prop · FW0394 · 1973-12-31 00:00:00 — Visar det sig vid utpasseringen, att fordonet varit i landet längreeller än som förutsatts vid inpasseringen bör tillkommande skatterläggas resp. överskjutande skatt återbetalas. Med hänsyn till att generaltullsiyrelsenunder hand framhåUit behovet av regler som gör det möjligt förtulltjänstemannen att avgöra skaltepliktsfrågan föreslås, att alla släpvagnarmed totalvikt över skaU beläggas med dagskalt oavsett dragfordon. Genomdet skisserade systemet med uppdelning på två olika dagskatter skapas enligtutredningen möjlighet att beskatta utländska fordon Prop.1973: 94 51 iöverensstämmelse med förefintliga konventioner och avtal. I vad mån skatt ipraktiken skall utgå behandlas inte av utredningen. Ändrasfordons beskaffenhet under löpande kalenderår så alt högre eller lägre automobilskattskall utgå gäUer enligt nuvarande regler, alt höjd skatt beräknas fr, o. m. denkalendermånad under vilken ändringen skett och sänkt skatt fr. o. m. nästföljandekalendermånad. Motsvarande gäller vid sådan ändring av traktors användning sompåverkar fordonets klassificering i traktorskattehänseende. Utredningenbehandlar de modifikationer i delta regelsystem som blir nödvändiga i framtidenför att reglera övergången från den ena skatteformen till den andra eller frånden ena skatteskalan till den andra inom en och samma skatteform. Ifråga om är utgångspunkten den, att kilomelerskatt skall utgå i ställetför brännoljeskatt. Släpvagnar med skattevikt om högst skall fordonsbeskattasefler en enhetlig skala oberoende av dragfordon, medan beskattningen av tyngresläpvagnar blir beroende av typen av dragfordon i del enskilda fallet. Närdet gäller motorfordonen kan endast ändring av beskaffenheten få betydelse förskatteberäkningen och därvid ge anledning till höjd eller sänkt kilometerskatlesalseller fordonsskatt. Utredningen föreslår, att högre fordonsskatt skall utgå fr.o. m. den kalendermånad under vilken registreringsbesiktning i anledning avändringen skett eller skolat ske. Lägre fordonsskatt föreslås utgå fr. o. m.kalendermånaden närmast efler den under vilken registreringsbesiktning skett.Högre kilometer-skatlesals föreslås skola gälla fr. o. m. den dagregistreringsbesiktning skett eller skolat ske och sänkt kilomelerskattesatsfr. o. m. dagen för sådan besiktning. Avslämpling av körlängdskort skall ske isamband med besiktningen. Från samma tidpunkt somnyss nämnts föreslås ändrad fordonsskatt också skola utgå, när fordon under1974 övergår från att vara enbart fordonsskattepliktigt till att vara bådefordons- och kUometerskattepliktigt eUer tvärtom. Kilometerskatlepliktföreslås i sådant fall inträda resp. upphöra i och med att fordonet ändras.Härvid behövs dock särskilda regler, bl. a. för att en utgångspunkt och enslutpunkt skall erhållas för beräkning av den körsträcka som skall ligga tillgrund för bestämmande av kilometerskatten. Inträder kUometerskatteplikt i sambandmed ändring av fordons beskaffenhet skall kilometerräknare inmonteras,kontrolleras och plomberas. I samband med räknarbesikt-ningen, som normalttorde komma att ske i samband med regislreringsbesiktning av fordonet ianledning av ändringen, bör körlängdskort avstämplas i räknaren. Denna avslämplingbör enligt utredningen utgöra utgångspunkt för beräkning av kilometerskatten,vilken därmed tids- 1973: 94 52 mässigtkommer att sammanfaUa med tidpunkten då fordonet får börja köras efterändringen av dess beskaffenhet. Innebär denna i stället att kilometerskattepliklenupphör föreslås liksom vid avställning av fordon, att fordonsägaren skallkunna få ett avstämplingskort på postanstalt och insända detta i avstämplatskick till bUregistret. Ifråga om släpvagnarna kan ändring av fordonets användning medförahöjd eller sänkt fordonsskatt. Liksom vid ändrad användning av traktorföreslås, att skattehöjning skall beräknas fr. o. m. den kalendermånad undervilken den ändrade användningen sker och skattesänkning fr. o. m. månadennärmast efter den då ändringen skett. Detkan hända, fortsätter utredningen, att användningen av en släpvagn, som enligtgodkänd kopplingsbesiktning beskattas på visst sätt, ändras så att ävenbeskattningen blir en annan utan att ny kopplingsbesiktning skaU ske. Eftersommeddelande om ändringen inte flyter in till registreringsmyndigheten behövsförutom för påhängsvagnarna också i fråga om andra släpvagnar ettanmälningsförfarande för att beskattning skaU ske efter rätt skatteskala.Utredningen föreslår att anmälan skall ha inkommit om att släpvagn med godkändkoppling till brännoljedriven lastbil skall dras enbart av bensindriven lastbileller av trafiktraktor eller registrerat motorredskap, för att ändradskatteberäkning skall ske. Skyldighet alt göra sådan anmälan behöver dock inteföreskrivas. Däremot behövs beträffande påhängsvagn, att fordonsägare somgjort anmälan som nämnts skall göra ny anmälan, om han på nytt ämnar användapåhängsvagnen till sådant dragfordon att högre skatt skaU utgå för den. De regler som för år 1974föreslagils i fall när motorfordon ändras eller när släpvagn byggs om eller fårändrad användning bör enligt utredningen kunna gälla även vid en fulltgenomförd kilometerbeskattning fr. o. m. . Eftersom frågan om tillämpligskatteform och skatteskala blir beroende av vilket dragfordon en släpvagn drasav behövs enligt utredningen en regel av innebörd, att övergång till ändradskat teform kan ske bara en gång under en kalendermånad. Det är också enhgtutredningen fr. o. m. 1975 påkaUat med en regel som innebär att fordonsskatt ejskall utgå för del av kalendermånad under vilken kilometerskatt utgår. Reglernaom anmälningsplikt, avslämpling av körlängdskort m. m. i de nu berörda situationemabör enligt utredningen las in i tillämpningsföreskrifter till VSF och tiU endel regleras också i anslutning till bestämmelsema om registreringsförfarandet. Enligtkungörelsen (1970: 888) om nedsättning av automobilskatt för lastbilar kanskatten sältas ner i vissa fall för lastbil som varit avregistrerad under vissperiod. En förutsättning härför är att automobUskatten utgör minst4 . Denna kungörelse bör enligt utredningen upphävas om kilometerskattutan inslag av fast avgift införs. Prop.1973: 94 53 Detsynes nämligen inte befogat att bibehålla möjligheten till nedsättning enbartför de bensindrivna lastbilarna, eftersom fordonsskatten för dessa successivtsänks i de olika etapperna reform. Förinterimsregistrerat fordon utgår f. n. automobilskatt utfärdad inlerimslicensgäUer, dock minst för hel kalendermånad. Interimsregistreringar skallbibehållas övergångsvis, konstaterar utredningen, men det föreliggersvårigheter att under kilometerbeskattningen inordna fordon redan då de är interimsregistrerade.Räknarapparatur kommer normalt då inte att vara kontrollerad. Med hänsyn bl. a.härtUl föreslår utredningen, att beskattningen av interimsregistrerade fordon behandlasi en särskild kungörelse om interimsskatt. Enligt av utredningen utarbetatförslag härom, skall interimsskatt utgå med för månad schablonmässigt bestämdabelopp, som i fråga om icke bensindrivna fordon inkluderar en uppskattad brännoljeskatt.Utredningen anser att man i fråga om dessa fordon kan underlåta att iskattebeloppen inräkna den särskilda motorbränsleskatten på brännolja. EnHgtkungörelsen (1951:750) om saluvagnsskatt skall den som yrkesmässigt driverhandel med eller tillverkning av motordrivna fordon eller släpvagnar erlägga saluvagnsskattför att få bruka lagerhållet fordon. Skatten utgör för år räknat . för motorcykel och . för traktor, motorredskap ellersläpvagn. Utredningen föreslår endast den ändringen att dessa belopp, sombestämts anpassas till den femtioprocentiga höjning av bilskattema somstatsmakterna beslöt . Enligtkungörelsen (1964: 43) om skatt å automobil, som av utomlands bosatt personför tUlfälligt brukande i riket här förvärvals, ulgår i vissa fall en dagskattför personbU eller motorcykel som är införd i svensk exportvagnsförteckning.Någon ändring i denna beskattning finner utredningen inte påkallad. I anslutnmgtiU nu behandlade speciella frågor framhåUer utredningen angelägenheten av enutredning om förhållandena kring långtidsuthyrning, s. k. leasing, av fordon. Utredningenhar, som tidigare nämnts, föreslagit alt de nuvarande automobil- ochtraktorskatterna arbetas in i en ny central vägtrafikskatteförordning. I dennaskall också ingå den kUometerskatt som skall ersätta den nuvarande skatten påbrännolja enligt förordningen om brännoljeskatt. VSF innehåller därmed endast specialdestineradskatt. Sådan skatt kommer att utgå även på bensin och gasol enligt de särskildaförordningama om skatt på dessa bränslen. Den särskUda motorbränsleskatten,som inte är specialdestinerad, skall enligt utredningens förslag bestå i frågaom bensin och gasol men beträffande brännolja slopas och ersättas med särskUdkilometerskatt för brännoljedrivna motorfor- 1973: 94 54 donoch särskUd fordonsskatt för släpvagnar. Den särskilda fordonsskatten och den särskUdakilometerskatten föreslås reglerade i en separat författning. Denu nämnda två författningarna ulgör gmnden i utredningens förslag. Dekompletteras av två förordningar om undantag från kilometerskatteplikt förvissa äldre motorfordon och för vissa äldre släpvagnar under år1975. I stället föreslås alt sådana äldre fordon skall beskattas enligt tvåförordningar om särskild fordonsskatt, en 1974 och en . Dessutom harförfattningsförslag utarbetats för de ändringar som vid övergång till en renodladkilomelerskatt år 1975 krävs i VSF och förordningen om särskildfordonsskatt och särskild kilomelerskatt. Utredningenhar också föreslagit erforderliga ändringar i förordningen om särskUd skatt påmotorbränslen. Vidare har utredningen lagt fram förslag tUl kungörelser om interimsskatt,om ändring i kungörelsen om saluvagnsskatt och om avräkning eller återbetalningav vägtrafikskatt m. m. för fordon som använts utom riket. Även förslag lilländring i skattebrottslagen och lagen om förmånsberättigade skattefordringaringår i betänkandet. överväganden vid utformningen av författningsförslagen torde jagkunna hänvisa till vad som sagts tidigare och till utredningens specialmotiveringi betänkandet (s. 216233). Avde förslag beträffande den framtida utformningen av vägtrafikbeskattningen somutredningen presenterat i sitt slutbetänkande har främst konstruktionen ochgenomförandet av kilometerskatlen och därmed sammanhängande frågor tilldragitsig remissinstansernas intresse. I själva grundfrågan om övergång tiU kUometerbeskatlninghar remissinstansema redan i sina yttranden över utredningensprincipbetänkande gett uttryck för sin uppfattning. Åtskilliga remissinstanserhänvisar i sina yttranden över slutbetänkandel till tidigare uttalanden i kilomelerskattefrå-ganoch framför mot denna bakgrund sina synpunkter på det av utredningen nu idetalj utarbetade kilometerskatteförslaget. Frågorna om mängdrabatt ochgarantibelopp har därvid tilldragit sig speciell uppmärksamhet och föranlett särskUdauttalanden liksom den tidsmässiga planen för övergången tiUkilometerbeskattning. Med hänsyn till att beslut om finansieringen av den för kilomelerbeskattningenerforderliga räknarapparaturen redan fattats av riksdag på grundval avförslag i prop. 1972: 115 återges inte här remissinstansernas uttalanden idenna fråga. Övrigaförslag i betänkandet har inte tiUdragit sig lika stor uppmärksamhet som kilometerskatteförslaget.Förslagen i dessa delar har vunnit 1973: 94 55 allmän anslutning eller lämnats utan erinran. ä. utredningens förslag beträffande den principiella utformningen avtrafikbeskattningen. Förslaget alt reglera den specialdestinerade fordons- ochkilomelerbeskattningen i en gemensam väglrafikskatteförordning (VSF) och alt iannan författning reglera den kilometerskatt som avses skola ersätta densärskilda motorbränsleskalten på brännolja har ansetts väl motiverat ellerbiträtts utan kommentar. Även förslaget att införa ett enbart för beskattningenavsett viklbegrepp för fordon, benämnt skattevikt, och övriga i detlasammanhang framförda förslag, t. ex. behandlingen av den s. k. dollyn harallmänt biträtts av remissinstanserna. En till totalvikten knuten beskattninganses vara ändamålsenlig. I några fall har dock vissa påpekanden gjortsbeträffande dessa förslag. Svenska äkeriförbundetfinner införandet av begreppet skattevikt vara ell steg i rätt riktning mol enmera rättvis skaltefördelning. Vissa orättvisor kvarstår dock för de fordonsom utnyttjar vägnätet som tillåter 8 tons axeltryck och 12 tons boggitryck ochsom därför endast får utnyttja av skatteviklen. Liknande synpunkterframförs bl. i länhänvisar till ett uttalande av i länet, enligt vUket möjUghetbör ges för den som så önskar att få skatteviklen reducerad till denbruttovikt, som svarar mot 8 tons axeltryck och 10 tons boggitryck på viUkoratt fordonet ej j något fall får framföras med högre vikt än denna bruttovikt. föredrar i princip en beskattning efter totalvikt, menanser beträffande bussarna att om relationerna till lastbilarna behåUs hänsynbör tas lill den låga passagerarebeläggningen på bussar i linjetrafik. Dendäremot svarande nyttolasten ligger på en betydligt lägre nivå än för enlastbil med motsvarande tolalvikt. anför sammasynpunkter och framhåller att den genomsnittliga bruttovikten ligger betydligtnärmare Ijänslevikten än tolalvikten. påpekar, alt skatteviklsbegreppet för fordon som använts föruppsamlings- och distributionslransporter, medför en beskattning efter en viktklasssom i mänga fall utnyttjas endast i begränsad omfattning. Remissinstanserna redovisar genomgående en positivinställning till en kilometerbeskattning enligt utredningens förslag. Dettaanses enligt uttalanden innebära ett steg i rätt riktning mot en i enlighetmed kostnadsansvarighetsprincipen avvägd vägtrafikbeskaltning. I någraremissyttranden, bl. a. av Näringslivets tiafikdelegation. Prop.1973: 94 56 arbetsutskott och beklagas dock,att vägkoslnadsutredningen (VKU) inte slutfört sitt arbete och alt därför enfaktisk awägning av beskattningen efler nämnda princip nu inte kunnat ske. i (LO) anser alt omläggningenär i princip riktig, men att den sluthga taxesältningen bör anslå till dessden kan grundas på säkrare kostnadsbedömningar, VKU:s arbete borde härvidlagkunna ge väsentligt underlag. () och anför liknande synpunkter, medan lånsstyrelsen i län tillstyrker förslaget i princip som en partiell reform i avvaktan på VKU:sresullal. Nämnda förhållande har i några fall föranlett uttalandenom uppskov med omläggningen. Kammarrätten i framhåller sålunda, attdet bl. a. med hänsyn till att utredningen inte tagit ställning tUl trafik-ellerlokaliseringspolitiska eller ekonomiska synpunkter kan ifrågasättas om man inleborde avvakta VKU:s resultat innan en så genomgripande omgestaltning avbeskattningsreglerna som förslaget innebär genomförs. uttalarsamma uppfattning och menar, att förslaget innebär ett ställningstagande tUl principemaför vägtrafikbeskallningen utan närmare kännedom eller koppling till dekostnader som beskattningen är avsedd alt bära. De allt starkarekraven på regionalpolitiska hänsynstaganden synes dessutom komma att stå ikonflikt med en strikt tillämpning av kostnadsansvarighetsprincipen.Länsstyrelsen i anser att man borde vänta till dess VKU närmarebelyst följderna i regionalpolitiskt avseende. () framhåller, att nu utgåendebilskatter vad gäller de tyngre fordonen inte tillnärmelsevis torde motsvaravad som är motiverat från koslnadsansvarighetssynpunkt. Redan tillgängligt kunskapsunderlagger belägg härför och därmed har reform knappast bromsatöverflyttningen från järnvägs- till landsvägstrafik. En stor del av vägväsendetskostnader är att betrakta som gemensamma kostnader som inte kan på ekonomisktobjektiva grunder fördelas på fordonskategorier. Det blir därför en fråga förde politiskt ansvariga instanserna alt fördela dessa kostnader på sätt som kanbidra lill att styra utvecklingen i en från allmänna synpunkter önskvärdriktning. Denna fördelning blir, fastslår SJ, av avgörande betydelse förutvecklingen på transportområdet. Det övervägande antalet remissinstanser biträder ellerlämnar utan erinran, att den specialdestinerade och den särskilda molorbränsleskat-tenpå brännolja ersätts med en kilometerbeskattning i enlighetmed utredningens förslag. De remissinstanser som anser att även fordonsskallenpå brännoljedrivna motorfordon och på släpvagnar över tre tons skatlevikt skallersättas av kilometerskatt biträder med några undanlag också förslaget alt enrenodlad kilomelerskatt införs . Lantbrukarnas riksförbundfinner dock övervägande Prop.1973: 94 57 skäl tala för att omläggningen genomförs i ett sammanhangoch Nä-ringslivets Irafikdelegation finner närmast praktiska skäl tala för väntar med hela övergången . Liknande synpunkter anförs avSkogsindustriernas samarbelsulskoti och av . Å andra sidan finner några remissinstanser att denföreslagna övergångstiden till en fullständig kilometerbeskattaing är förkort. och bilindustri- och bilgrossistföreninganser att utfallet av kilometerbeskattning bör beaktas och all nyaavgifter fastställs . Svenska åkeriförbundei finner detorealistiskt att nya körlängdsundersökningar skall hinna göras . Medtanke på konjunktur- och säsongmässiga fluktuationer torde det krävas en periodom för all få fram representativa körsträckor. Som redan nämnts har regionalpolitiska synpunkter anförtsmot en strikt tillämpning av kostnadsansvarighetsprincipen. Sådana synpunkterhar också åberopats av ett flertal remissinstanser för en differentiering av kilomelerbeskattningen.Därmed har de regionalpolitiska aspekterna också fått en avgörande betydelseför ställningstagandena till frågan om en i kUometerskattesystemet inbyggdmängdrabatt. Man delar härvidlag utredningens uppfattning att en mängdrabattbör ifrågakomma endast vid en fuUt genomförd kUometerbeskatlning utan någonfast avgift. Bedömningen av rabattfrågan har emellertid också skett med utgångspunktfrån kostnadsansvarighetsprincipen och utifrån praktiska överväganden. Därvidhar som alternativ till en fullt genomförd kilometerskatt med mängdrabattställts en kilometerskatt som ersätter enbart brännoljeskatten och enbibehållen fast årlig fordonsskatt. Delade meningar råder i rabatlfrågan. Kainmarrällen iGöteborg anser det inte möjligt att ta ställning till denna fråga förrän mantagit del av VKU:s arbete. Det är dessutom tveksamt om de av utredningen omtaladeeffektivitetssynpunkterna skall tUlmätas sådan vikt att de motiverar engenombrytning av kostnadsansvarighetsprincipen. Kammarrätten ifrågasätter omdet intensiva utnyttjandet av ett fordon som en mängdrabatt anses kunnamedföra förtjänar slöd från det allmännas sida i form av en skatterabatt. Inte heller i är beredd altta ställning till rabattfrågan förrän VKU lagt fram sitt förslag, bl. a. medhänsyn till att en mängdrabatt kan motverka prioriteringen av järnvägarna. SJ delar utredningens uppfattning, alt skäl till mängdrabaltsaknas med hänsyn till kostnadsansvaret och avstyrker att sådan rabatt införs.En fast årlig avgift av typ fordonsskatt i kombination med kilometerskatt ärenligt SJ motiverad med hänsyn till vägväsendets gemensamma kostnader ochmotverkar bättre än enbart kilometerskatt anskaffningar av en överkapacitet somej betalar de kostnader den förorsakar vägvä- Prop.1973: 94 58 En mängdrabatt har ej samma effekt i dettaavseende, framför allt inte om den beräknas med hänsyn tagen till eventuell avstäUningstid,Med tanke på vägväsendets slora gemensamma kostnader anser SJ det tveksamt attöver huvud taget låta temporär avställning påverka beskattningen. Någonmotsvarande förmån föreligger inte för den spårbundna trafiken. uttalar den uppfattningen att kilomelerbeskattningenmöjliggör en mera differentierad styrning av vägtrafiken än nuvarande system.Verket finner alt både alternativet med kUometerskatt utan mängdrabalt och allernalivelmed en kombinerad fordons- och kilometerskatt är administrativt överlägsna enrenodlad kUometerskatt med mängdrabatt. Önskemålen om stor rabatteffekt somstimulans till ett effektivt resursutnyttjande å ena sidan och administrativenkelhet å andra sidan är enligt verket oförenliga så länge man inte vill ha enfast avgift i botten. Verket förordar att skattesystemet tiUs vidare utformassom en kombination av fast fordonsskatt och kUometerskatt. Övergången tUl ettmera differentierat skatteuttag per kilometer kan därefter ske genom en successivavtrappning av den fasta fordonsskatten och en motsvarande skärpning avkilometerbeskattningen. Verket förordar också en Översyn av beräkningsmetodernaför det totala skatteuttaget och för fördelningen därav meUan olikaviktklasser. i pekar också på möjlighetenatt lösa eventuella övergångsproblem genom en successiv omfördelning. LO framhåller, att de samlade effekterna från regionala,ekonomiska samt fördelnings-, miljö- och säkerhetsmässiga synpunkter bör varaavgörande för samhällets prissättning för olika transporltjänster. Mot denna bakgmndtorde det vara möjligt och önskvärt att t. ex. finna former för en skatledifferenliering.Som utgångspunkt för en taxesättning som differentieras efter trafikpolitisktönskvärda grunder bör ell administrativt enkelt system eftersträvas. LO anseratt kombinationen fast grundavgift och proportionell kilometerskatt utgör enlämplig utgångspunkt. Den fasta avgiften innebär viss mängdrabatt och såväldenna avgift som kilometerskatten kan varieras med hänsyn till önskvärda styreffekter. anser det från koslnadsansvarighetssynpunktfelaktigt att omvandla icke specialdestinerad skatt till kilometerskatt ochdelar inte heller uppfattningen att de körlängdsdominerande kostnaderna är såstora att en renodlad kilomelerskatt utan mängdrabatt måste användas på längresikt för alt få fullt kostnadsansvar. Förbundet vidhåller sin tidigareframförda åsikt, att ett system i vilket ingår en hög fast skatt, är altföredra framför ett system med enbart eller till övervägande delen rörligskatt. Nuvarande system med ungefär lika stor del fast och rörlig skatt förtyngre fordon med normala årliga körsträckor är enligt förbundet väl avvägt.Bland mängdrabatlalternativen ligger al- Prop.1973: 94 59 ternativD närmast den nuvarande beskattningen och förordas därför framför de andrarabattalternativen. TCO avstyrker enmängdrabatt som stridande mot kostnadsansvarighetsprincipen och somoacceptabel från miljö- och Irafiksäkerhelssyn-punkt med hänsyn till att denskulle leda tUl mtensivare utnyttjande av fordonsparken genom bl. a. ökad natt-och helgtrafik. De regionala effekterna borde ha analyserats mer, efiersom vissanackdelar av en konsekvent genomförd kilometerbeskattning inte är uteslutna.Även avstyrker en mängdrabatt. Statens trafiksäkerheisverkanför, att en kUomelerskatl med mängdrabatt, då främst alternativ D, framstårsom ett mer invecklat och kostsammare system än alternativet med fast avgiftoch kUometerskatt, Detla altemativ innebär även fördelar för fordonsägaren, bl,a, därigenom att skatten kan beräknas i förväg och därmed beaktas i kostnadskalkylero. Även bilregisternämnden framhåller, att alternativet fast avgifi ochkilometerskatt är att föredra från administrativ synpunkt. RSV uttalar, att det iadministrativt hänseende torde vara en fördel om endast en beskattningsformtillämpas för varje fordon. En successiv övergång tUl kUometerbeskatlningenligt utredningens förslag accepteras dock. Mängdrabatlen är främst entrafikpolitisk fråga, som RSV avstår att ta ställning tUl. Förenlig med kostnadsansvarighetsprincipenär dock endast den rabattform, där varje fordons andel av de fasta kostnadernatas ut genom en förhöjd skatt under en förhållandevis kort körsträcka i börjanav skatteåret och där skatt därefter utgår med samma belopp per kilometer. Ommängdrabatt medges bör en utjämning ske av terminsbetalningarna och trösklarnaför rabatten bör justeras vid avställning och utlandskörningar endast omskatten per kilometer blir så hög att fordonet redan efler enrelativt kort körsträcka får en skattebetalning av ungefär samma storlek som dennuvarande fordonsskatten.