottagningar i Nynäsharan,Denna raottagningsverksarahet bör tas över av den allraänna advokatbyrån iSödertälje, Med den föreslagna lokaliseringen av de allraännaadvokatbyråerna koraraer att sakna allraän byrå, I finns treadvokatbyråer med fyra verksararaa jurister, rättshjälp läranadesår 1971 i 336 ärenden. Viss tids verksarahet efter reformen får visa orabehovet där är tillgodosett, I annat fall får senare avgöras ora en allraänadvokatbyrå bör inrättas på eller om någon sådan byrå på fastlandet börhålla regelbundna mottagningar pä . Sammanfattningsvis föreslår att det i inledningsskedetinrättas en ny allmän advokatbyrå i och en i , utöver detolv orter som angetts i förarbetena, 3.3 .Allmänna advokatbyråer som i första hand bör inrättas föreslår sålunda att 14 allmänna advokatbyråerinrättas utöver de sora raotsvaras av de nuvarande rätlshjälpsanstalterna.Dessa nya byråer bör börja sin verksarahet så snart sora raöjligt. De låter sigeraellertid av praktiska skäl inle göra att låta alla byråerna börja sin verksarahetden . Man raåste därför la ställning till vilka byråer som det ärmest angeläget att inrätta. I utredningen diskuteras vissa principer sora bör läggastill grund för bestämningen av de orter där en etablering av allraän advokatbyråär mest angelägen. En första princip är att raan raed varje ny allmän Prop.1973: 74 14 advokatbyrå bör nå så många klienter som möjligt. En annanlänkbar princip följer av uttalandet i förarbetena att det allmänna skaUbedriva advokatverksarahet över hela landet. Enligt denna princip skulle den avde aktuella orterna som har det längsta avståndet till befintlig allmänadvokatbyrå först erhålla en ny byrå, principen ora "landsdelsrättvisa".En Iredje princip bygger på advokattäthet i resp. koraraunblock. 1 utredningendiskuteras också en princip av motsatt innebörd, kallad principen omkonkurrenslokaliseringar. En ytterligare princip för prioriteringen avlokaliseringsorter är att hänsyn tas tUl väntad befolkningsutveckling iorterna, principen om ökande efterfrågan. När det gäller all avgöra i vilken ordning de nya byråernabör inrättas är det enligt utredarna inte lämpligt att renodla någon av deprinciper som närants. De olika principerna har därför saramanvägts enligt ettpoängsystem. Härvid har enligt det alternativ till poängfördelning som enligtDON är mest ändamålsenligt i detta sararaanhang brist-orarådesprincipen gettsden största tyngden. Principerna om effektiv lokalisering och landsdelsrättvisahar också betraktats som förhållandevis väsentliga. Minst betydelse hartillmätts principerna ora konkurrenslokalisering och ökande efterfrågan, har emellertid, som tidigare nämnls, föreslagit attnya allraänna advokatbyråer också skaH inrättas i och , Den nya byrån i får anses så angelägen all denbör börja sin verksamhet , Genom en sådan lokalisering friställsviss kapacitet på den ena av de allmänna byråerna i för andraarbetsuppgifter, vilket är önskvärt med tanke på intresset av att tjänstemännenpå byråerna skall kunna ta pä sig offentliga försvarar-skap. Denna uppfattningstyrks av de resultat till vilka utredarna kommit, I fråga om de ytterligare sex byråer sora bör kunnainrättas redan i samband med all reforraen träder i kraft pekar resultaten frånutredningen entydigt på att , , och börkomma i första hand. Därnäst koraraer och som får ansesi stort sett likvärdiga från lokaliseringssynpunkt. Sammanfattningsvis innebär DONs förslag att redan isamband med att reformen träder i kraft nya byråer bör inrättas i ,, , , , och . Så snartsom raöjligt härefter bör nya byråer inrättas i Kalraar, , ,, , () och , i den ordning som nämnls. Oradet skulle visa sig raöjligt alt redan till inrätta även någon eUernågra av dessa byråer, bör det självfallet ske. En rainoritet i DONs styrelsehar förordat all den nya byrån i Stockholra i stället för en byrå iKristianstad hänförs till den första gruppen. Prop.1973: 74 15 3.4 Mottagningsverksamhet på annan ort än huvudorten Enligt bör vid valet av moltagningsorter följandeutgångspunkter gälla (jfr 2,4), I princip bör raottagning korama i fråga påorter där raottagningsverksarahet redan nu förekoraraer och på orter som klassificeratssom regionala centra på grundval av prop, 1972: 111, Även orter med tingsrättbör övervägas sora raottagningsorter. De begränsningarna ställs upp att en raottagningåtrainstone skall ge kostnadstäckning samt att avståndet raellanhuvudort och mottagningsort eller raellan moltagningsorter bör överstiga ca 30km. Även raottagningar som inte är lönsamraa bör hållas, om starka socialaskäl talar för detla. Sådana mottagningar bör endast koraraa i fråga på orterdär privatpraktiserande advokat inle har sin huvudsakliga verksamhet, har föreslagit all de 14 nya byråerna skall hålla raottagningpå saramanlagt 33 orter och alt det uppdras åt att besluta om raottagningsorter.På tre av de föreslagna orterna har rättshjälpsanstalt mottagning , 3.5 Dimensionering och uppbyggnad Vad sagts ora de allraänna advokatbyråernas inreorganisation gäller i tillämpliga delar även för de nya byråerna. De nyabyråerna bör starta successivt, bl. a, raed hänsyn till all rekryteringsproblemannars kan uppslå. Man raåste också räkna med att det kan ta en lid innanbyråerna är inarbetade inora sina verksamhetsområden. Erfarenheter från etableringenav rättshjälpsanstaller ger vid handen alt det kan dröja ända upp tiU tre årinnan verksamheten nått full omfattning. Under inledningsskedet bör personalendärför ökas successivt. Antalet juristtjänster bör tUl en början bestämraas tilltre vid varje byrå. Det har i förarbetena förutsatts att detta är det rainstaantal jurister som ger förutsättning för en godtagbar kontorsorganisation. Deundersökningar som gjorts senare har bestyrkt denna uppfattning. Det börfinnas två eller tre biträden på varje byrå. Det synes motiverat all verksamheten på de nya byråernasätts igång med en personal bestående av chefen för byrån, ytterligare enjurist och ett biträde. Biträdel får fungera i alla debiträdesfunktioner som förekomraer vid byrån. Biträdet skall sålunda bl, a,kunna svara för de ekonorai- och personaladralnistrativa uppgifterna, DONs skrivelse och proraeraoria ang,rättshjälpsnämnderna 1973: 74 16 Enligt3 § rättshjälpslagen (1972: 429) skall för handläggning av ärenden omrättshjälp finnas rättshjälpsnämnder. Verksarahetsoraråde för rätlshjälpsnärandbestäras av Kungl. Maj:t. Rättshjälpsnärand står enligt lagrumraet under tiUsynav en centralrayndighet, Cenlralrayn-dighet är den rayndighet sora Kungl, Maj:tbestämmer. Närdet gäller myndighetsfunktionerna inom rättshjälpssystemet skallrättshjälpsnämnderna i princip handha all rättshjälp och alltså fatta de grundläggandebesluten enligt rättshjälpslagen. Vissa rättshjälpsfrågor har dock tagitsundan från rättshjälpsnämndernas prövning. Prövningen har i stället förlagts tiUandra rayndigheter, fraraför allt de allraänna dorastolarna. Ifråga om rättshjälpsnämndeinas verksamhetsområden och kansliorganisationanförs i förarbetena att det är lämpligast att anknyta verksamhetsorarådet tillhovrätternas dorakretsar och kanslierna lill hovrätternas administrativaavdelningar. Den närmare organisationsundersökning som skall göras beträffandenärandernas verksarahetsoraråden och personal, bör inriktas på en lösningefter dessa riktlinjer. Som skäl för denna lösning åberopas att det för attskapa arbetsunderlag för en heltidsanställd tjänsteman hos näranden är nödvändigtatt rätlshjälpsnärandernas verksarahetsoraråde i allraänhet får omfatta mer änett län. Rättshjälpsnäranderna blir vidare i regel ganska sraå och det ärdärför från ekonoraiska och praktiska synpunkter knappast lärapligt att de fåreget kansli. Anknytning bör ske till rayndighet sora lyder under sararaacentrala förvaltningsrayndighet sora rättshjälpsnäranderna (prop. 1972: 4 s.238, 293 f.). Enligtförarbetena skall det blivande dorastolsverket vara centralrayndighet förrättshjälpen, TiU dess dorastolsverket inrättas, skall cen-tralrayndighetsfunktionernahandhas av (jfr JuU 1972: 12 s, 45), Enligt5 § tredje stycket rättshjälpslagen får, i den utsträckning Kungl. Maj:t bestäraraer,tjänsteraän vid rättshjälpsnämnd på närandens vägnar slutligt prövarättshjälpsärende. Tjansteraannen skall vara lagfaren och ha erfarenhet avdorastols- eller advokatverksarahet. 4.2Fördelning av arbetsuppgifter i ärenden om rättshjälp Beträffandefrågan ora delegation av rältshjälpsnärands beslutanderätt till den tjänsteraänsora närans i 5 § tredje stycket rätishjälpslagen (i fortsättningen kaUadhandläggare) sägs i förarbetena till rättshjälps-lagen (prop, 1972: 4 s. 285)att i den raån en fraraställning från sökande, biträde eller annan utan vidareskall bifaUas anledning i allraänhet saknas att koppla in näranden. Närandens raedverkanbör reserveras för fall då det finns anledning anta att en ansökan ellerframställning Prop.1973: 74 17 inle kan bifallas eller I vart fall inte bifallas helt ochi övrigt för fall då den aktuella frågan är av större vikt eller har raeraprincipiell betydelse. Den närraare regleringen av dessa frågor och ora delegationav rätt att vidta förberedande åtgärder förutsätts ske i instruktion för rättshjälpsnäranderna. För alt arbetet vid rättshjälpsnäranderna skall kunnabedrivas rationellt och för alt åstadkoraraa en så snabb och billighandläggning sora raöjligt anser alt rättshjälpsnäranderna i förhållandevisstor utsträckning bör raedges raöjlighet att delegera beslutanderätten tillhandläggare. De riktlinjer för uppdelningen av ärendena sora har angetts iförarbetena anses också innefatta en vidsträckt delegation. Det är dockönskvärt all handläggare i vissa fall får på nänmdens vägnar fatta beslut sominnebär att en framställning helt eller delvis läranas utan bifall, Frärast bördetla koraraa i fråga ora det är uppenbart att fraraställningen inte kanbifallas, 4.3 Ärendeantal och personalbehov anför alt rätlshjälpsnärandernas personalbehov får besläraraaspå grundval av uppskattningarna av det väntade ärendeantalel. 1 förarbetena (prop. 1972: 4 s. 302306) diskuteras svårigheternaalt beräkna ärendeantal och kostnader till följd av rättshjälpsreforraen. Helttillförlitliga uppgifter i dessa avseenden är inte heller nu raöjliga attredovisa. Ett sätt att beräkna ärendeantalet är dock att utgå från det antalrättshjälpsärenden som finns , dvs. ärenden ora fri rättegång säratärenden vid rättshjälpsanstalterna och enligt järallandssyste-raet. Antalet rältshjälpsärenden koraraer i det nya rättshjälpssysteraetatt öka till följd av att förutsättningarna för att få rättshjälp vidgas. Detgäller såväl processueUa sora utoraprocessuella ärenden och förvaltningsärenden,I förarbetena görs vissa uppskattningar av hur stora ökningar sora kan väntas.Dessa uppskattningar ligger till grund för DONs beräkningar av personalbehovetvid rättshjälpsnäranderna. Beräkningarna bygger endast på trehandläggningsrutiner sora koraraer att svara för raerparten av verksaraheten, näraligenansökan ora allraän rättshjälp, ersättning av allraänna raedel till biträdesärat slutreglering av ärende ora allraän rättshjälp och avräkning raedbiträde. Efter att ha beräknat antalet ärenden och lidsåtgången förhandläggningen av de olika ärendena komraer frara till ett beräknatpersonalbehov för rättshjälpsnäranderna av 13 heltidstjänster på handläggarnivåoch 32 biträdestjänster. 1 saml Nr 74 4.4 Verksamhetsområde samt personal- ochkansliorganisation för rättshjälpsnämnderna Om del tidigare angivna sammanlagda personalbehovet för nänm-dernafördelas mellan de sex i förarbetena ifrågasatta nämnderna i proportion lill folkraängdeninora hovrätternas dorakretsar, erhålls följande resullal, Persoiialbehov för vissa handläggningsrutiner Handläggare I fråga om centralmyndighetens ställning i förhållande lillrättshjälpsnäranderna frarahålls i förarbetena att det är angeläget raed encentraliserad ledning och saraordning av verksaraheten inora rättshjälpsorganisationen,Cenlralrayndighelen skall ha hand ora vissa personal- och ekonoraiadrainistrativauppgifter rörande rältshjälpsnärandema och de allraänna advokatbyråerna. De adrainistrativaärenden sora det här rör sig om är i huvudsak desamraa sora dorastolsverket skaUhandlägga för domstolsväsendet enligt domstolsverksutredningens betänkande (SOU1971: 41) Ny dorastolsadrainislralion. En uppgift för centralmyndigheten ärvidare att genom direktiv och anvisningar till rättshjälps-nämnderna sörja fören riktig och enhetlig rättstillämpning (prop. 1972: 4 s. 239, 296). Det löpande arbelet vid rättshjälpsnämnderna koramer attbli hårt specialiserat både för handläggare och biträdespersonal. Den storamängden av göroraål koraraer all bestå av bestärada handläggningsruli-ner sorasköts med hjälp av blanketter. Vissa av dessa rutiner, framför allt slulregleringsrutinen,kräver ingående insikter i rältshjälpslagens systeraalik. Det är därförangeläget alt lill näranderna knyts en fast personalkader raed erfarenhet av desärskilda arbetsuppgifter sora faller på näranderna. Mot bakgrund av det anförda bör sora utgångspunkt vid ellställningstagande tUl rätlshjälpsnärandernas organisation gälla alt centralmyndighetenskall svara för administrativ planering och saraordning av rältshjälpsnärandernasverksarahet. Självfallet skall cenlralrayndighelen även svara för uppgiften attarbeta ul föreskrifter och anvisningar för rättshjälpsärendenas handläggning.En annan utgångspunkt är att det till näranderna skall vara knuten särskUdpersonal sora kontinuerligt sysslar raed de uppgifter sora faller pånäranderna. 1973: 74 19 Tidigarehar redovisats personalbehovet för vissa kansligöroraål ål rättshjälpsnäranderna.Trots att visst ytterligare personalbehov föreligger på grund av arbetsrutinersora här inle räknats in, blir kanslierna raed undantag för det i Stockholra så sraå att betydande vikarie-problera raåste uppslå vid seraester, sjukdorasfalloch tjänstiedighet. För alt i raöjligaste raån koraraa tUl rätta raed dessa problerabör nämndernas kansliorganisation anknytas liU annan rayndighet. Den iförarbetena anvisade utvägen att knyta kanslierna lUl hovrätterna syneslämplig. Härigenom skulle näranderna vid tillfälliga vakanser och vid arbetstopparkunna få hjälp från hovrätterna raed personal för handläggar- ochbiträdesuppgifter. hela personalen inte har fullsysselsättning raed kanshgöroraålen åt näranden kan den nyttiggöras i hovrätlsorganisalionen.Från hovrätterna skulle näranderna också få hjälp raed löpande personal- ochekonomiadministration. Rekryteringen till kanslierna torde också underlättas, orade integreras raed hovrällsorganisationen. Med den lösning som förordas härbör nämndens kansli ingå som en organisatorisk enhet i hovrätten. Personalenbör följaktligen vara anställd i hovrätten men med tjänstgöringen förlagd tillden särskilda enheten (kansUet) som sköter kanshgöroraålen åt rättshjälpsnäranden.Denna enhet bör förestås av en chef. Motbakgrund av vad sora anförts föreslår att rällshjälpsnäran-der inrättas i Stockholra,, , , och Uraeå, att närandernas verksarahetsorarådensararaanfaUer med hovrätternas domkretsar och att kanshgöroraålen åt nämndernautförs inom hovrätterna. blir raed denna lösning tämligenstort för varje nämnd. Det torde ändå bli raöjligt för näranderna att få denöverblick över bl, a, tUlgången på juridiskt biträde och den kännedora ora dessabiträden sora är nödvändigt för att näranderna skall kunna fullgöra sinauppgifter på ett tillfredsställande sätt. En ledamot av anser allrättshjälpsnämnderna bör bli självständiga och att i så fall de bådanordligaste näranderna sararaanslås till en nämnd som får kansliort i , Anknytningenav rättshjälpsnämndernas kanslier till hovrätterna torde innebära altpersonalbehovet för nämndernas kanslifunktioner blir något raindre än orakanslierna görs helt fristående. Den beräkning av personalbehovet som gjortstidigare bygger på att reformen fullt slagit igenora. Man torde dock kunnaräkna raed alt verksaraheten först ora har fått full orafattning. Ävenora hänsyn las till de arbetsuppgifter sora inte beaktats vid den tidigareberäkningen, torde därför personalbehovet inte behöva räknas upp.Det av föreslagna personalbehovet, redovisat i heltidstjänster, fraragår avföljande tabell. 1973: 74 20 understryker dock att organisationen med hänsyn tillosäkerheten i beräkningarna kan behöva utökas på något . De förslag sora redovisats av i det föregåendeberäknas leda lill följande kostnader för rättshjälpsnänmderna budgetåret1973/74. (350 000) När rättshjälpsnäranderna inrättas uppstår vissa kostnaderför anskaffning av kontorsutrustning och mredning av lokaler. Dessa kostnaderkan lämpligen täckas genora att raedel anvisas för expenser av engångskaraktär.Det erforderliga beloppet har beräknats lill . DON:s skrivelse och proraeraoria ang.central-rayndighetsfunktionema. Enligt 3 § andra stycket rättshjiilpslagen (1972: 429) skaUrättshjälpsnämnd stå under tillsyn av en centralmyndighet, Centralrayndighetär den rayndighet sora Kungl, Maj:t bestäraraer, EnUgt förarbetena skall det blivande dorastolsverket vara centralrayndighetpå rättshjälpsorarådel. TUl dess ett dorastolsverk hinner inrättas, skall DONvara centralrayndighet (jfr JuU 1972: 12 s, 45). Cenlralrayndighelen har enligt vissa allraännafunktioner inora rättshjälpssysteraet. En given uppgift är att följa upp reforraenoch se till att den får avsedd verkan, t, ex, genora kontakter raed rayndigheteroch organisationer sora berörs av rättshjälpsverksaraheten, genora inforraationtill allraänheten och genora undersökningar av de långsikliga utvecklingstendensernainora rättshjälpsorarådel. På cenlralrayndighelen ankoraraer också att bedömamedelsåtgången och begära de raedel sora behövs för rättshjälpsverksaraheten. Cenlralrayndighelenskall vidare fastställa de taxor som skall tillämpas vid bestäraraande av ersätiningtill 1973: 74 21 biträdeenligt rättshjälpslagen eller till offentlig försvarare särat övervaka hurtaxorna tillärapas. Andra raera allraänna funktioner består i att handha deuppgifter sora sararaanhänger raed kostnadsbidragssysleraet, t. ex, att utfärdatabeller för beräknmg av maximibelopp, samt rättsstatistiken och blankettemapå rättshjälpsorarådel, Centralrayndighetenskall svara för ledningen och saraordningen av verksaraheten inora rältshjälpsorganisationen.De allraänna advokatbyråerna står i adrainistrativt hänseende under tillsyn avcentralrayndigheten och är skyldiga att följa de föreskrifter sora centralrayndighetenraeddelar. Det bör understrykas att denna tillsyn endast gäller adrainistrativafrågor. Ifråga om rältshjälpsnärandema ankoraraer det på centralmyndigheten att genomdirektiv och anvisningar till dessa sörja för en riktig och enhetlig rättstillärapnlng.Centralrayndigheten svarar också för den adrainistrativa planeringen ochsaraordningen av verksamheten vid näranderna. Centralmyndighetenär vidare besvärsinstans i frågor där talan får föras raot rältshjälpsnärandseller annan förvaltningsrayndighets beslut enligt rättshjälpslagen (49 §). Enuppgift för centralrayndigheten är också att, när det behövs, fullfölja talan raotvissa av allraän dorastol raeddelade beslut ora ersättnmg av allraänna raedeltill biträde eller offentlig försvarare (jfr prop. 1972: 4 s. 291). Beträffandecentralrayndighetens funktioner i fråga ora rättshjälpsnäranderna har DONsärskilt frarahållit följande. har föreslagits att rätlshjälpsnärandernaskanslier skall ingå sora organisatoriska enheter i hovrättema. Näranderna kanpå detta sätt lösa de vikariepro-blera sora uppstår vid seraester ochtjänstledighet och dessutora få hjälp raed löpande personal- och ekonomiadrainistration.Den adrainistrativa planeringen och saraordningen föreslås däreraot ankomma påcentralmyndigheten. Centralrayndighetenbör sålunda ha hand om planeringen av verksaraheten vid rältshjälpsnärandemaoch inora kansliorganisationen särat äska raedel för och budgetera verksaraheten.Underlag för planeringen och för pelitaarbetet' raåste inhämtas från hovrättema.Det bör ankoraraa på hovrätten att, efler sararåd raed vederbörande närand,lärana uppgifter ora bl. a. den långsiktiga och kortsiktiga utvecklingen av arbetsvolyraensärat vilka resursförändringar sora påkallas härav.