prop · FW0356 · 1973-12-31 00:00:00 — Den som vill ha ersättning skallvara anraäld sora arbetssökande hos den offentliga arbetsförraedUngen. Rättentill ersättning är vidare beroende av att medlera har betalat avgifter tillarbetslöshetskassan under tolv raånader. Dessutora gäller beträffande denförsta arbetslöshetsperioden varje försäkringsår, vUket orafattar tiden den 1septeraberden påföljande år, att raedleraraen skall ha arbetat ochbetalt avgifter sararaanlagt minst fem raånader av tolvraånader närraast före arbetslöshetens inträde. Kassorna bestäramer självadagpenningens storlek i ett system raed olika dagpenningklasser, den lägsta på18 och den högsta på . HärtUl koraraer barntillägg raed , ora dagenför varje bam. Under ett försäkringsår får ersättning utgå för högst 150 dagareUer, efter tiUsynsrayndighetens raedgivande, . 1973: 56 167 Vidarbetslöshet som fortsätter från ett försäkringsår lill nästa kan ersättningstidenbli 300 resp. . Avgörande är under det första åretarbetslösheten har börjat. Medlem sora har fyllt i vissa fall kan få ersättning under sararaanlagt . Ersättning från erkändarbetslöshetskassa räknas inte sora skattepliktig inkomst.Arbetslöshetsförsäkringen finansieras med raed-lemsavgifter, statsbidrag ochfondavkastning. Statsbidragen betalas ut tUl kassorna i efterskott förförsäkringsår. TUlsynsrayndigheten får dock raedge förskottsutbetalning underlöpande försäkringsår. Komraunaltkontantunderstöd är en förra av arbetslöshetshjälp sora i princip utgår tilldera sora inte är försäkrade. Det är å ena sidan ett frivilligt åtagande förkoramun att utge denna form av arbetslöshetshjälp. Å andra sidan krävsraedgivande av arbetsraarknadsverket för att statsbidrag skall utgå tUlkoraraunen för utgivet kontantunderstöd. Allraänna förutsättningarför kommunalt kontantunderstöd är bl. a. att den arbetslöse är arbetsför och iövrigt oförhindrad att åta sig arbete för annans räkning, alt han söker arbetegenora den offentliga arbetsförraedUngen samt att han inte kan anvisaslärapligt arbete på den öppna raarknaden eller inte lärapligen kan bli föreraålför annan åtgärd sora underlättar hans placering i sådant arbete.Kontantunderstöd utgörs av dagunderstöd och barntillägg. Koraraunen bestäraraerora understöd skall lämnas och beloppens storlek. De får dock inte överstiga 24kr. ora dagen till ensarastående, . ora dagen till raakar geraensaral ochtvå kr, i tillägg för varje barn. Understöd utgår för högst fera arbetsdagarunder en kalendervecka, Konlantunderstödsverksamheten handhas centralt av AMSoch regionalt av länsarbetsnäranderna, sora fortlöpande skall hållakoraraunerna i länet underrättade ora behovet av kontantunderstöd åtarbetslösa. Statsbidrag utgår raed av kostnaderna för sådankontantunderstödsverksamhet som kommun bedriver med tUlstånd avlänsarbetsnämnden, I saraband raed tillståndet bestäraraer näranden detstörsta antal arbetslösa i koraraunen till vilket understöd raed statsbidragfår utgå . För tid då arbetslös uppbär dagpenning från erkändarbetslöshetskassa får koraraunalt kontantunderstöd inte utges till honora.Kontantunderstöd får i princip inte heller utges till arbetslös sora ianledning av arbetslösheten åtnjuter socialhjälp för sig eller sin farailj,Komraunalt kontantunderstöd sora utges med statsbidrag räknas inte tillskattepliktig inkomst. Understödet har en ganska begränsad orafattning ochförekommer endast i ett mindre antal komrauner. Arbetslöshetshjälpi form av statligt oraställningsbidrag infördes . Stödforraen är avseddför äldre arbetslösa. OrastäUningsbidrag utgår sålunda i princip till den soraunder året fyller minst . En förutsättning för slöd är att den arbetslöseantingen är utförsäkrad kassaraedlera eller har utfört förvärvsarbete under de se- Prop.1973: 56 168 naste tre åren före arbetslöshetsanraälan. För rätt tilloraställningsbidrag gäller i övrigt i huvudsak sararaa allmänna förutsättningarsora för annan ersättning vid arbetslöshet. Bidragsbeloppet är högst . I motsats till ersättning från arbetslöshetsförsäkring och koraraunaltkontantunderstöd utgör omslällningsbidraget skattepliktig inkomst. I fråga om socialhjälp kan näranas att rätt till sådanhjälp tillkoraraer den sora på grund av ålderdora, sjukdora, lyte eller eljestbristande kropps- eUer själskrafter inte kan försörja sig genora arbete ellersora av hälsoskäl bör avhålla sig från arbete. Den sora är arbetsför och iövrigt oförhindrad att åta sig arbete har således inte rätt till socialhjälpvid arbetslöshet. Minderåriga barn är däreraot berättigade till socialhjälp,vilken vanligtvis avvägs så att den täcker även kostnad för vård sora läranasav någon av föräldrarna. S. k. frivillig socialhjälp kan koraraun raeddelaenligt grunder sora koraraunen själv bestäraraer. Hjälp kan alltså läranasfriska arbetsföra personer sora är arbetslösa raen de har inte någon rätt tillhjälp. Frivillig socialhjälp skall i princip återbetalas till koraraunen. Dennuvarande ordningen i fråga ora de redovisade slödforraerna vid arbetslöshethar i stort sett fungerat tillfredsställande. På några punkter har dockslödforraerna ansetts otillräckliga. Trots arbetslöshetsförsäkringensbetydande orafattning finns det aUtjärat grapper av förvärvsarbetande raedinte ringa arbetslöshetsrisk sora slår utanför försäkringen. Vidare har detansetts finnas behov av ett generellt konlantstöd särskilt för denytillträdande på arbetsraarknaden. För att utreda bl. a. frågor sora hängersararaan raed dessa förhållanden tUlsattes , sora är 1971lämnade sitt betänkande (SOU 1971: 4244) Försäkring och annat kontant stödvid arbetslöshet. I fråga om arbetslöshetsförsäkringen föreslår utredningenatt den även i fortsättningen skall administreras av arbetslöshetskassorna ochatt den skall vara frivillig. Skälen härför är enligt utredningen bl, a, följande.Arbetslöshetskassorna, sora orafattar i det närraaste alla fackligtorganiserade arbetstagare, har arbetat i nära samverkan medarbets-raarknadsorganen. Därvid har åsladkoraniits ett fruktbärande system avkontakter mellan arbetsmarknadsorganen och organisationerna i syfte att ge denarbetslöse den hjälp han behöver. Arbetslöshetskassornas anknytning tiU sinaverksarahetsområden medger också en anpassning till de särskUda förhållandenapå dessa områden som är svår alt nå med ett annat syslera. En saraordning raedden allraänna försäkringen kan ge fördelar av endast begränsad räckvidd. Det övervägande antalet reraissinstanser tillstyrker ellerhar ingen erinran raot utredningens förslag att anslutning tillarbetslöshetsförsäkringen alltjämt skall vara frivillig och att försäkringenskall handhas av arbetslöshetskassor. Bland de lUlstyrkande instanserna kannämnas LO, TCO, SAC, SR, . det, AMS, , KF och de flestalänsarbetsnäranderna. Sora skäl för sina tUlstyrkanden åberoparreraissinstanserna i hu\Tjdsak vad utredningen anfört. lag villförst frarahålla den stora betydelse arbetslöshetskassorna har spelat underflera decennier. Kassorna står i nära kontakt med arbetsraarknadsmyndigheternaoch med arbetstagarnas organisationer. Kassornas anknytning till sinaverksarahetsoraråden har vidare medgett anpassning tUl de särskUdaförhållandena på varje oraråde. Detta är av stor betydelse eftersora arbetslöshetenär olika både till karaktär och lill orsaker inora olika verksarahetsoraråden.Den nuvarande försäkringsforraen har medgett en individuell behandling avvarje försäkringsfall på ett sätt sora skulle vara svår att uppnå i enobligatorisk försäkring. Statens raedverkan har skapat de ekonoraiskaförutsättningarna för en utveckling av verksaraheten. Denna kan numera beräknasomfatta i det närraaste alla fackligt organiserade arbetstagare. Medleraraarnahar naturliga och inarbetade kontakter raed kassoma. Uppenbarligenraåste starka skäl föreligga för att gå ifrån en så väl fungerandeförsäkringsforra som den nuvarande. Vissaremissinstanser har föreslagit att försäkringen skall göras obligatorisk ochatt den skall administreras av de allraänna försäkringskassorna. För min delhar jag svårt att se sådana fördelar I ett sådant syslera att de skulleuppväga nackdelarna. Även om försäkringskassorna har nära kontakt raedallraänheten torde det vara obestridligt att de inte utan stora påfrestningar påarbetet i övrigt skulle kunna upparbeta ett systera sora raöjliggör en sådankontakt raed de enskilda arbetslösa och arbetsraarknadens parter soraarbetslöshetskassorna kan åstadkoraraa. Det torde även vara en stiraulans förde berörda att få raedverka i besluten ora hur kassan skall fungera, hur storastödbeloppen skall vara m. m. Det nuanförda ger enligt rain raening entydigt vid handen att försäkringen bör soraf. n. handhas av arbetslöshetskassorna och vara frivillig. I frågaora vUka sora skall orafattas av försäkringen vill jag redan här frarahålla attden 1 princip bör stå öppen för var och en sora önskar och har behov avförsäkring. Härigenora koraraer försäkringen att kunna omfatta praktiskt tagetalla förvärvsarbetande, företagare såväl sora arbetstagare. När det gällerbildandel av nya arbetslöshetskassor för företagare bör dock, som jagåterkomraer till senare, liksora f, n. fordras tillstånd av Kungl. Maj:l. framhåller finns det all anledning att förutsätta att en arbetslöshetsförsäkringbland företagarna, uppbyggd av deras organisationer, skall ge samma godaerfarenheter sora man har från arbetstagarsidan. Hur förhållandena kommer attutvecklas för företagarna kan dock inte överblickas förrän försäkringsrättenför dem genomförts och verkat en lid. nesdock finnas för bUdande av allt fler företagarkassor eller utvidgning avbefintliga arbetstagarkassor till att omfatta även företagare. Försäkringenbör liksora f. n. ta sikte endast på dera sora har en fastare anknytning tillarbetsraarknaden. Detta innebär att den stora gruppen nytillträdande även ifortsättningen faller utanför försäkringen. Det är i första hand ungdoraar ochandra som övergår från utbildning till förvärvsarbete, DärtiU koraraer bl, a,sådana arbetslösa sora har endast tillfällig eller lös anknytning tUlarbetsraarknaden. Arbetssökande i dessa situationer behöver i första hand stödgenora arbelsraarknadsåtgärder sora är inriktade på en planerad ochraålmedveten start i arbetslivet. Desvårigheter som möter ungdomarna när de söker sig ut på arbetsraarknaden harsom utredningen påpekar samband raed deras utbildning och utgångsläge i övrigtvid övergången från studier till förvärvsarbete. Förraedling av arbete, yrkesvägledning,arbetsraarknadsutbildning och andra sarahällsåtgärder för att underlättaarbetsplacering blir för dessa nykorana på arbetsraarknaden i utpräglad graddet primära. Först sedan sådana åtgärder prövats ocharbelsmarknadsorganen därvid fått en uppfattning ora sökandens faktiskaarbetsutbud, bör samhällshjälp genora enbart kontanlstöd koraraa i fråga. Särskildaproblera raöter också den sora söker sig ut i arbetslivet i högre ålder. anför gäller detta exerapelvis den som har vårdatåldring eller handikappad. Utredningenanser att starka sociala skäl talar för en förstärkning av sarahällsinsatsernai sådana fall sora de nu redovisade. Svårigheterna att finna lärapUgtförvärvsarbete kan bero på bristande utbildning och yrkeserfarenhet. Oftahänger de samraan även med brist på arbetstillfällen i bostadsorlen ochinskränkta valmöjligheter på orter med ensidigt näringsliv. Sådana svårigheterär särskilt påtagliga för kvinnorna, inte sällan på grund av alt derasyrkesval är traditionellt begränsat lill vissa yrkesområden. Om just dessayrken inle förekoramer i eller kring bostadsorlen blir arbetsmöjligheternaytterligare begränsade, Sarahällsinsatser för att lösa svårigheter av dettaslag raåste genomföras inora olika områden. Jagdelar i likhet med flertalet remissinstanser utredningens uppfattning attsamhället bör lärana ersättning vid arbetslöshet till dera sora första gångeneUer efter långvarigt uppehåll söker varaktigt förvärvsarbete och attersättningsrätten bör knytas frärast tUl situationer, då det generellt settföreligger ett klart stödbehov, I likhet raed utredningen anser jag attförsäkringsformen, sora utgör en slödforra finansierad raed förhandsbestäradaavgifter från en beslärad personkrets, inte är den naturliga vägen att skapaett ekonomiskt skydd för olika kategorier nykomna på arbetsmarknaden. Istället bör den lämpligaste kontanta stödformen för de nya arbetssökandena,liksora för dera sora uppfyller fordringarna enligt arbetsvillkoret utan att varaarbetslöshetsförsäkrade. 1973: 56 171 varaett grundläggande ekonoraiskt skydd som kan koraplettera övrigaarbelsraarknadsåtgärder. Ett sådant ekonoraiskt grundskydd bör ha sådankaraktär att det även för nykorana på arbetsmarknaden blir ett stöd föreffektivare utnyttjande av sarahällets arbetsraarknadsservice till den enskildesökanden. framhåUer bör det priraära ansvaret för bedöraning av arbetslösaarbetssökandes ekonoraiska stödbehov i situationer, då de är nykorana på arbetsraarknadeneller av annan anledning inte skyddas av arbetslöshetsförsäkring, i första handåvila de statliga arbelsmarknadsorganen. Det ekonoraiska stödet tiUnytillträdande på arbetsraarknaden och andra sora inte skyddas avarbetslöshetsförsäkring bör därför utforraas sora ett av staten finansieratkontanlstöd. Stödforraen, sora jag i likhet med utredningen vill gebenäraningen kontant arbetsraarknadsstöd, bör bli ett korapleraent tillarbetslöshetsförsäkringen och få karaktären av ett ekonoraiskt grundskydd vidarbetslöshet. Till frågan ora adrainislralionen av den nya ersättningsforraenåterkomraer jag . Jagdelar utredningens uppfattning att de införda temporära stödformernaför äldre arbetslösa, förlängd (extra) ersättning till raedleraraar i erkändaarbetslöshetskassor och statiigt oraställningsbidrag, bör integreras raedarbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsraarknadsstödet. Detta kanske genora en förlängning av ersältningstiden för dera sora har uppnått och, i fråga ora del kontanta arbetsraarknadsstödet, genoraövergångsbesläraraelser för oraslällningsbidragel. Med hänsyn till attbesläraraelserna ora oraställningsbidrag under vissa förhållanden kan varaförraånligare för bidragstagaren än bestämmelserna ora kontantarbetsraarknadsstöd behövs övergångsbesläraraelser sora raedger, att den soranu uppbär oraställningsbidrag även i fortsättningen tillförsäkras raotsvarandeförraåner. Den närmare regleringen av dessa förhållanden berör jag i ettföljande avsnitt. Efterinförandet av det kontanta arbetsraarknadsstödet anser utredningen att detinte finns skäl att bibehåUa arbetslöshetshjälp i förra av kommunaltkontantunderstöd. Jag delar denna uppfattning. Socialhjälptill arbetssökande torde däreraot även i fortsättningen få betydelse i fall dåfysiska, psykiska eller sociala handikapp för försvårar elleroraöjliggör arbetsplacering särat då de norraaliserade belopp sora utgår frånarbetslöshetskassa eller sora kontant arbetsraarknadsstöd visar sig varaolUlräckliga. Genom införandet av kontant arbetsmarknadsstöd och deutvidgningar och förmånsförbältringar i arbetslöshetsförsäkringen sora jagavser att föreslå i det följande bör emellertid i det närraaste aUa egentiigaarbetslöshetsrisker kunna bli täckta av statiiga och statsunderstöddastödforraer och inte belasta koramunerna. För detta hjälpområde får såledessocialhjälpen liksom betydelse endast sora korapleraent tUlde statliga och statsunderstödda kontanta slödforraerna på arbetsraarknaden. 1973: 56 172 Ersättningfrån arbetslöshetsförsäkringen och koraraunalt kontantunderstöd är enligtgällande bestäraraelser undantagna från skatteplikt. Statligtoraställningsbidrag utgör däreraot skattepliktig inkorast. ,sora har undersökt ora tekniska förutsättningar föreligger att beskatta en radförraåner vid sjukdora och arbetslöshet, finner att sådana förutsättningarfinns bl. a, i fråga ora ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och den avKSA-utredningen föreslagna nya stödforraen kontant arbetsraarknadsstöd, Genoraatt ifrågavarande förraåner görs skattepliktiga kan raan åstadkoraraa enbättre anpassning till det inkorastbortfall sora skall ersättas. En skattefriförraån medför att den preliminärskatt sora har betalats in underarbetsperioden blir för hög i förhållande till den slutliga skatten, isynnerhet för de korttidsarbetslösa. Vid beskattning kan en raera rättvisjäraförelse göras raellan olika personers inkorastförhållanden, vilket bl. a.har betydelse för de sociala förraåner sora har anknutits lUl den taxeradeeller beskattningsbara inkorasten. Vidare kan vid beskattning de berördaförmånerna på ett enkelt sätt göras pensionsgrundande för tilläggspension. Pågrandval av sjukpenningutredningens redovisning har Kungl. Maj:t på förslag avchefen för finansdeparteraentet tidigare denna dag beslutat föreslå riksdagenatt bl. a. dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsraarknadsstödet görs skattepliktiga. Det är raot den bakgranden sora jagtar upp frågan ora den fraratida utforraningen av dessa förraåner. Påföredragning av chefen för socialdeparleraentet har Kungl. Maj:t tidigare i dagbeslutat ora proposition till raed förslag att ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen och annat kontant stöd vid arbetslöshet skallhänföras till pensionsgrundande inkorast för tilläggspension. Attarbetslöshetsstödet i fortsättningen blir skattepliktig inkorast raedför attverkställandet av prelirainärt skatteavdrag och utfärdandet avkontrolluppgifter komraer att åligga arbetslöshetskassorna i fråga ora ersättningenfrån arbetslöshetsförsäkringen. Utbetalningeni arbetslöshetskassorna sker f. n. i regel manuellt. Endast i ett fåtal kassorsker utbetalningarna eller planeras de ske med hjälp av ADB-teknik. Ettadministrativt hanterligt system förutsätter därför att depreliminärskatteavdrag som skall göras av kassorna faststäUs efter vissaschabloner. Som närmare berörs av chefen för skallpreliminär A-skatt dras av raed tillärapning av en schablontabell. Tabellenavses raotsvara koluran 1 i källskattetabellerna och bygga påraedelutdebiteringen i riket. Avdrag för kvarskalt skall norraalt inte ske.Kassornas redovisning av innehållen preliminär skatt Prop.1973: 56 173 föratsattskunna ske genora s. k. summarisk redovisning eller genora annan förenkladraetod. När det gäller utfärdandet av kontrolluppgifter koraraerarbetslöshetskassorna, i enlighet raed sjukpenningutredningens förslag, att fåraöjlighet att sända ut sådana uppgifter redan i deceraber raånad det åruppgiften avser. Det skall ankoraraa på riksskatieverket att efter sararåd medAMS utarbeta schablontabell för skatteavdrag och de anvisningar i övrigt somföranleds av att arbetslöshetsersättningen blir skattepliktig inkorast. Detförhållandet att preliminärskatteavdraget koraraer att ske efter schabloner ochutan hänsyn till den försäkrades övriga inkoraster kan i vissa fall t. ex. dåkassaersättningen till följd av pensionsavdrag är liten raedföra risk förkvarstående skall. Jagföratsätter att arbetslöshetskassoma på lärapligt sätt koramer att göra deförsäkrade uppraärksararaa på sådana effekter och lärana upplysningar ora deraöjligheter till exerapelvis fyllnadsinbetalning av prelirainär skatt sorafinns. Eftersora utbetalningen avdet kontanta arbetsmarknadsstödet, som jag återkoraraer till senare, skallhandhas av de allraänna försäkringskassorna, får i fråga ora denna slödforraverkställandet av prelirainär-skatteavdrag och utfärdande av kontrolluppgifterske i sararaa ordning sora i fraratiden koraraer att gälla beträffandesjukpenning. Detla innebär, i avvaktan på att ADB-systeraet är fullt utbyggtinora sjukförsäkringen, att prelirainär A-skatt norraalt dras av enligt enschablontabell sora raotsvarar raedelutdebiteringen i landet och sora upptar enenda koluran. Vid utbetalningar skall raöjlighet finnasatt göra avdrag enligt den vanliga källskattelabeUen. Avdrag för kvarskaltskall i vissa fall kunna göras. Dessa frågor behandlas närraare av chefen förfinansdeparteraentet. 7.3Allmänna förutsättningar för rätt till försäkringsersättning och kontantarbetsmarknadsstöd Jaghar i det föregående förordat att endast två forraer av kontanlstöd skallfinnas vid arbetslöshet, försäkringsersättning och kontant arbetsmarknadsstöd.För båda dessa stödforraer bör, sora föreslår, i stort settsararaa grundläggande förutsättningar för rätt tUl ersättning gälla. F.n. finns de allraänna viUkoren för rätt till kassaersättning angivna i 20 och22 §§ kassaförordningen och för rätt till koraraunalt kontantunderstöd i 72 §arbetsraarknadskungörelsen. Föratt bli berättigad till ersättning mäste man enligt dessa bestämmelser ha fyUt16 år, vara arbetslös, vara arbetsför, i övrigt vara oför- hindradatt åta sig arbete, vara arbetssökande hos arbetsförraedUngen särat vara bereddall la erbjudet lärapligt arbete. I 36§ kassaförordningen anges under vilka förutsättningar ett arbete skall anseslämpligt. Erbjudet arbete skall sålunda anses lämpligt under förutsättning attdet motsvarar raedleraraens krafter och färdigheter, alt det är förenat raedavlöning sora prövas vara skälig i förhållande till lön sora för sådant arbeteutgår enligt kollektivavtal eller, ora sådant avtal inte finns, till iarbetsorten förekoraraande lön för sarama arbete, att det inte hänför sig tillarbetsplats, där arbetskonflikt råder, att förhållandena på arbetsplatsenväsentligen motsvarar vad sora i lag eller annan författning kan finnasföreskrivet ora åtgärder till förebyggande av ohälsa och olycksfall samt attinte heller i övrigt särskilda omständigheter föreligger raed hänsyn tillsökandens personliga förhållanden eller arbetets natur. Ifråga ora lägsta åldersgränsen föreslår en vissora-konstruktion sora innebär att rätlen att bygga upp ersältningsrätt skaUinträda . Grunden tUl detta förslag är alt en elev under sistaskolåret kan bedriva skolarbetet så att han saratidigt utför ett arbete soraär att Ukställa raed förvärvsarbete. Jag instäramer i likhet medreraissinstanserna i förslaget. Denna åldersgräns bör gälla såväl arbetslöshetsförsäkringensora det kontanta arbetsmarknadsstödet. Som jag återkommer till senare kanemellertid varken kassaersättning eller kontant arbetsraarknadsstöd utgå före16 års ålder. Engrundläggande förutsällning för kontant stöd vid arbetslöshet bör liksomhittills vara att den arbetslöse verkligen är arbetslös och står tillarbetsmarknadens förfogande, dvs. alt han kan och vill förvärvsarbeta och äroförhindrad därtill. Någon definition av begreppet arbetslös ges inte Inuvarande kassaförordning. Enligt praxis i den nuvarande försäkringen anses medleraarbetslös när han på grund av arbetsbrist inte kan utföra avlönat arbete förannans räkning och inte heller utför arbete för egen räkning i affärsraässigl,vinstgivande syfte. Jag anser alt arbetsbrist även i fortsättningen bör varaden verkliga orsaken till att ersältningssökande inte har någotförvärvsarbete. Ytterligare en förutsättning för att arbetslöshet skall ansesföreligga är att sökanden inte har någon inkorast av förvärvsarbete. Detta kravfår betydelse för den sora uppbär ferielön, permitteringslön eller annanersättning från arbetsgivaren då arbete inte utförs. Denarbetslöses vilja och förraåga alt förvärvsarbeta dokumenteras naturligastgenom att han före arbetslösheten faktiskt har utfört förvärvsarbete i vissorafattning. Även i situationer då någon inte alls eller för länge sedan harutfört förvärvsarbete kan dock viljan och förmågan alt förvärvsarbeta varatillräckligt dokumenterad. I samtliga fall bör viljan att arbeta återspeglas isökandens arbetsutbud när han anraäler sig sora arbetssökande vid offentligarbetsförraedling. Prop.1973: 56 175 Arbelslöshelsbegreppet kan för vissa grupper avförvärvsarbetande vara svårbedömbart. Det gäller bl. a. företagare ochyrkesfiskare. Jag skall beröra dessa kategorier närraare i detta sararaanhang. I fråga ora företagare kan, sora utredningen anför, detförhållandet att inkomst av förvärvsarbete inte längre föreligger på sararaasätt sora för arbetstagare vara utgångspunkt för bedöraning av frågan oraarbetslöshet föreligger.