prop · FW03171 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående ny organisation för ; given den 19oktober 1973. Kungl,Maj;t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet överkommunikationsärenden, föreslå alt bifalla de förslag, om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås ny organisation för . Förslaget berörteleverkets totala verksamhet men påverkar i första hand organisationen inomden centrala förvaltningen. Genom enr organisation uppbyggd på resultatenheterskapas föratsättningar för ökad delegering av ansvar och befogenheter från cenlralförvaltningen.Därigenom möjliggörs också i förening med andra organisationsåtgärder enökad effektivitet i verksamheten. Ddegeringen ger bättre förutsättningar förökat personalinflytande, och omfattande försök med utvidgad förelagsdemokratiplaneras. Denföreslagna organisationen innebär i korthet följande. De lokala teleområdenafår som resultatenheter större ansvar för verksamheten och blir direktunderställda generaldirektören. Vid sidan härav läggs ett övergripanderesultatansvar centralt på tre s. k. resultatområden. Som resultatområdenföreslås dels två rördsegrensenheler, en för telefon och en för telegraf,telex och datakommunikation, dels en enhet för den övergripande planeringen avtelenätet. Defyra nuvarande distriktskontoren föreslås ombildade till regionkontor med iförsta hand en konsultfunktion gentemot teleområdena. Vidareföreslås fyra landsomfattande resultatenheter, en för radioverksamhet, en förentreprenadverksamhet, en för materidförsörjning och en för industriellverksamhet. Radioenheten omfattar de sex nuvarande radiofjärmätsområdena och lillmateridförsörjningsenheten skall knytas den lokala förrådsverksamhelen. Inom centralförvaltningeninrättas utöver de nämnda resultatområdena centrala staber föradministration, ekonomi och teknik. Därutöver inrättas en stab förrationaliserings- och arbetarskyddsfrågor och en stab för långsiktig planering. Den föreslagnaorganisationen beräknas i huvudsak vara genomförd , men detförutses dröja till innan anpassningen till den nj'aorganisationen helt har kunnat ske. Utdragav protokollet över kommunikationsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet pä . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fräga om ny organisation förteleverket och anför. Iskrivelse har lagt fram principförslag till nyorganisation för , grandat på en intern utredning som bedrivits isamarbete med företrädare för verkets personalorganisationer. Förslaget innebär envidareutveckling av de tankar på vilka den nuvarande organisationen bygger.Förslaget syftar till att med utgångspunkt i de ramar för verksamheten, som angettsav statsmaktema skapa en organisation med största möjliga delegering och decenttalise-ringav uppgifter och beslutsfattande, kombinerat med en effektiv styrning avverksamheten. Dessa mål skall nås genom en resultatorienterad organisation, ivilken verksamheten indelas i primärt aiisvariga resultatenheter, sekundärtansvariga centrala resullalområden (rörelsegrens-enheter) samt funktionellastabs- och serviceenheter. Organisationen görs resultatorienterad i vid bemärkelse,vilket innebär att det inte enbart är det ekonomiska utfallet utan ävenuppfyllandet av andra mål, t. ex. avseende servicenivån, som kommer alt varastyrande för verksamheten pä olika nivåer. Förslaget som är attbetrakta som ett principförslag innebär stora förändringar av centralförvaltningens organisation och funktioner och ger delvis nya förutsättningar för verksamheten på regional och lokal nivå. Genom den föreslagna organisationen skapas möjligheter till ett reellt personalinflytande på olika nivåer, och i organisationen kommer att inarbetas beslutande organ med representanter för såväl verket som dess personal. Efterremiss har yttranden över förslag till ny organisation , , beredskapsnärrm-den för psykologisktförsvar, arbetarskyddsstyrelsen, postverket, sjöfarts- verket,statskontoret, , , ,statens personalnämnd, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, kommerskollegium med bifogat yttrande från handelskamrarna i och , , styrelsen för tekniskutveckling, domänverket, delegationen för förvaltningsdemokrati, samtiigalänsstyrelser i flera faU med bifogade yttranden från landsting och kommuner . , ochSveriges , vidare av (), (), (), akademikerscentralorganisation () samt . 2 verksamhet 2.1 Målsättning m. m. Televerketär ett affärsdrivandS verk och handhar enligt instraktionen (1965: 842) förteleverket (ändrad ; 385) trafiken på de statliga tdeanläggningar,som är underställda verket, och fullgör de övriga uppgifter som åläggs verket.Verket drivs med målsättningen att tillhandahålla teletjänster väl anpassadetill marknadens behov samt att leverera dessa tjänster till lägsta möjligakostnad och därmed till lägsta möjliga pris för kunderna. Beträffande servicenmot kunderna innebär målsättning bl. a. att framkomligheten itelenätet skall vara god, alt installationer och flyttningar avteleutrustningar skall ske inom tider som kunderna anser rimliga samt attuppkomna fel snabbt skall avhjälpas. Verksamhetenkan uppdelas i rörelsegrenarna telefon, telegraf, telex, datakommunikation,rundradio samt övrig radio (radio för civil luft-och sjöfart, mobillandkommunikation m. m,). bedriver dessutom industriell produktionav Idemalerid, Telefonrörelsenär helt dominerande rörelsegren. Den första telefonstationenöppnades i . byggde alla samtalpå koppling. De första automatiskt kopplade samtalen kom i mitten av1920-talet och avsåg i början endast lokaltrafiken. Först i slutet av1940-talet skedde den första automati-seringen av rikssamtal. Från sommaren1972 är telefontrafiken i helt automatiserad. I snabb takt pågår nu automatiseringenav den internationella telefontrafiken, och i slutet av /73 kopplades84 % av utiandssamtalen automatiskt. Tdefonrördsenhar expanderat i snabb takt. Antalet telefonapparater har således tredubblatsunder perioden 19501973 och telefontätheten, mätt i apparater per 1 000invånare, har ökat från 228 lUl 594. Endast har enhögre tdefontäthel. Det innebär också att av antalet hushåll i har minst en telefon. När det gäller telefontrafiken har under den angivnatidsperioden antalet lokal- och närsamtal ökat med och antaletrikssamtal med dubbelt så mycket. Den kraftiga ökningen av antalet rikssamtal sammanhängerfrämst med att automatiseringen av rikstrafiken som nämnts i huvudsak ägde rumunder . F. n. sker delvis av samma skäl den kraftigaste ökningennär det gäUer utlandssamtal. Underde har ökningstakten för både antalet' nya telefonapparater ochantalet samtal dämpats något. För framtiden förutser på grund av enviss mättnadstendens en långsammare ökning av antalet nya apparater än underden gångna perioden, medan för Idefontrafiken förutsätts en fortsatt kraftigärlig ökning. och LM pågår försök med bildtelefon. Enligt enprognos, som gjorts av de båda företagen, skulle antalet bUdtelefoner i Sverigeår vara 3 0004 000, Prognosen förutsätter att bUdtdefonen åtminstone iett första skede främst kommer att utnyttjas av näringsliv och förvaltning.Bildtelefon för allmänheten beräknas av inte vara aktuell i någonnämnvärd omfattning förrän . Telegrafrörelsenär den äldsta av rörelsegrenar. Den första tdegrafförbinddsen meUanStockholm och -t- öppnadessålunda . Telegraflrafiken har i liksom i de flestaandra länder successivt minskat. /50expedierades 5,2 mUj. inländska telegram medan motsvarande antal för budgetåret1972/73 uppgick till endast 1,5 milj. Telegramtrafiken till utlandet var istort sett under hela 1950-lalel men även denna har därefter kraftigtminskat. som telegraftrafiken gått ned har det ekonomiska resultatetblivit allt sämre, trots att olika marknadsföringsåtgärder ochrationaliseringar vidtagits. För framtiden är det rimligt att anta en fortsaltnedgång i trafiken. En intern utredning inom arbetar f. n. medfrågan om telegrafrörelsens framlida utveckling. Är1945 etablerades i ett helautomatiskt telenät för fjärr-skrifl direktmellan abonnenter på tdexnälet. Inte bara den inländska utan även huvudpartenav den utiändska tdextrafiken är auto- Medan den konventionella telegraftrafiken som nämnts successivt gåtttillbaka har tdextrafiken expanderat mycket kraftigt. Underperioden 19501973 ökade den inländska trafiken med och denutländska med . En snabb ökningstakt för den inländska trafiken under1950-talet avlöstes av en viss stagnation , varefteråterigen följde en kraftig ökning . /72inträdde en viss stagnation igen, förmodligen i första hand beroende på den dårådande konjunkturen. Trafiken till utlandet har ökat starkt.För framtiden räknar med en fortsatt kraftig ökning av i första handantalet tdexanslutningar men även av trafiken. Sålunda beräknas fram till år1980 i det närmaste en fördubbling av antalet anslutningar och en årlig ökningpå för den inländska trafiken och på för den avgående utlandstrafiken. 2.2.4Datakommunikation m. m. Dennyaste och mest expansiva rörelsegrenen inom ärdalakommunikation över telenätet. Denökade användningen av automatisk dalabehandling i samhället har skapat behov avatt snabbt överföra stora mängder data mellan datorer. harteleverket därför tillhandahållit dalaöverfö-ringsutrustning (s. k. modemer förmodulering och demodulering av signaler) för överföring av data över telenätetmellan datorer eller mellan datorer och terminaler. Utvecklingenhar varit mycket snabb. Antalet anslutna modemer har' sålunda i stort settfördubblats , Eftersomdataöverföring har en starkt intemationell prägel och dalatrafik övergränserna redan finns i stor utsträckning har på svenskt initiativ ochmed deltagande av 16 västeuropeiska teleförvaltningar en omfattandeinternationell marknadsundersökning slutförts, vilken har belyst datakommunikalionsbehovetfram , De prognoser som gjorts i denna undersökning kommer att varaav stor betydelse för planeringen av det framtida dataöverföringssystemet iSverige. Dataöverföringensker f. n. huvudsakligen via det allmänna telefonnätet med hjälp av tidigareangivna s. k. modemer. Telefonnätet i sin nuvarande utformning är emellertidinte en idealisk lösning för överföring av data, eftersom det byggts upp förandra ändamål. De främsta tekniska nackdelarna utgörs av för datatrafik alltförlånga uppkopplingstider, begränsad överföringshastighet och alltför hög avbrottsfrekvens. Avde angivna orsakerna och även på grund av önskvärdheten att standardisera ocheffektivare utnyttja resurserna för dataöverföring har sedan någraår undersökt förutsättningarna för alt upprätta ettseparat nät för datatrafik. Verket har beslutat att som ett första stegi denna riktning etablera ett försöksnät med centraler i , Göteborgoch . Enligt planerna skall delta provnät tas i bruk under budgetåret1974/75. Televerketsvarar för distributionen av program och har därigenom ocksåansvaret för uppförande av TV- och ljudradiosändare. svarar ocksåför fakturering och inkassering av mottagaravgifter. På departementsnivåhandläggs rundradiofrågor av i första hand utbUdnings- ochkommunikationsdepartementen men numera även av . Inomutbildningsdepartementet handläggs frågor om utbyggnad av och investeringar irundradionäten samt frågor om mottagaravgifter för ljudradio och TV. Inom kommunikationsdepartementethandläggs frågor om distribution av Ijudradio-och TV-programmen samtinkassering av mottagaravgifterna. Till hör frågor omSveriges Radios sändningar lill utlandet. Utbyggnadenav ljudradio och TV har gått mycket snabbt . När det gäUerljudradio fanns sålunda ett sändarnät med 25 stationer för ett endaljudradioprogram med bristfällig täckning av landet. finns sändarnät,som omfattar ca 120 stationer för tre ljudradioprogram och som täcker i stortsett hela landet. Regelbunden sändning pä kortvåg av speciella program för utlandethar pågått . Sändningstidenför ljudradio, som /50 var , /73 ca , fördelade på P 1 med , P2 med och P 3 med nära . Därutöver /73 utlandssändningar . Närdet gäller TV har det sedan mitten av 1950-lalet byggts etl distributionsnätför ett första TV-program som vid utgången av /73bestod av 205 stationer och beräknades täcka av landets befolkning. FörTV 2, som officiellt startade , har utbyggnaden avdistributionsnätet gått snabbt och vid utgången av /73 bestoddet av 111 stationer och beräknades täcka av befolkningen. /73 var för och för ca . FramtUl den 1 aprU 1969 utgick separata avgifter för TV, ljudradio resp. bilradio.Vid denna tidpunkt infördes en gemensam avgift för TV och radio, s. k. allmän mottagaravgift.Avgiften faktureras normalt i samband med telefonräkningen. För innehavare avenbart ljudradio och/eller bilradio utgår s. k. särskild ljudradioavgift. m. den 1 april1970 utgår vidare, utöver allmän mottagaravgift, en tilläggsavgift förfärg-TV. Antaletallmänna mottagaravgifter var ca 2,7 milj. (eller ca 330 per 1000 invånare), antalet tillägg för färg-TV ca 500 000 och antalet särskildaljudradioavgifter ca 280 000. Närdet gäller annan radioverksamhet än rundradio fungerar både sommyndighet och som marknadsförare av vissa tjänster. Myndighetsutövningen gälleri första hand tillståndsgivning för radiosändare. Förradiotrafik med fartyg till sjöss finns i alla världsdelar ett omfattande nätav kustradioslationer, I drivs kustradiostationerna av . Denförsta kustradioslationen för telegraftrafik öppnades redan är 1911. Från 1920-lalelsbörjan expedieras även telefonsamtal med fartyg. Antalet utväxlade telegram ochsamtal uppgick lill 132 000 resp. 259 000 under /73. Televerkethyr också ut radiostationer för fartyg. Televerkethar även ett trafiknät för fast radiotrafik, varigenom upprätthållerdubbelriktade, direkta radioförbindelser med ett antal länder i hela världen. Förluftfartsverkels räkning projekterar, anlägger och underhåller televerketradiostationer och annan radioutrustning för den civila luftfarten. Enligtriksdagens beslut (prop. 1973:27, TU 1973:12, rskr 1973: 160) skall dockansvaret för denna verksamhet övertas av luftfartsverket. Förradiokommunikation till lands marknadsför mobilradio- ochmobiltelefontjänster via särskilda basradiostationer. Ett rikstäckande mobUtelefonsyslemär under utbyggnad. Systemet medger trafik dels mellan olika fordon, delsmellan fordon och vanliga telefonabonnenter. På planeras ettrikstäckande helautomatiskt mobUtelefonsyslem som avses ingå i ett för denordiska länderna gemensamt system. Somaffärsdrivande verk skall med sina löpande intäkter täcka dels delöpande kostnaderna, dels avskrivningar på anläggningstillgångarna beräknadepå tUlgångarnas nuvärde samt därutöver medge en skälig förräntning av detkapital som är nedlagt i , statskapitalet. Det eftersträvas vidareatt varje rördsegren skall täcka sina kostnader. Finansieringav nya investeringar, vUkas omfattning beslutas av regering och riksdag, skeri första hand genom årets avskrivningar, 1 den måndessa inte räcker lill sker tillskott frän statsmakterna i form av s, k, investeringsbemyndiganden och del är dessa tillskott som successivt har skapat det nuvarandestatskapitalet. Närdet gäller förräntningen av statskapitalet finns det ingen ovillkorlig förräntningsplikt,men Kungl, Maj:t anger för varje budgetår i samband med fastställandet avteleverkets resultatbudget den s, k. driftstalen del av statsmakternaförväntade överskottet för budgetåret. Förräntningskravet har normalt kommitatt ansluta sig till statens normalränla, som har ansetts i stort sett motsvarade räntekostnader som statsmakterna har för det i nedlagdakapitalet. Det överskott som uppnås inlevereras i sin helhet till statsverket. I frägaom televerkels intäkter beslutar Kungl, Maj:t om inträdesavgifter,abonnemangsavgifter och markeringsavgifter i telefonrörelsen. Dessa avgiftersvarar för den dominerande delen av totala intäkter. Övriga taxoroch avgifter beslutas av . Vadsom nämnts gäller för den egentliga tdeverksamheten. Förrundradioverksamheten gäller särskilda regler, Mottagaravgifter vilkasstorlek fastställs av inkasseras som nämnts av , somanvänder dem i enlighet med statsmakternas beslut dels lill sina egnadistributionskostnader för ljudradio- och TV-sändningar, dels för utbetalning tillSveriges att användas till programverksamhet och dels tillinvesteringskostnader för främst utbyggnad av ljudradio- och TV-näten, Genomatt de löpande inkomsterna används även lill investeringar uppkommer ingetstatskapital beträffande rundradioverksamheten. Eventuell skillnad mellaninkomster och utgifter för rundradioverksamheten tillförs en särskildrundradiofond, som disponeras av mot normal räntebetalning. Omutgifterna av rund-radioverksamheten skulle överstiga inkomsternautnyttjas medel inom fonden. Medhänsyn lill behov av rörelsemedel disponeras utöver rundradiofondenoch etl i statskapitalet ingående fast rörelsekapital en rörUg kredit i riksgäldskonloret, Trotsatt är etl utpräglat tekniskt verk är personalkostnaderna av mycketstor betydelse för verkets ekonomi. Av rörelsekostnaderna /73på 2 540,0 milj. kr. uppgick personalkostnaderna sålunda lill 1 418,3 milj,kr. har personalkostnaderna stigitkraftigt, mycket beroende pä den satsning på de lägst avlönade som skett underavtalsrörelserna. Den tidigare nämnda automatiseringen av tdefontrafiken, somtotalt sett varit en av de största ralionaliseringsätgärderna i värt land, harunder tidigare decennier medverkat lill att kostnadsökningarna i storutsträckning kunnat kompenseras genom besparingar. Sedan automatiseringen isina huvuddrag slutförts under 1960-lalel har man tvingats till relativt täta avgiftshöjningar för att klara i första handpersonalkostnadsökningarna. Ökningen av personalkostnaderna har dock dämpats deallra , mycket beroende pä rationaliseringsåtgärder, bedrivna avteleverkets ledning under aktiv medverkan av personalen. har statskapitalet som uppgick till 2 227,9 mUj.kr. förräntats med i genomsnitt . I nedanstående tabell visas det ekonomiskautfallet för femårsperioden (milj. Intäkter 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 1972/73 Telefon 2003,1 2 259,6 2 372,8 2 796,2 3 306,8 Telex 41,8 48,7 52,5 57,9 78,5 Telegraf 45,9 47,9 46,6 49,6 65,6 Ersättning för drift och underhåll m, m. avrundradionäten 126,0 159,8 184,4 161,2 161,2 Övrigradio 10,9 12,1 11,5 12,8 19,5 Ränteintäkter 0,1 0,2 1,0 0,5 1,6 Övriga intäkter 94,6 101,1 150,5 137,8 182,5 Summa intäkter 2 322,4 2 629,4 2 819,3 3 216,0 3 815,7 Rörelsekostnader 1597,1 1820,3 2 052,7 2 267,1 2 540,0 Ränta för disposition av Tdeanläggningar m, m. De i tabellen angivna intäkts- och kostnadsbeloppen /73 är inte helt jämförbara med tidigare års, beroende pä omläggningav redovisningssystem. De för rundradio upptagna intiikterna avser endast den delav mottagaravgifterna som används för investeringar i samt drift och underhållav ljudradio- och TV-näten, De motsvaras pä kostnadssidan dels av personal- ochsakkostnader, dels av avskrivningar på rundradioanläggningarna. Investeringarna och deras finansiering under periodenvisas i nedanstående tabell (milj. 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 1972/73 Teleanläggningar m. m. Rundradioanläggningar (genom avskrivningar m. I relation till totalinvestering 605,0 86,6 0/ 'o 95, 773,1 95,7 °/ 959,8 'o 108, Beloppen för teleanläggningar m, m. avviker något från debelopp som anmälts för i berörda års statsverkspropositioner. Dettaberor på att i tabellen medräknats även de medel som erhållits direkt frånkunder i form av s, k, anläggningsbidrag för abonnentväxlar o, dyl.Investeringarna i teleanläggningar har ökat kraftigt . TUlstor del förklaras detta av statsmakternas satsning på syssel-sältningsfrämjandeåtgärder. Därigenom har möjliggjorts en rad investeringar i framför allthusbyggnader, investeringar som varit angelägna även från och desskunders synpunkt. Trots den kraftiga ökningen av investeringarna har somframgår av tabellen avskrivningarna det senaste budgetåret uppgått lill sådantbelopp att egenfinansieringen översteg , vilket letttill en återbetalning av statskapital. Ökningen av kostnader har som nämnts krävt flera avgiftshöjningar. Dessa har medverkattill en viss dämpning av teletrafiken. För att motverka" behovet avytterligare avgiftshöjningar med åtföljande efterfrågebortfall har som nämntsen rad kostnadssänkande åtgärder vidtagits . Trots sådanaåtgärder och en fortsatt ytterligare effektivisering av verksamheten kan medsannolika fortsatta kostnadsökningar ytterligareavgiftshöjningar rimligen inte undvikas. När det gäller telefonavgifterna kan i sammanhanget nämnasatt Kungl. Maj:l har beslutat om en regional utjämning avtelefonkostnaderna, vilken åstadkommes genom en sänkning av avgifterna pålånga avstånd dels inom landet som helhet, dels inom län och kommuner. Denbeslutade utjämningen är redan påbörjad och beräknas vara slutförd senast år1976. räknar med ökade behov av investeringsmedel iframtiden. Detta sammanhänger bl. a. med ökade satsningar på elektroniktillämpningaroch på utbyggnad av datakommunikationsnätel. Investeringarna kommer att delsmedföra rationaliseringsvinster, dels ge ytterligare förbättrad service ålallmänheten. Sedan omorganiserat denlokala förvaltningen beslöt (prop. 1967: 103, SU 1967: 116, rskr1967; 276 och prop. 1967: 157, SU 1967: 187, rskr 1967; 374) om ändradorganisation av . Organisationsförändringen, vilken i huvudsak varslutförd , gav en ny utformning av centralförvaltningen, menockså distriktsförvaltningarna och i viss mån den lokala förvaltningen inom distrikten berördes avförändringen. Organisationen är funktionellt uppbyggd och det hareftersträvats alt till samma enhet föra funktionellt likartadearbetsuppgifter. Man räknade vid införandet av organisationen med att dettaskulle leda till ett bättre personalutnyttjande, en mer enhetiigärendebehandling och klarare ansvarsgränser än man hade haft i den tidigareorganisationen. Organisationsförändringen tog också sikte på en långt drivendecentralisering av arbetsuppgifter. Central- och regionalförvaltningarnautformades för att åstadkomma en effektiv ekonomisk planering och uppföljningsamt en långtgående samordning av verksamheten, 1 del följande lämnas en kort beskrivning av televerketsnuvarande organisation. En tablå över organisationen torde få fogas tillstatsrådsprotokollet som bilaga 1. Det högsta beslutande organet iir en kollegialt beslutandelekmanna-styrelse, vari verkets generaldirektör är ordförande och vilkendärutöver består av sju av Kungl, Maj:t utsedda ledamöter. Två av dessaledamöter utses fram till utgången av blandde anställda i efter förslag av de anställdas organisationer iverket. Utöver ett generaldirektörens kansli och engeneraldirektören direkt underställd revisionsenhet beslår centralförvaltningenav sex huvudavdelningar, vilkas chefer tUlsammans med generaldirektören bildarteleverkets direktion. De sex huvudavdelningarna är administrativa avdelningen,driftavdelningen, ekonomiavdelningen, industriavdelningen, projekteringsavdelningenoch utvecklingsavdelningen. Administrativa avdelningen är centralt organ förlönefrågor, personaladministration och utbildningsfrågor, allmännaförvaltningsuppgifter, juridiska ärenden, extern och inleminformationsverksamhet samt reklam. Under chefen för administrativa avdelningensorterar tdeskolan. Driftavdelningen är centralt organ för ledningen avverksamheten inom tdedistrikten och byggnadsavdelningen. Avdelningen fungerarockså som specialistorgan beträffande rationalisering och har hand om ärendenrörande försvarsberedskap och uppgifter för totalförsvaret. Ekonomiavdelningen är centralt organ för den ekonomiskaförvaltningen, budget- och finansärenden, pris- och taxeärenden, inköp, förrådshållningoch materiddislribution samt statistiska ärenden och allmänna utrikesärenden.Televerkets båda datacentraler (en i och en i ) sorterarunder chefen för ekonomiavdelningen liksom även förrädsområdena. Industriavdelningen är centralt organ för ledningen avteleverkels verksladsrördse. Avdelningen intar en relativt fristående stäUninggentemot verksamhet i övrigt.