prop · FW03129 · 1973-12-31 00:00:00 — Underlåterarbetstagare att iakttaga uppsägningstid enligt 11 § första stycket skall hanersätta arbetsgivaren uppkomraen skada. Vidbedömande om och i vad mån skada har uppstått skall hänsyn tagas även tillarbetstagarorganisations intresse av att lagens bestämmelser iakttages iförhållande tUl organisationens medlemmar samt tUl övriga omständigheter avannan än rent ekonomisk betydelse. Ersättning för skada som avser tid efteranställningens upphörande bestämmes högst tiU belopp som avses i 39 §. Omdet med hänsyn till skadans storlek eller andra omständigheter är skäligt, kanskadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle hautgått. FuUständig befrielse från skadeståndsskyldighet kan också äga rum. 39 §Åsidosätter arbetsgivaren domstols förklaring om ogiltighet av uppsägning eller avskedande, skall anslällningsförhållandet anses upp löst. Ifall som avses i första stycket skall skadestånd utgå med 12månadslöner, om arbetstagaren sararaanlagt har varit anställd mindre än tio århos arbetsgivaren, 18raånadslöner, ora arbetstagaren sammanlagt har varit anställd rainst hosarbetsgivaren, 24månadslöner, ora arbetstagaren sararaanlagt har varit anställd hosarbetsgivaren. Vidberäkning av anställningstid enligt andra stycket skall arbetstagaretillgodoräknas en extra anställningsmånad för varje anstäUnings-månad som hanhar påbörjat efter det att han har fyllt . Sammanlagt får arbetstagaretillgodoräknas högst 60 sådana extra anställnings-månader. Skadeståndsom avses i denna paragraf får ej i något fall utgå med fler raånadslöner änsom motsvarar antalet påbörjade anställningsmåna-der hos arbetsgivaren. 40 §Den som viU fordra skadestånd enUgt denna lag skall under rätta motparten härom från det skadan inträffade. Har inom förhandling rörande anspråket påkallats enligt lagen (1936: 506) om förenings- och förhandlingsrätt eller med stöd av kollek tivavtal, skall talan väckas inom fyra raånader efler det att förhandling en avslutades. I annat fall skall talan väckas från ska dans uppkomst. Förstastycket äger motsvarande tillämpning i fråga otn anspråk på lön och andraanställningsförmåner enligt denna lag. Iakttagesej vad som föreskrives i första och andra styckena, är talan förlorad. 41 §Rätten skaU handlägga mål om giltighet av uppsägning eller av skedande skyndsarat. Yrkande om förordnande somavses i 34 § tredje stycket eUer 35 § andra stycket får ej bifaUas ulan attmotparten beretts tiUfäUe att yttra sig över yrkandet. Om arbetstagare förlorarmål om tillämpning av denna lag raen hade skälig anledning att få tvistenprövad, kan förordnas att vardera parten skall bära sin rättegångskostnad. 42 §Mål om tiUämpning av denna lag prövas av alhnän dorastol, om målet rör oorganiserad arbetstagare. I annat fall prövas målet av arbets domstolen. Tvist får genora avtal hänskjutas till avgörande av skUjemän. Ifråga om talans väckande och utförande hos arbetsdomstolen gäUer 13 § lagen(1928: 254) om arbetsdorastol, även om målet ej är sådant som avses i denlagen. Motbeslut som allraän underrätt meddelat under rättegången enligt 34 § tredjestycket eller 35 § andra stycket skall talan föras särskUt genom besvär. Mothovrättens beslut fär talan ej föras. Denna lag träder i kraft den 1juli 1974, då lagen (1971: 199) om anstäUningsskydd för vissa arbetstagare skaUupphöra att gäUa. Har i anstäUning sora omfattasav den äldre lagen uppsägning eller permittering skett före ikraftträdandet,tillämpas alltjämt den äldre lagens bestämmelser om uppsägningstid, lön underuppsägningstid eller permitteringstid samt företrädesrätt tUl ny anställning. Gör arbetstagare gällandeföreträdesrätt enligt den äldre lagen som annan arbetstagarepåkallar företrädesrätt enligt den nya lagen, bestämmes företrädetarbetstagarna eraeUan enligt den nya lagen eUer, i förekommande fall, enligtkollektivavtal sora slutits raed stöd av den nya lagen. Hararbetstagare vunnit återanställning enligt den äldre lagen, äger 28 § nya lagenmotsvarande tillärapning. Har i anställnmg sora ejomfattas av den äldre lagen uppsägning, avskedande eller permittering eller,såvitt gäller anställning för begränsad tid, upphörande av anställningen skettföre ikraftträdandet, tillämpas ej på grund därav den nya lagen. Permitteringsom skett januarijuni 1974 skall dock medräknas vid tillämpning avbestämmelserna i 21 § rörande perraittering sammanlagt . Arbetsgivare är icke skyldigatt lärana varsel eller underrättelse enhgtden nya lagen, om derma innebär att varslet eller underrättelsen skulle läranasföre ikraftträdandet. 5.KoUektivavtal enligt 3 § andra stycket, 12 § första stycket och 21 § andrastycket nya lagen kan ingås före ikraftträdandet. Härigenomförordnas som följer. 1 §Arbetsgivare som avser att genomföra driftsinskränkning enligt 2 eUer 3 § skall inom tid som anges där skriftUgen varsla länsarbets näranden i det län där driftsinskränkningen genomföres, om rainst fera arbetstagare beröres därav. Varselskyldighetföreligger dock ej, ora driftsinskränkningen utgör ett norraall led iarbetsgivarens verksarahet. 2 §Varsel om sådan driftsinskränkning sora kan medföra uppsägnmg skall lämnas 1. föredriftsinskränkningen, om högst 25 arbetstagare beröres av uppsägning, 2. föredriftsinskränkningen, om fler än 25 men högst 100 arbetstagare beröres avuppsägning, 3. föredriftsinskränkningen, om fler än 100 arbetstagare beröres av uppsägning. 3 §Varsel om sådan driftsinskränkning som kan medföra permittering skall lämnas rainst en månad i förväg. Kanarbetstagare, sora anställts , viss säsong eller visst arbete, pågrund av driftsinskränkning icke beredas fortsatt anställning i saraband medalt den tidigare anstäUningen upphör eller den nya säsongen skall börja, skallvarsel om driftsinskränkningen läranas rainst i förväg. 4 § Har arbetsgivare icke kunnatförutse de oraständigheter, varav driftsinskränkningen beror, så iförväg sora anges i 2 eller 3 §, skall varsel i stället länmas så snart det kanske. 5 § Varsel enligt 2 eUer 3 § skaUinnehålla uppgift om orsaken tUl och arten av driftsinskränkningen, dentidpunkt då denna är avsedd att genoraföras samt antalet berörda arbetstagare,fördelade på yrkesgrupper. Såsnart det kan ske skaU arbetsgivaren även uppge vilka arbetstagare som beröresav driftsinskränkningen. kan förelägga arbetsgivaren vid viteatt fuUgöra denna skyldighet. 6 §Om arbetsgivare till följd av driftsinskränkning, som berör minst fem arbetstagare, på grund av lag eller avtal lämnar varsel tiU arbets- tagarorganisationinnan varselskyldighet enligt 2 eUer 3 § inträtt, skall länsarbetsnärandensamtidigt varslas om driftsinskränkningen. Sådant varsel skall inom tid somanges i 2 eller 3 § kompletteras raed uppgifter enligt 5 §. Åtgärderför att främja anställning av äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsattarbetsförmåga 7 §Länsarbetsnärand får, i den utsträckning näranden anser det på kallat, förelägga arbetsgivare att lärana uppgift 1. om arbetsstyrkans storlek och sammansättning medavseende på arbetstagarnas ålder, kön, nationalitet och huvudsakligaarbetsuppgifter, 2. om antalet arbetstagare mednedsatt arbetsförraåga, särat 3. om förestående förändringar i arbetsstyrkan såsomuppsägningar, permitteringar, omplaceringar eller lediga platser som föranlederny-anstäUning. Föreläggandekan förenas raed vite. Innan föreläggande raeddelas, skall arbetsgivaren samtberörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer beredas tillfälle att yttrasig. 8 §Arbetsgivare är skyldig att överlägga raed länsarbetsnämnd eller den nämnden förordnar 1. om åtgärder för att förbättraarbetsförhållandena för redan anställda äldre arbetstagare eller arbetstagaremed nedsatt arbetsförraåga, 2. ora åtgärder för att tryggafortsalt anställning åt sådana arbetstagare, 3. ora nyanstäUning av äldrearbetstagare eUer arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga särat om åtgärder föratt fräraja sådan anställning. TUlöverläggning enligt första stycket skall förutom arbetsgivaren berördaarbetstagarorganisationer kallas. Organisation som arbetsgivaren tillhör skallkallas till överläggning inför länsarbetsnämnden. Kallelse av arbetsgivare kanav länsarbetsnämnden förenas med vite. 9 §När skäl därtill föreligger skall länsarbetsnämnden, på grundval av vad sora förekommit vid överläggning inför nämnden enligt 8 §, med dela arbetsgivaren anvisningar beträffande åtgärder som bör vidtagas för att bereda bättre sysselsättningsmöjligheter åt äldre arbetstagare eller arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. Nämnden kan därvid anmoda arbetsgivaren att i saraband med nyanställningar öka andelen sådana arbetstagare i arbetsstyrkan i enlighet med vad näranden närraare anger. 10 § Undandrager sig arbetsgivarenalt raedverka vid överläggning inför länsarbetsnämnd enligt 8 § eller följerhan ej anvisningar som nämnden raeddelat med stöd av 9 §, skall ärendethänskjutas till . Detta gäller även, ora arbetsgivarenunderlåter alt infria utfästelse som gjorts vid överläggningen. 11 § I ärende, som hänskjutitstill enligt 10 § eller sora styrelsen på anraälan avarbetsgivar- eller arbetstagarorganisation eUer på eget initiativ upptagit,skall arbetsgivaren samt berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerberedas tillfälle att yttra sig samt, om det finnes lärapligt, kallas tiUöverläggning inför styrelsen. Styrelsenkan meddela sådana anvisningar som avses i 9 §. kanäven förelägga arbetsgivaren att förete handlingar sora kan antagas habetydelse för bedömningen av arbetsgivarens personalpolitik. Kallelseav arbetsgivare tiU överläggning särat föreläggande att förete handlingar kanförenas raed vite. Innan föreläggande att förete handlingar raeddelas, skallarbetsgivaren och berörda organisationer beredas tillfälle att yttra sig. 12 § Följer arbetsgivare ejanvisningar sora raeddelals av arbetsraarknadsstyrelsen erUigt 11 § och är detraed hänsyn till omständigheterna uppenbart att rättelse ej kan åstadkoraraaspå annat sätt, kan styrelsen förordna alt arbetsgivaren icke får anställa andraarbetstagare än dem som den offentiiga arbetsförmedlingen har anvisat eUergodtagit. 13 § kanpå fraraställning av arbetsgivar-eller arbetstagarorganisation eller på egetinitiativ upptaga överläggningar med organisationerna inora en bransch ellerdel därav angående åtgärder för att främja anställning av äldre arbetstagareeller arbetstagare raed nedsatt arbetsförmåga. Styrelsen kan på grundval avvad sora förekoimnit vid dessa överläggningar raeddela anvisningar ora sådanaåtgärder för den bransch eller del därav sora överläggningarna avsett. Iakttagerarbetsgivare icke anvisningar sora raeddelals raed stöd av första stycket, kanlänsarbetsnärand kalla arbetsgivaren särat berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationertill överläggningar enligt 8 §. Föreskrifterom inskränkning i rätten att sluta avtal om anställning för begränsad tid 14 §Åsidosätter arbetsgivare vid anställning av arbetstagare i väsent lig omfattning bestämraelserna i 5 § andra stycket lagen (1973: 000) om anställningsskydd eUer utnyttjar han annars rätten enligt näranda lag rum att sluta avtal för begränsad tid på sätt sora strider raot god sed på arbetsmarknaden, raeddelar länsarbetsnäranden erforderliga före skrifter om inskränkning i arbetsgivarens rätt att sluta avtal för begrän sad tid. Föreskrifterenligt första, stycket skaU förenas med vite. Innan föreskrifter meddelas skaUarbetsgivaren samt berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer beredastillfälle att yttra sig. 15 § Beträffande den soraföreträder arbetstagarorganisation i frågor sora avses i denna lag äger 4244§§ arbetarskyddslagen (1949: 1) raotsvarande tillämpning. 16 § Vad någon vid tillämpning avdenna lag fått veta om enskilt företags eller enskild sammanslutnings affärs-eUer driftsförhållanden eller ora enskilds personliga förhållanden får han ejobehörigen yppa eUer nyttja. 17 § Arbetsgivare, som uppsåtligeneller av grov oaktsamhet underlåter att varsla om driftsinskränkning enligtvad sora föreskrives i denna lag, kan åläggas att utge en särskild varselavgifttill statsverket. Underlåtes varsel under tid, då arbetsgivaren är i konkurs,skall varselavgift i stället utges av den sora företräder konkursboet. Varselavgiftfastställes för varje påbörjad vecka som varsel försummats samt bestämmes tilllägst 100 och högst för varje arbetstagare som beröres avdriftsinskränkningen. Omsärskilda skäl föreligger kan varselavgift bestämmas tiU lägre belopp än nu sagts.Fullständig befrielse från sådan avgift kan också äga rum. 18 § Varselavgift ålägges avallmän dorastol på talan av . Sådan talan skaU väckasinom efter driftsinskränkningen. Försummas det, är talan förlorad. 19 § Den som i varsel enligt dennalag eller i uppgift som avses i 7 § uppsåtiigen eUer av grov oaktsamhet lämnaroriktig uppgift, vilken ej saknar betydelse, dömes till böter eUer fängelse ihögst . 20 § Arbetsgivare, som ejiakttager förordnande enligt 12 §, döraes tiU böter eller fängelse i högst ettår. 21 § Den som uppsåtligen eUer avoaktsamhet bryter mot tystnadsplikt enligt 16 § dömes till böter ellerfängelse i högst . 22 § AUmänt åtal för gärning somavses i 19 eller 20 § får väckas endast efter anraälan av arbetsraarknadsstyrelsen. AUmäntåtal för gärning sora avses i 21 § får väckas endast ora målsägande angerbrottet till åtal eller åtal är påkallat från allraän synpunkt. 23 § Talan om utdöraande av viteenligt denna lag föres vid aUmän domstol av åklagare. Sådan talan får väckasendast efter anmälan av länsarbetsnämnd eUer eller, närfråga är om vite som förelagts med stöd av 14 §, av arbetstagarorganisation somhemstäUt om föreskrifter som där anges. 24 § Talan motarbetsmarknadsstyrelsens beslut enligt denna lag föres hos Konungen genombesvär. 25 § Konungen eller, efterKonungens berayndigande, får föreskriva undantag från112 §§ särat raeddela närmare föreskrifter för tillämpningen av dessabestäramelser. Dennalag träder i kraft . Genoralagen upphäves lagen (1971: 202) om vissa åtgärder för att främjasysselsättning av äldre arbetstagare på den öppna arbetsmarknaden. Arbetsgivareär icke skyldig att lämna varsel enligt 16 §§, ora besläraraelserna raedför alt varsel skulle ha läranats före lagens ikraft trädande. Lagom ändring i lagen 1937: 249 om inskränkningar utbekomma allmänna handlingar Härigenomförordnas, att 22 § lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten attutbekoraraa aUmänna handlingar skall ha nedan angivna lydelse. Handling i ärende somavses i lagen (1971:202) om vissa åtgärder för att främja sysselsättning aväldre arbetstagare på den öppna arbetsmarknaden må, i den mån den innefattarupplysning om enskUt företags affärs- eller driftförhållanden eller om enskUdspersonliga förhållanden, ej utlämnas tidigare än tjugu år efter handlingensdatum, såvida ej, med hänsyn till det ändamål för vilket utlämnande begäresoch omständigheterna i övrigt, trygghet kan anses vara för handen att upplysningenej missbrukas till skada för företaget eller den enskUde. Handling i ärende somavses i lagen (1973:000) om vissa anställ-ningsfräinjande åtgärder må, i denraån den innefattar upplysning ora enskilt företags affärs- eller driftförhållandeneller ora enskilds personliga förhåUanden, ej utläranas tidigare än tjugu årefter handlingens datum, såvida ej, med hänsyn till det ändamål för vilketutlämnande begäres och omständigheterna i övrigt, trygghet kan anses vara förhanden att upplysningen ej missbrukas till skada för företaget eller denenskilde. Dennalag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäUer fortfarande beträffande handling i ärende som avses i lagen(1971: 202) om vissa åtgärder för alt främja sysselsättning av äldrearbetstagare på den öppna arbetsmarknaden. 1Lagen omtryckt 1971: 203. 2 1973.1 saml Nr 129 Utdrag av protokollet över inrikesärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledaraöter fråga oraåtgärder lill främjande av anställningstryggheten in. m. och anför. Frågan om arbetstagarnas anslällningslrygghet har undersenare år trätt alltraer i förgrunden. Detta är delvis en följd av de pågåendestrukturförändringarna på arbetsmarknaden. Utvecklingen har inneburit attstora grupper av anställda, framför allt den äldre arbetskraften och arbetstagaremed nedsatt arbetsförmåga, har fått ett alltraer utsatt läge. Det äreraellertid inte bara för de nu angivna grupperna sora situationen ärOtUlfredsställande. Även beträffande andra arbetstagare är det angelägel attvidta åtgärder till främjande av anställningstryggheten. uppdrogs åt särskilt tillkalladesakkunniga att göra en allsidig utredning av anställningstryggheten medtonvikten lagd på frågan huruvida det stöd som ulgår lill äldre arbetskraft vidarbetslöshet behöver kompletteras med lagstadgad trygghet i anställningen. Desakkunniga fick dessutora i uppdrag alt bl. a. utreda frågan ora vidgad behörighetför arbetsdomstolen. Mot bakgrund av de äldres svåra läge på arbetsraarknadenansåg statsmakterna det nödvändigt all ulan att avvakta de sakkunnigas förslagvidla vissa åtgärder för att förbättra den äldre arbetskraftens sysselsättningsmöjligheterpå den öppna marknaden. På grundval av en promeraoria, upprättad inorainrikesdeparteraentet (Ds In 1971: 1), föreslogs i proposition(prop. 1971: 107) lagstiftning om åtgärder för att förb'ättra den äldrearbetskraftens anställningstrygghet. Sedan hade antagitproposilionsförslagen (InU 1971: 18, rskr 1971: 221) utfärdades bl.a. lagen(1971: 199) om anställningsskydd för vissa arbetstagare och lagen (1971: 202)om vissa åtgärder för att främja sysselsättning av äldre arbetstagare på denöppna arbetsraarknaden. Landshövdingen , ordförande, direktörernaEugen och , förbundsjuristen ,rättschefen , förbundsjuristen , direktören samt förbundsordföranden . har sedermeraersatts av förbundsordföranden . Denyssnäranda sakkunniga, sora antagit naranet utredningen rörande ökadanställningstrygghet och vidgad behörighet för arbetsdomstolen, har detta åravlämnat betänkandet (SOU 1973: 7) Trygghet i anställningen och enproraeraoria (Ds In 1973: 4) rörande vissa övergångsfrågor. De lagförslag sominnefattas i betänkandet och promemorian torde få fogas lillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslem (JK), Sveahovrätt, kammarrätten i , försvarets civilförvaltning,, , , arbetarskyddsstyrelsen,, (), (), statenspersonalpensionsverk, statens personalnämnd, (),universitetskanslersärabetet (UKÄ), (),arbetsdomstolens ordförande, förhandlingsutredningen, arbetsmiljöutredningen,delegationen för förvaltningsdemokrati, arbetsrättskommittén. (), , Föreningen skogsbruketsarbetsgivare. Bankinstitutens arbetsgivareorganisation, . Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO),hantverks- och industriorganisation (SHIO), Svensk industriförening.Landsorganisationen i (LO), . , , ,, . , (), akaderaikers centralorganisation (),(), ILO-koramittén, . Handikapporganisationernas centralkoraraitté(HCK), och Föreningen . Yttrandenöver betänkandet har överläranats av UKÄ från rektorsämbetena viduniversiteten i och Limd samt juridiska fakulteterna vid universiteteni , och , av från för utvecklingsstörda barn, av SAF från SAF:s allmänna grupp,. , för hotell och restauranger, ochTeatrarnas riksförbund samt av SHIO frän , och . Yttrandenöver betänkandet har dessutom inkoramit från överbefälhavaren (), . (), (), . Ensararaanställning av remissyttrandena torde få fogas till statsrådsprotokolleti detta ärende som bilaga 2. Underlagsliflnings'ärendets beredning inom inrikesdeparteraentet har överläggningarhållits raed i första hand LO, TCO och SAF. Utredningentar i sitt betänkande upp två huvudfrågor, näraligen dels frågan om enförbättrmg av det arbetsrätlsliga skyddet för bestående anställningar, delsfrågan om anställningsfrämjande åtgärder av arbets-raarknadspolitisk natur. Idet följande kommer dessa båda huvudfrågor att behandlas var för sig. 2 De senaste årens arbetslöshet Arbetslöshetensomfattning kan studeras främst på grundval av två skilda statistiska serier,arbetskraftsundersökningarna () och arbetsförmedlingsstatistiken. AKUutförs av och avser fr. o. ra. tolv månaderper år. Undersökningama utförs på ett urval personer i åldrarna vUketf.n. uppgår tiU ca 18 000 personer per undersökningstillfälle. Skattningar förhelt år grundas fram på kvartalsvisa undersökningar och därefterpå raånadsvisa undersökningar. I inhämtas uppgifter ora bl. a. kön, ålder,sysselsättnings-förhållanden, arbetstidens längd, arbetslöshet och dessvaraktighet, tillfällig frånvaro ra. Arbelsförraedlingsstatistikenär en administrativ statistik och grundas på tolalräkningar av antalet vidarbetsförmedlingarna anmälda arbetslösa. Som arbetslös räknas den som äranmäld som arbetssökande vid arbetsförmedlingen och sora konstateras ha varitarbetslös den första helgfria dagen i den vecka i raånaden då den 15:einfaller. Sommätare av arbetslösheten har båda serierna sina svagheter. AKU-siffrorna är,eftersom det är fråga ora urvalsundersökningar, beh"äflade med slumpfel.Arbelsförmedlingsstatistikens värde begränsas av att den endast täcker sådanaarbetslösa sora söker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen. Debåda diagrammen på sid. 21 visar arbetslöshetens utveckling sedan år 1965enligt dels och dels arbetsförmedlingsstatistiken. Som framgår av dessadiagram är arbetslöshetstalen genomgående högre enligt än enligtarbetsförmedlingsstatistiken. Detta förhållande är naturligt eftersom äratt betrakta som totalundersökningar, medan arbetsförmedlingsstatistiken somnämnts endast avser dem som genom arbetsförmedlingen söker arbete. Vid enjäraförelse raellan de båda serierna finner raan också att visar störreföljsarahet till konjunkturutvecklingen vUket bl. a. förklaras av att vissagrupper som oberoende av konjunkturförhållandena drabbas av säsongraässigarbetslöshet är relativt sett överrepresenterade iarbetsförmedlingsstatistiken. 1 OOO-tal personer 130t fmanfmånfmän|f=man|fmän f 1965 ' 1968 1970 ' 1971 ' 1972 1973 _ . . Samtliga 1 OOO-tal personer 90 F M 'JTJl FMÄNlFMÅNlFMÅNlli: M Ä ll 1965 1968 1970 1971 1972 1973 _ , _ . Ifråga om arbetslöshetens aUmänna utveckling 1972 visar debåda serierna dock en samstäraraig bUd. Den lägsta arbetslöshetenregistrerades således under högkonjunkturen varefter en successivstegring skedde frara till . Därefter sjönk arbetslöshetensuccessivt fram till . Den ökning av arbetslösheten, sora dåinträffade, fortsatte för att nå sin kulmen . Förkvinnor och framförallt ungdoraar har de senaste årens utveckling inneburit enstegrad arbetslöshet. För ungdoraarnas del har detta varit särskilt raarkeratefter . Saratidigt som arbetslösheten ökat har emellertid andelensysselsatta kvinnor vuxit kraftigt och sysselsättningen bland ungdomar legatstiUa eller ökat något. Allt fler kvinnor och ungdoraar har således sökt sig utpå arbetsraarknaden. Detta illustreras för kvinnornas del av att det relativaarbetskraftstalet, dvs. andelen kvinnor som har eller söker arbete iförhållande tiU totala antalet kvinnor, ökade från till 52,8 %år 1970 och . Den största delen av nytillskottet tillarbetskraften har kunnat beredas arbete, men en del lar sigockså uttryck i högre arbetslöshetstal. Eftersom tUlströraningen tillarbetskraften är större från vissa befolkningsgrupper kan den totalaarbetslösheten för dessa ligga högre än inom andra grupper, trots att riskenför arbetslöshet inte nödvändigtvis är större när man väl har etablerat sig påarbetsraarknaden. Ettpåfallande drag i arbetslöshetens utveckling är de allt längrear-belslöshetstiderna. tUl ökade enligt andelenarbetslösa från av samtligaarbetslösa. Den skUlnad i arbetslöshetens längd som fanns raellan könenhar fram lUl utjämnats saratidigt sora den genorasnittiigaarbetslöshetstiden har förlängts. För männens del har således andelenarbetslösa mer än ökat från år medanmotsvarande tal för kvinnorna var resp. . En betydande försämring harsåledes ägt rum framförallt för männens del.