prop · FW0349 · 1973-12-31 00:00:00 — erhåller den försäkrade full inblick i förfarandet och fårtillfälle att anmäla eventuella felaktigheter i de registrerade uppgifterna. Efter varje utbetalning av sjukpenning inrapporterarförsäkringskassan utbetalt bruttobelopp och innehållen A-skalt via terminal tUldatorn, där beloppen ackumuleras för varje försäkrad, I det slutliga ADB-syslemetkan utbetalningshandlingen skrivas ut automatiskt och tillställas denförsäkrade direkt från dalaanläggningen så snart erforderliga uppgifterrapporterats in från , Skatleredovisning sker därefter underresp, uppbördsmånader genom s, k, summarisk redovisning. För försäkrad med B-skatt sker utbetalning utanskatteavdrag. Det utbetalda sjukpenningbeloppet registreras dock även i dettafall i datorn för att beaktas vid framställning av kontrolluppgift. Datorn framställer vid årets utgång kontrolluppgifter, somsänds ut till de försäkrade. Kontrolluppgift till skattemyndigheterna bliröverflödig genom alt uppgift om utbetald bruttosjukpenning och innehållenA-skatt datatekniskl förs över till laxeringsavin, I fråga om kvarstående skatt uppkommer särskilda problem.Utredningen förordar att kassorna, för alt undvika en allt för betungande administration,befrias från att obligatoriskt innehålla sådan skatt även med ell fullt utbyggtADB-system. Delta behöver inte hindra alt försäkringskassorna i särskildafall, t. ex. vid lång sjukfrånvaro, kan göra avdrag för kvarstående skattefter särskild anmodan av den försäkrade eller lokal skattemyndighet. Det här beskrivna ADB-systemet för sjukpenningförsäkringenberäknas inte kunna vara i funktion förrän . Vid ett införande avskattepliktiga sjukpenningförmåner fordras därför ett provisorisktsystem i ingångsskedet. Utredningen har funnit alt en nödvändig förutsättningför ett provisorium är att sjukförsäkringens försäkringsregister förs in i ADB-syslemet,Därigenom skulle de arbetsuppgifter som i samband med skatteavdrag påsjukpenning oundgängligen kräver medverkan av ett ADB-system registrering avutbetald sjukpenning och innehållen skatt, skatteredovisning och framställningav kontrolluppgifter kunna ske på avsett sätl. Detta kräver att kassornascentralkontor utrustas med terminaler än planerats.Övriga arbetsmoment bör enligt utredningen övergångsvis kunna utföras manuellt. Även om, som förutsatts, försäkringsregislrel förs in i ADB-systemetoch terminaler för sjukförsäkringens behov installeras vid centralkontoren,kan vid sjukanmälan utskrift av blankett för försäkran för erhållande avsjukpenning inte ske automatiskt genom datasystemets försorg, eftersomterminaler för inmatning av sjukanmälan ej finns vid varje kontor. måste liksom f, n, ombesörjas av lokalkontoren. En konsekvens av dettaär att kontoren ej kan automatiskt genom notering på blanketten få uppgift omvilket skatteavdrag som skall tillämpas. 1973: 49 35 Dettaavdrag kan dock för provisorieliden göras efter en schablontabell. Tabellenskulle uppta en enda avdragskolumn, upprättad som ett genomsnitt avpreliminärskattetabellerna för hela landet. Schabloniseringen medför givetvisen särskUd risk för kvarstående eller överskjutande skatt. Utredningen menardock att denna nackdel inle bör överdrivas och erinrar om all av allasjukfall varar , I fråga om det stora flertalet sjukfall kansåledes antas att skatteavdrag enligt schablontabell inte vållar några störreproblem. Intet hindrar att man i mera långvariga sjukfall baserar avdraget påden i det särskilda fallet tillämpliga skattetabellen. Den som erhållit beslutom jämkning eller existensminimum får själv förete beslutet för kassan för attdet skall kunna beaktas, Ifråga om sjukpenning enligt YFL och närslående ersättningssystem, som betalasut av , bör skatteavdrag regelmässigt ske enligttillämplig skattetabell och -kolumn. Förförsäkrad som har B-skatt skall skatteavdrag ej verkställas hosförsäkringskassan. För att kassan skall få kännedom om vilka som har sådanpreliminär skatt bör den försäkrade ange detta på försäkran för erhållande avsjukpenning. Beträffandefrågan om förvärvskälla för ifrågavarande förmåner framhåller utredningen attsjukpenning enhgt AFL enligt nu gällande regler kan grundas antingen på inkomstav anställning eller på inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Fallkan också förekomma då försäkrad har inkomster av bägge dessa slag, blandadinkomst, I fall av sistnämnda art ulgår en sjukpenning som lUl en del täckerinkomstförlusten i anställning och till återstående del täcker annat bortfallav förvärvsinkomst. Om sjukpenningen görs skattepliktig bör den enligt utredningeni taxeringshänseende hänföras till den förvärvskälla, vari det inkomstbortfallsjukpenningen skall kompensera har inträffat. För den som har sjukpenninggrundad på blandad inkomst bör sjukpenningen schablonmässigt uppdelas på deolika förvärvskällorna i enlighet med de inkomstuppgifter som ligger till grundför sjukpenningen, varvid anställningsinkomsten läggs i botten, I dekontrolluppgifter försäkringskassorna utfärdar måste anges till vilket slag avinkomst sjukpenningen hänför sig, I fall av blandad inkomst får utbetaldsjukpenning i kontrolluppgiften uppdelas i enlighet med den förut antyddaschablonen, Detla berör ca 60 000 försäkrade. Obligatorisksjukpenning enligt YFL bör enligt utredningen hänföras till förvärvskällantjänst medan sjukpenning från den frivilliga försäkringen avses hänföras tillvederbörlig förvärvskäUa. Prop.1973: 49 36 Ifråga om förmåner vid arbetslöshet bör skatteplikten enligt utredningenomfatta kontant arbetsmarknadsstöd och dagpenning från arbetslöshetskassa. Detstatliga omställningsbidraget beskallas redan enligt nuvarande regler.Beträffande det kommunala kontanlunderstödet, som avses bli avvecklat, angerutredningen att skattefriheten bör behållas. Delkontanta arbetsmarknadsstödet har av utredningen förutsatts bli utbetalat avlänsarbetsnämnden. Utredningen förordar följande förfarande i fråga ompreliminärskatteavdrag och skyldighet att lämna kontrolluppgift. Förden som har alt erlägga A-skatt bör nämnden i samband med utbetalningen göraavdrag för preliminär skatt enligt för stödtagaren gällande skattetabell ochfastställd kolumn. Erforderliga uppgifter bör kunna erhållas genom att stödtagarenföreter sin debetsedel. Om stödtagaren även har påförts kvarstående skatt, börnämnden liksom i fråga om omslällningsbidraget vara skyldig att göra avdragockså för denna skatt. Till skatteposlgiro har länsarbetsnämndenatt senast den I8:e i månaderna mars, maj, juli, september, november och januaribetala den innehållna skatten. bör dessutom senast den 31januari efler inkomståret avge kontrolluppgift tUl stödtagaren och denlokala skattemyndigheten. Kontrolluppgiften kommer liksom i fråga om omslällningsbidragetatt omfatta bidragen för månaderna decembernovember, efiersom bidraget fördecember månad inte betalas ut förrän omkring . bör i likhet med vad som gäller för omslällningsbidraget detkontanta arbetsmarknadsstödet i taxeringshänseende hänföras till förvärvskäUantjänst. Vid utbetalningen avdagpenning vid arbetslöshet bör enligt utredningen kassan göra avdrag förpreliminär skatt för den som har att betala A-skalt. I avvaktan på ökad användnmgav ADB inom arbetslöshetskassomas administration bör enligt utredningenschabloner användas för bestämmande av preliminärskatteavdraget. Med hänsyntill att man i många kassor har att göra skatteavdrag för medlemmar i helalandet föreligger svårighet att göra avdrag med ledning av tillämplig skattetabelloch -kolumn för envar av medlemmarna. Enligt utredningen synes det inte nödvändigtatt här ta hänsyn tUl olikheter i den kommunala utdebiteringen. Skillnadenmellan preliminär och slutlig skatt blir vid arbetslöshet som är att anse somnormal inte särskilt stor om medelutdebiteringen för landet används somschablon. Dessutom bör i detta sammanhang kunna bortses från de försäkrades individuellaförhållanden. För samtliga försäkrade bör ulan aUtför stora olägenheter kolumn1 i skattetabellerna kunna användas. Prop.1973: 49 37 anseratt med dessa förutsättningar bör konstruera en tabell för detpreliminära skatteavdrag som kassorna skall verkställa. Ifråga om kvarstående skatt bör enligt utredningen samma bestämmelser gälla somföreslagits beträffande sjukförsäkringen, dvs. avdrag för sådan skatt skallnormalt inte behöva verkställas. Dagpenningenbör enligt utredningen i taxeringshänseende hänföras till förvärvskällantjänst. kassornasredovisning av innehållen preliminär skatt bör, anser utredningen, görasvarannan månad på sätt gäller för skatteavdrag i allmänhet. Därvid förutsätts s.k, summarisk redovisning kunna tillämpas. Detta innebär att vid deinbetalningar som verkställs , maj, juli, dessagörs utan särskild redovisning om vilka personer inbetalningen avser. Vidinbetalningen skall specifikation lämnas över samtliga personer förvilka preliminär A-skatt dragits . För försäkrad med B-skatt görsinget skatteavdrag. Arbetslöshetskassornabör enligt utredningen också lämna kontrolluppgift till skattemyndigheternaoch de försäkrade på de dagpenningbelopp som utbetalts . Kravet påatt kassorna skall lämna kon-trolluppgLfterna året eflerinkomståret beträffande under föregående kalenderår utbetald dagpenning tordedock enligt utredningen vara svårt alt uppfylla för de flesta kassorna utanstora administrativa kostnader. Det är fråga om 150 000200 000 uppgifter somskall lämnas vid den tid då kassorna har som mest att göra med attbetala ut ersättningar. För att sprida ut arbetet över en börkassorna, i den mån ADB-teknik inte används, ha möjlighet alt skicka utkontrolluppgifter för de arbetstagare som fått ersättningunder tiden 1 januari30 november och som inte är arbetslösa vid sistnämndatidpunkt. kan kassorna skicka ut kontrolluppgifter för demsom var arbetslösa och för dem som i övrigt har fått ersättningunder december månad. I några fall kommer både skattemyndigheten och denförsäkrade att med detta system kunna fä två kontrolluppgifter. Utredningen framhållerall risk givelvis föreligger för att den försäkrade i sådant fall kanmissuppfatta innehållet i uppgifterna och endast lar med i sin deklaration deninkomst som anges i det ena beskedet. Det är emellertid fråga om få fall, ochriskerna för misstag bör enligt utredningen kunna undanröjas genom lydligauppgifter från kassorna i det besked som skickas ut . Utredningenframhåller att en skatteplikt för förmåner vid arbetsmarknadsutbUdning böromfatta utbUdningsbidraget såvitt gäller grundbidrag, hyresbidrag på hemortenoch barntillägg. Bidraget bör hänföras till inkomstkällan tjänst. Prop.1973: 49 38 UtbUdningsbidraget betalas ut av länsarbetsnämnden. Detadministrativa förfarandet bör enligt utredningen vara följande.Länsarbetsnämnden beräknar del obeskattade utbUdningsbidraget som skaUbeviljas genom att först summera grundbidrag, hyresbidrag på hemortenoch barntillägg. Från summan dras bl, a. den del av bidragstagarens egen ellermakes inkomst som skall reducera utbildningsbidraget. Om kvarstående beloppöverstiger ,/månad medräknas ej den över-skjulande delen, I en omräkningstabellkan det skattepliktiga bruttobelopp som svarar mot det obeskattade bidragetavläsas. Därvid skall beaktas bidragstagarens kolumn enligt debetsedeln förpreliminär skatt. För bidragstagare som har preliminär B-skatt kan man inte avdebetsedeln utläsa skattekolumn. Uppgift bör kunna inhämtas från lokala skaltemyndighetenom i vilken kolumn han skulle varit placerad därest han haft A-skall,Utbildningsbidraget uppräknas därefter enligt omräknings-tabellen. Övriga delar av utbildningsbidraget som vederbörande ärberättigad till, och som enligt utredningens förslag inte skall beskattas,räknas härefter fram, Bidragstagaren tillställs meddelande om beviljatskattepliktigt belopp och övriga bidragsposter. För att göra avdrag för preliminär skatt måstelänsarbetsnämnden vela vilken skattetabell och kolumn som skall tillämpas. Förändamålet måste bidragstagarnas debetsedlar för preliminär skatt infordras, framlid kan detla förfarande komma att underlättas genom att möjlighetöppnas att göra förfrågningar på dataterminal till ett personregister. För densom har B-skatt görs inte skatteavdrag. Uppgifter om utbetalda skattepliktigabidrag och gjorda skatteavdrag lagras i arbetsmarknadsverkets datasystem ochkan utnyttjas vid utskrift av kontrolluppgift. Utredningen framhåller att införande av skatteplikt förförmåner vid sjukdom, arbetslöshet och arbetsmarknadsutbUdning ökar skatteintäkternaför såväl staten som kommunerna. Det är enligt utredningen naturligt all de ianledning av skattebeläggningen ökade skatteintäktema används för attfinansiera ökningen av kostnaderna för förmånema. Utredningen har inte ansettdet påkallat att införa kommunala bidrag som en finansieringskälla utanförordat att man i skalteutjämningssam-manhang skall kunna åstadkomma enavräkning mellan staten och kommunerna. Därigenom kan staten, som avses svaraför finansieringen av kostnadsökningen, tillgodoföras dessa skatteintäkter, Isammanhanget vill utredningen erinra om den kompensation som staten utger tillkommuner m, fl, i anledning av skattereform samt om de förslag tUl nyabestämmelser om skatteutjämning som lagts fram av skatteutjämningsrevisioneni betänkandet. Prop.1973: 49 39 skatteuljämning(SOU 1972:44), Avräkningen bör kunna ske inom denna ram. Utredningen har emeUertidinte ansett sig böra gå in pä den tekniska utformningen av avräkningssystemetutan förutsätter att denna fråga tas upp i annat sammanhang. Förmånervid sjukdom m. m. Vidremissbehandlingen av utredningens betänkande har en beskattning avsjukpenning m, m, allmänt mottagits med tillfredsställelse. Man pekar därvid påatt såväl de ojämnheter i fråga om kompensation som nuvarande klassystem medför mellan klasserna och inom dessa som överkompensationsproblemet försvinnermed den föreslagna ordningen. Vidare framhålls allmänt som en fördel att enbeskattning av sjukpenningen möjliggör att man genom taxeringen får en merarättvisande bild av den försäkrades verkliga inkomstförhållanden, vilket är avbetydelse för prövningen av rätten till inkomstprövade förmåner. Slutligenuttalas genomgående tillfredsställelse över att sjukpenningen blirpensionsgrundande inkomsl. Beträffandetidpunkten för reformens ikraftträdande anmäler i länbetänkligheter av främst ekonomisk natur mot ett genomförande innan ett ADB-systemär fullt utbyggt. Enligt förutsätter förslaget bl. a, alt aviseringenfrån folkbokföringens och uppbördsväsendets register blir automatiserade. Genomalt arbetet med det planerade centrala personregistret lagts ned under år 1972saknas förutsättningarna till en vettig ADB-integration mellan de två systemen.Länsstyrelsen finner det därför tveksamt om förslaget med provisoriskt systeminom sjukförsäkringen kan genomföras på ett ekonomiskt försvarbart sätt medhänsyn till den dubbellagring av information som blir nödvändig. Länsstyrelsenföreslår därför att ADB-systemet för sjukförsäkringen integreras så långt sommöjligt med nya syslem för folkbokföring och uppbörd, vilketberäknas komma i drift tidigast , Skulle ett provisoriskt system förbeskattad sjukpenning genomföras torde detla enligt länsstyrelsensmening kräva någon form av centralt register inom folkbokföring och uppbörd. Länsstyrelseni anser att reformen inle kan genomföras förrän ADB-utrustningenhos försäkringskassorna möjliggör hell automatiserade rutiner. Ävenlänsstyrelserna i och förordar en sådan senareläggningav reformen och åberopar särskilt den betydande tillfälliga ökning avexpeditionspersonal hos försäkringskassorna som det provisoriska systemetförutsätter och som avsevärt fördyrar genomförandet. ärlikaså kritiskt mot den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet. Verkelsuppfattning är att ut- Prop.1973: 49 40 redningen inle redovisat bärande motiv för provisoriskövergångslösning som skapar administrativa problem och ökade kostnader.Kammarrätten i förordar bl. a. mot bakgrund av den långa tid nuvarandesystem varit rådande att ikraftträdandet uppskjuts lill dess ett fulltfungerande administrativt system finns. konstaterar att det finnsmöjligheter att genomföra en beskattning av sjukpenningen redan med början den1 januari Verket anser dock att utredningens förslagsäkerligen skulle kunna anpassas bättre till pågående rationaliseringsarbete inom försäk ringskassorna om tidpunkten för genomförandet sätts till den Det skulle dessutom ge kassoma möjlighet attbättre förbereda re formen. finner inte anledning att ifrågasätta detprovisoriska system utredningen föreslagit i avvaktan på ett fuUt utbyggt ADB-systemför sjukförsäkringen. Man betonar dock att skaltemyndigheternaskontrollmöjligheter inte får eftersättas eller försvåras. En hanteringav det omfattande materialet kan enligt verket medföra risker härför. Försäkringskasseförbundei anmärker att anspänningen avkassornas resurser under provisorieliden blir betydande men anser dockfördelarna med det föreslagna systemet så vägande att man trots betydande svårigheteroch kostnadsökningar måste acceptera ett genomförande redan från ingången avår 1974. En förutsättning härför sägs dock vara att skatteavdrag skallverkställas efter en enhetlig schablontabell. Liknande synpunkter anförs avlänsstyrelsen i . I övrigt har beredningens förslag om ikraftträdandetidpunkttillstyrkts eller lämnats utan erinran. Såväl som yrkesskadeförsäkringskommilténföreslår att sjukpenning som utgår från den frivilliga försäkringen enligt YFLinte bör omfattas av skatteplikten. En beskattning skulle medföra en höjning avkostnaderna för denna försäkring. Då en premiehöjning skulle bli nödvändig ulanatt försäkringstagaren skulle komma i åtnjutande av någon ökad förmån och dådenna försäkringsform drivs efter försäkringsmässiga grunder och i konkurrens medprivat försäkringsverksamhel bör enligt de båda instanserna den frivilligayrkesskadeförsäkringen undantas från skatteplikten. Riksförsäkringsverketföreslår därjämte att även sjukpenning i de äldre skadefallen inom den obligatoriskaförsäkringen undantas från beskattning. Mot den föreslagna övre inkomslgränsen vid 7,5 gångerbasbeloppet har invändndingar rests endast av i ochSR. Båda instanserna hävdar att gränsen efler införande av beskattad sjukpenningmedför en skärpt ogynnsam effekt i fråga om sjukförsäkringens kompensationsgradi inkomstlagen över 7,5 gånger basbeloppet, I övrigt har gränsen tillstyrktseller lämnats utan erinran. Prop.1973: 49 41 Frånsett vad som refererats i föregående avsnitt och somgäller provisoriska lösningar för tiden intill dess ett fullt utbyggt ADB-systemför sjukförsäkringen föreligger lämnar remissinstanserna genomgående deadministrativa lösningar utredningen föreslagit ulan erinran. Från länsstyrelsernai och påpekas dock alt arbetsbördan förlänsstyrelsernas uppbördsenheter och de lokala skattemyndigheterna kommer altöka och medföra behov av personalförslärkningar. Statskontoret ifrågasätter omförsäkringskassorna alltid skall vara skyldiga att beakta beslut om jämkning avpreliminär skatt. Enligt statskontoret talar administrativa skäl för att sådanskyldighet ej bör föreligga vid korttidssjukfall förslagsvis understigande sjudagar. ifrågasätter om man i analogi med förslag i belänkandetFörenklad löntagarbeskatlning i vissa fall skulle kunna tillämpa ett förfarandemed definitiv källskatt beträffande sjukpenningen. Enligt förbundet skulleeffekten av eventuella skillnader mellan ett som definitivt beaktat källskatteavdragvid korttidssjukdom och ett slutligt skatteavdrag för denna ersättning varahelt utan ekonomisk betydelse för ersättningsberättigade korllidssjuka, LO understryker betydelsen av att efler föreslagenkarenslid en kompensation upp lill 100-procentsnivån accepteras. Några vägandeskäl kan enligt LO:s mening inte framföras mot att den försäkrade genom försäkrmgsanordningarav typen avtalsgrappsjukförsäkring (AGS) erhåller full täckning förinkomstbortfall, LO delar emellertid inte utredningens uppfattning altförsäkringar av typ AGS inle bör kunna undanlas från skatteplikt, LO menar attutredningen på denna punkt inte redovisat några bärande motiv för sitt ståndpunklstagandeoch framhåller alt det övervägande antalet sjuk- och olycksfallsförsäkringarbetraktas som kapitalförsäkringar, vilket medför alt utgående ersättningarblir skattefria. Enligt LO bör AGS-försäkringen även fortsättningsvisbehandlas som kapitalförsäkring och premierna i likhet med vad som gäller inom Ijänstegrupplivförsäkringenvara undantagna från beskattningen. Den tidigare åberopade betydelsen förerhållande av pensionsgrundande inkomst.får enligt L0:s uppfattning ringa genomslagskraftpå en sådan i förhällande till övriga sjukersättningar relativt liten förmånsom AGS-ersättningen utgör. Även anför liknande synpunkter beträffande AGS-försäkringen,SAF anser alt de skäl som tidigare anfördes för skattefrihet för AGS-försäkringenalltjämt gäller med oförminskad styrka och att skäl saknas att behandla AGS-försäkringenoförmånligare än andra kapitalförsäkringar, Riksförsäkiingsverkel hänvisar till ett yttrande till Kungl.Maj:l då verket framhöll att man kunde acceptera alt AGS-försäkringentemporärt bedömdes som Ijänstegrupplivförsäkring i avvaktan på eventuelländring av skattereglerna för den allmänna sjukpenningförsäk- Prop.1973: 49 42 Om sjukpenningen från den allmänna försäkringenskulle bli skattephktig inkomst, borde, framhöll verket, AGS-försäkringen i sinhelhet bedömas som pensionsförsäkring. Förmåner vid arbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning Arbetslöshetskassornas samorganisation delar utredningensuppfattning att preliminärskatteavdragen bör schabloniseras. Organisationen framhåUerdock alt det tekniska förfaringssättet torde komma att variera från kassa tillkassa. Avdragen måste emellertid, oavsett vilken teknik som används, schabloniserasmed hänsyn till att arbetslöshetskassorna är rikskassor, som knappast harmöjlighet att beakta de varierande kommunalskattesatser som gäller förmedlemmarna. För att begränsa svårigheterna för arbetslöshetskassornavid hanteringen av utbetalningar, skatteavdrag och utskrivande avkontrolluppgifter anser kammarrätten i att det ligger nära till handsatt söka administrativa lättnader genom alt utnyttja det utbyggda ADB-systemetinom den allmänna försäkringen. Även om en regelrätt samordning inte kan anseslämplig finner kammarrätten alt det är motiverat alt undersöka möjligheternaalt i vart fall använda ADB-systemet med alla dess lagrade uppgifter som ettslags serviceorgan. framhåller att metoderför att klara arbetslöshetskassans hantering av skatteredovisningsrutinernainom ramen för ett ADB-system i stort sett redan är planerade för förbundetskassa. För övriga LO-kassor finns möjlighet alt ansluta sig till ett liknandesystem, som byggs upp i organisationens regi. Övriga kassor lär utan störreproblem kunna förfara på likartal sätl. TCO påpekar att flertalet arbetslöshetskassor i ettinledningsskede kommer att möta stora administrativa svårigheter om utredningensförslag genomförs och arbetslöshetsersättningen införs i beskaltningssysle-mel.Många kassor saknar tekniska förutsättningar alt på ett tiUfredsställande sättklara skalleavdrag, redovisning och kontrolluppgifter. TCO förutsätter atthänsyn las till arbetslöshetskassornas speciella svårigheter. Arbetslöshetskassornassamorganisalion finner att det är svårt att utan praktisk erfarenhet bedöma hurdet av utredningen föreslagna systemet beträffande kontrolluppgifter kommeratt verka. En viss lättnad i arbetslöshetskassornas arbete med utsändande avkontrolluppgifter skulle enligt samorganisationens mening följa om kassornafick rätt att sända uppgifterna lill i stället för tillvederbörande lokala skattemyndighet. anser att utredningens förslag attarbetslöshetskassorna skall utfärda kontrolluppgifter för två olika perioderav inkomståret är otillfredsställande. Ett sådant syslem kan medförakomplikationer för såväl skattemyndigheterna som inkomstlagarna. Prop.1973: 49 43