prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Handlingsprogrammet skall utgöragrundvalen för det fortsatta nordiska samarbetet. Det skall fortlöpande sesöver och utvidgas. harbeslutat att förlägga det permanenta ministerrådssekretariatet till Oslo.Beslut om sekretariatets organisation och arbetsuppgifter avses bil träffade ibörjan av . för handel och utveckling () Den tredje sessionen medvärldshandelskonferensen (III) ägde rum i under tidenden 13 aprilden . En kortfattad redogörelse för denna session harframlagts av i en broschyr med titeln . De främsta resultaten avkonferensen blev principbesluten, att skall erhålla vederbörligrepresentation vid Intemationella beslut i valutafrågor samt att alla u-ländergaranteras full möjlighet att effektivt delta GATT-förhandlingaroch att särskild hänsyn därvid tas till problem. Enighet nåddesockså om ett program för särskilda åtgärder för de minst utvecklade ländema. Ett omfattandearbetsprogram hänsköts till permanenta organ. Möjlighetema till framstegblir beroende av i vilken utsträckning man utnyttjar de fortsattaförhandlingsmöjligheter som konferensen anvisat. är under år 1973medlem i såväl :s styrelse som samtliga huvudkommittéer. undertecknade idecember 1972 det internationella kakaoavtalet. Avtalet, som främst syftar tUlatt stabilisera världsmarknadspriset på kakao, kommer att föreläggas riksdagenför godkännande. De särskilda tullförmånerna för (s. k. tullpreferenser) Prop.1973:1 Bilaga 12 5 trädde i kraft för del den 1 januari1972. De tillämpas nu för sammanlagt 50 länder och områden. Vid session inovember 1972 bekräftade en rad länder, som tillsammans svarar för en betydandedel av världshandeln, sin avsikt att inleda multilateralahandelsförhandlingar inom ramen för . Förhandlingarna skall avse tullarsamt icke-tariffära hinder och andra åtgärder som hindrar eller snedvriderhandeln. Förhandlingarna skall täcka både industrivaror och jordbruksvaror ochta särskUd hänsyn till nödvändigheten av att finna lösningar på u-ländernasproblem. Det råder enighet om att förhandlingarna för del bör ledatill ökade exportinkomster, diversifiering av exporten och ökad tillväxt avhandeln. Vid sessionen beslöt man vidare att tillsätta en kommitté för attförbereda förhandlingarna. I kommitténs arbete kan alla medlems länder deltaliksom även som inte är medlemmar. skallutarbeta förslag tUl metoder och procedurer för förhandlingarna. Den skallkoordinera och analysera det tekniska förberedelsearbete som redan påbörjatsinom olika organ. Ett ministermöte skalläga rum för att tUlsätta en förhandlingskommitté och preciserade konkreta målen för förhandlingarna. Målet är att förhandlingarna skall varaavslutade . Inom pågår granskning av fördraget omStorbritanniens, och anslutning till de europeiska gemenskapernaför att fastställa om fördragets bestämmelser står i överensstämmelse med villkoreni artikel XXIV. Motsvarandegranskning har påbörjats beträffande EFTA-ländernas frihandelsavtal medgemenskaperna. har även underdet gångna året genom unUaterala bidrag ökat stödet tiU och centrum för handelsinformation (ITC). Inom FN:s ekonomiskakommission för (ECE) har undersökningama av möjligheterna att ökaöstvästhandeln fortsatt. hölls på svenskt initiativ ettseminarium i marknadsföringsfrågor. Den arbetsgrupp på högnivå (den s. k. Rey-gruppen) som tillsatts av Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () lade fram en studie avvärldshandeln och därmed sammanhängande problem. fördesförhandlingar med , , och inom ramen förSveriges bilaterala handelsöverenskommelser med dessa stater. Nyalångtidsavtal har slutits med Bulga- Prop.1973:1 Bilaga 12 6 rien,och . GäUande långtidsavtal med och harförlängts med . träffades ett långtidsavtal omhandeln mellan och . De överenskommelser som tidigare träffatsmed , Republiken och om begränsning av exporten tillSverige av vissa trikå- och konfektionsvaror har i samtliga fall förnyats förytterligare en ettårsperiod. Detta gäller också överenskommelsen med Portugalom en begränsning av exporten av vissa tekoprodukter från . Ettexportbegränsningsavtal, som endast gäller skjortor, har vidare slutits medSingapore. Med ingicks enöverenskommelse om att inrätta en blandad kommission för ekonomi och handel.Kommissionen hade sitt första möte i . skall konsultationeräga rum om förutsättningarna för utveckling av handel och ekonomiskt samarbetemellan och . Krigsmaterielinspektionens kontroll avtUlverknlngen av krigsmateriel i landetomfattade /73 124 enskUda tUlverkare. TUl-verkningsvärdetvar 1 387 milj. kr. vilket innebär en värdemässig ökning med ca25 % sedan föregående år. Vid inspektionen har ca 1 350utförselärenden behandlats . Beviljade utförseltillstånd under år1972 avser utförsel tiU ett värde av ca 355 milj. kr. Medelvärdet avkrigsmaterielexporten var 280 milj. kr. Aktiebolaget och Svenskapenninglotteriet aktiebolag ökade sin omsättning kraftigt det senasteverksamhetsåret. Omsättningen hos Tipstjänst uppgick underverksamhetsåret den 1 juli 1971den 30 juni1972 till 628 milj. kr. (492).i TUl statsverket mle-vererades 326 milj.kr. (253), därav 60 milj. kr. (49) i form av lotterivinstskatt och 78 milj.kr. (61) i form av radskatt. Omsättningsökningen uppgick således tUl . intäkter avlottförsäljningen var 435 milj. kr. (428). Åtta nummerlotterieranordnades mot sex och 2,9 mUj. (3,0) lotter såldes. Idet lotteri, där dragning sker , såldes 17,3 milj. (16,9) lotter.Liksom under tidigare år anordnades ett särskUt lotteri för kulturella ändamål.I detta lotteri såldes 139 854 (214 109) lotter. Av bruttoomsättningberäknas 215 milj. kr. (211) tUlfalla statsverket. Härav utgörs 31 milj. (29) av lotterlvinstskati. ' Siffror inom parentes gäller närmast föregåendeverksamhetsår. 1973:1 Bilaga 12 7 har,efter rekommendation från regeringen, beslutat förlägga sin verksamhet tillVisby. Regeringens rekommendation har grundats på lokaliseringspolitiskaöverväganden. är i behov av en stimulans av det slag som lokaliseringenmedför. Utflyttningen, som beräknas ske , kan enligt uppskattning avPenninglotteriet väntas medföra engångsutgifter av upp till 5 milj. kr. Till detta kommer kostnader för eventuellnybyggnad i samt eventuella årliga merkostnader. Sakkunniga har under detgångna året tillkallats för att utreda regleringen av den allmännalotteriverksamheten. De sakkunniga skall formulera de grundläggande principersom bör gälla för regleringen. Exportfrämjande åtgärder och turism Tullavvecklingen genomavtalet med ger svensk exportindustri större utvecklingsmöjligheter ännågon tidigare handelspolitisk uppgörelse som medverkat i. Detta börfå positiva verkningar på sysselsättning och inkomstutveckling. Det statliga exportstödetinom område föreslås bli utökat för att möta behovet hosexportnäringen av specialiserad kommersiell service av hög kvalitet. Den 1juli 1972 inrättades exportråd av svenska staten och . De svenska handelskamrarna i , och omvandladesden efter initiativ från kamrarna till statligahandelssekreterar-kontor. Ett nytt branschorienterat exportstöd för sko- ochgarveriindustrierna föreslås inrättas. Programmet för exportstimulans åtglasindustrin föreslås bli förlängt. har omorganiserat sin verksamhet för en effektivaremarknadsföring i utlandet av som turistland. Den påbörjadekampanjen "", som vUl framhäva som ett alternativtUl turism utomlands, fortsätter . Finansieringen sker med bidragfrån staten och turistnäringen. En fortsättning föreslås. För exportfrämjande ochturistvärvande åtgärder föreslås anslagsökningar med 4,6 milj. kr. till 39,1milj. Pris-, konkurrens- ochkonsumentfrågor För att entUlfredsställande kommersiell service i glesbygder skall kunna upprätthållasföreslås stöd utgä. Bidrag avses sålunda utgå till kommuner, som subventionerarhemsändning av dagiigvaror. Vidare skall enskilda näringsidkare under vissaförutsättningar kunna erhålla investeringsstöd i form av lån. I samband med attsådant stöd utgår, Skall staten även kunna lämna kreditgaranti för lån tillanskaffning av varulager. För ändamålen föreslås två nya anslag föras upp påsammanlagt 2,6 milj. kr. Prop.1973:1 Bilaga 12 8 Statens pris- ochkartellnUmnd har upprätthållit en utvidgad och intensifieradprisövervakning. Maj:t om tUlämpning avallmänna prisregleringslagen och utfärdade kungörelse om prisstopp på vissalivsmedel. Förordnandet om tillämpning av prisregleringslagen skallunderställas prövning. kommer pris- och kartellnämnden attlägga fram förslag om vissa förändringar i nämndens organisation. Vidareföreslås vissa ändringar i allmänna prisregleringslagen i en inomhandelsdepartementet utarbetad promemoria, vilken f. n. remissbehandlas.Förslag i dessa frågor avses föreläggas riksdag. I fråga om tUlämpningenav lagen (1970: 412) om otillbörlig marknadsföring och lagen (1971: 112) omförbud mot otillbörliga avtalsvillkor har tillströmningen av ärenden visat enfortsatt ökning. Förstärkning av resurserna vid (f. d.marknadsrådet) och konsumentombudsmannen föreslås. Den 1 januari 1973började sin verksamhet. upphörde statens institutför konsumentfrågor, och Varudeklarationsnämnden.Möjligheterna att genom utredning och information stärka konsumenternasställning och hjälpa hushållen att utnyttja sina resurser på ett rationelltsätt har väsentligt förbättrats genom tillkomsten av det n)'a verket. I frågaom varudeklarationer pågår en utredning om vissa principfrågor. Utredningenväntas lägga fram ett betänkande . deltar i det internationella samarbete ikonsumentpolitiska frågor, som bedrivs inom bl. a. och . Sedan affärstidslagen upphörde att gälla vidutgången av har affärstidsnämnden undersökt effektema i olika avseendenav fria affärstider. Enligt nämndens avlämnade rapporter har det pädet hela taget skett endast små förändringar i fråga om butikernas öppethållandetideroch de handelsanställdas arbetsförhållanden. Det är dock enligt nämnden fortidigt att dra några slutsatser om verkningarna av fria affärstider. För verksamheten inompris-, konkurrens- och konsumentomrädet föreslås en anslagshöjning med ca 4,4milj. deltar i det internationella samarbetesom på patent-, varumärkes- och mönsterområdet pågår inom världsorganisationenför den intellektuella äganderätten (), och . Såväl på detnordiska planet som inom en större internationell krets under ledning av WIPOförbereds ikraftträdandet av ett samarbetsavtal (,PCT) som antogs . Enligt avtalet skall nyhetsgranskning och eventuelltockså patentbarhetsprövning ske endast vid ett fåtal Prop.1973:1 Bilaga 12 9 patentverk i världen. Det svenska patentverkethar förutsättningar att bli ett av dessa verk. Avtalet beräknas medförapraktiska konsekvenser för tidigast . deltar tUlsammansmed 20 andra stater 1 förhandlingarna om en europeisk patentgemenskap. Viddessa undersöks möjligheten att upprätta ett centralt europeiskt patentverk,genom vUket de nationella patentverken skulle helt avlastas prövningen avansökningar som behandlas av det gemensamma patentverket. Vid en sjätte ochavslutande regeringskonferens i togs ställning tillvissa institutionella frågor bl. a. europapatentverkets placering i Munchen.Vid konferensen tillgodosågs det nordiska önskemålet att en PCT-myn-dighet, vidsidan om europapatentverket, skall kuniia etableras i . Vidare kannyhetsgranskning av europeiska patentansökningar i viss utsträckning komma attutföras av det svenska patentverket mot ersättning från europapatentverket.Konventionsförslaget remissbehandlas f. n. Konventionen beräknas träda 1976. Patentpolicykommitténutreder de problem som för det svenska patentverkets del aktualiseras avPCT-planen och europapatentkonventio-nen. Kommittén planerar att i början av år1973 avge ett betänkande om konsekvenserna för av en anslutning tilleuropapatentkonven-tionen. Inom harSverige deltagit vid utarbetandet av ett nytt klassificeringssystem för patent.Systemet antogs vid en konferens i . Den på svensktinitiativ påbörjade utredningen inom om möjligheterna att genom eninternationell patentkonvention främja överföringen av teknik tillutvecklingsländerna fortsätter. Frågan om en revision avMadridöverenskommelsen om internationell registrering av varumärken eUeringående av en ny sådan överenskommelse kommer upp vid en konferens i imaj 1973. har aktivt medverkat i förberedelsearbetet. Det svenskapatentverket deltar också i det internationella samarbetet för utformning avsystem för maskinell likhetsgranskning av varumärken. leds fr. o.m. av en lekmannastyrelse. Försöken med en fördjupadförvaltningsdemokrati inom verket fortsätter. En av ledamötema i styrelsenrepresenterar personalen. För verket föreslås en anslagsökning med ca 5,6 mUj.kr. Anslaget redovisas i programtermer. Överstyrelsen förekonomiskt försvar erhöll uppdrag att senast den 1 juli 1972redovisa en komplettering av det planeringsunderlag som utarbetats genom de s.k. miljöstudierna. Kompletteringen skulle avse bl. a. synpunkter på krav medhänsyn till uthållighet och försörjningsstandard. Överstyrelsen har den 20juni 1972 lämnat en rapport Prop.1973:1 Bilaga 12 10 häromsamt redovisat förslag till fortsatt verksamhet. De fortsatta s. k.miljöstudierna för det ekonomiska försvaret bedrivs fr. o. m. den 1 juli 1972genom sekretariatet för säkerhetspolitik och långsiktsplanering inomtotalförsvaret i försvarsdepartementet (prop. 1972: 45, FöU 1972: 15, rskr1972: 184). UthåUighet och försörjningsstandard skaU ägnas fortsatt särskilduppmärksamhet i studierna. Överstyrelsenhar vidare genomfört en förstudie rörande långsiktsplanering inom detekonomiska försvaret. En rapport om resultatet av förstudien redovisades den 9december 1971. Rapporten har remissbehandlats. Med utgångspunkt från rapportenoch remissinstansernas synpunkter uppdrog Kungl. Maj:t åt överstyrelsen att isamarbete med berörda myndigheter t. v. fortsätta utvecklingen av ett systemför långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. En studieplan samt förslag beträffande planeringssystemets utformning ivissa avseenden och programindelning skall redovisas under innevarandebudgetår. Denår 1971 tUlkallade försörjningsberedskapsutredningen har den 8 september 1972avlämnat ett delbetänkande (Ds H 1972: 3) Kläder och skor försörjningen i enkristid. Efter förslag av Kungl. Maj:t har godkänt riktlinjer förförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. 1972: 127, FöU 1972:25, rskr 1972: 325). Föratt tiUgodose behovet av snabba åtgärder inom den grundtextila industrin har påtilläggsstat för /73 anvisats 47 milj. kr. till avskrivningslånoch ökad beredskapslagring. För det ekonomiska försvaret föreslås /74 anslagsökningar med ca 63,6 mUj. Av beloppet avser ca 49milj. Förändringarna inom handelsdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till riksstaten för /73 framgårav följande sammanställning. B. Främjandeav utrikeshandeln m. m. C. KommerskoUegium m. m. D. Pris-,konkurrens- och konsumentfrågor E. Patent-och registreringsverket m. m. Summaför driftbudgeten 205,2 227,6 + 22,4 V. Fonden för låneunderstöd Summa för kapitalbudgeten Totalt förhandelsdepartementet -1--l- Prop.1973:1 Bilaga 12 12 Utdrag av protokollet över handelsärenden hållet införHans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1973/74 inom verksamhetsområde och anför. 1971/72Utgift 5 159 948 1972/73Anslag 5 235 000 1973/74Förslag 5 787 000 Beräknad ändrmg 1973/74 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även för utrikes resor) + 439 000 + 1000 -1- 46 000 + 66 000 (45 000) 1973:1 Bilaga 12 13 Som ett led irationaliseringssträvandena kommer handels- och utrikesdepartementens enheterför utrikeshandel att förläggas till gemensamma lokaler och enheternas arbeteatt integreras. Maj:t har med stödav bemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr 1965: 295)beslutat inrätta en tjänst som departementsråd i Cr 2 i handelsdepartementet.Tjänsten har inrättats på rättssekretariatet. Med hänsyn till ökadearbetsuppgifter inom departementet bör anslaget räknas upp med . I övrigt ökar medelsbehovet under anslaget med 427 000kr. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer attKungl. att tillHandelsdepartementet för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1971/72 Utgift 2063 007 Reservation 654 608 1972/73 Anslag 2020 000 1973/74 Förslag 2500 000 För nästa budgetårberäknar jag kostnaderna för kommittéverksamheten till . Anslagetbör därför räknas upp med . Jag hemställer att Kungl. att till Kommittéer m. m. för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1971/72 Utgift 1972/73 Anslag 1973/74 Förslag Anslaget bör för nästabudgetår räknas ner med . Jag hemställer att Kungl. att till Extra utgifterför /74 anvisa ett reservationsanslag av . 1971/72 Utgift 170 622 1972/73 Anslag 177000 1973/74 Förslag 191000 1973:1 Bilaga 12 14 Krigsmaterielinspektioneninom utövar kontroll över tillverkningen av krigsmaterieloch handlägger ärenden rörande tillstånd till export av sådan materiel.Inspektionens personal utgörs av krigsmaterielinspektören och två biträden. Kostnaderna förkontrollmyndighetens organisation och verksamhet skall bestridas genom avgifterfrån tillverkare av krigsmateriel. Beräknad ändring 1973/74 159 000 1000 4 000 + 12 500 of of of -t- 1 500 Med hänvisning tUl sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tillKrigsmaterielinspektionen för /74 anvisa ett förslagsanslag av191 . Kostnader för nordiskt samarbete 1972/73 Anslag 100000 1973/74 Förslag 100000 Från anslaget bestridskostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för nordiskaministerrådet och nordiska ekonomiska äm-betsmannautskottet samt för deltagandei andra former av nordiskt samarbete, bl. a. i nordiska kommittén för konsumentfrågor.Jag beräknar för nästa budgetår medelsbehovet till oförändrat . Enligt beslut av nordiskaministerrådet skall ett permanent nordiskt ministerrådssekretariat upprättasmed säte i . andel av kostnaderna för sekretariatet bör bestridasfrån ett särskilt anslag under tionde huvudtiteln. Jag ämnar förorda attsärskild proposition i denna fråga läggs fram för årets riksdag. Jag hemställer att Kungl. att till Kostnader förnordiskt samarbete för /74 anvisa ett förslagsanslag av 100 000kr. Prop.1973:1 Bilaga 12 15 FRÄMJANDE AV UTRIKESHANDELN M, M. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkaUade dåvarande chefen för , statsrådetLange, åtta sakkunniga' för att utreda frågan omexportfrämjande verksamhet. I direktiven till de sakkunniga anfördes att denfråga som i första hand borde övervägas var fördelningen mellan staten ochnäringslivets organisationer av ansvaret för den exportfrämjande verksamheten.I anslutning därtill borde inriktningen och omfattningen av statens stöd tillverksamheten prövas. De organisatoriska formerna för den statliga exportfrämjandeverksamheten borde utredas och i det sammanhanget borde övervägas om ansvaretför den kommersiella informationen alltjämt borde åvila kollegiet förSverige-information i utlandet eller föras över till ett statligt organ förexportfrämjande verksamhet. De sakkunniga fick också i uppdrag att se över denspecialiserade kommersiella verksamheten på fältet dvs.handelssekreterarorganisationen. Utlands-handelskamramas ställning borde ocksåses över. 1971 (bil. 12 s.14) föreslog jag olika åtgärder för att stimulera exporten. Bland oUka tillbuds stående medel förordade jag bl. a. att handelssekreterarorganisationenskulle byggas ut kraftigt. Motivet var att handelssekreterarinstitutionenutvecklats till ett gott instrument för att förmedla kvalificeradmarknadskonsultation. Jag ansåg också att statens bidrag till de svenskautiandshandelskam-rarna successivt borde dras ner och resurser i ställetavdelas för andra former av exportfrämjande verksamhet. Behovet av relativtsnabbt verkande exportfrämjande insatser föranledde således att de sakkunnigasarbete med avseende på fältorganisationen i viss mån föregreps. I konsekvenshärmed uppdrog jag åt de sakkunniga i tilläggsdirektiv att bl. a. lägga fram enplan för minskning av statens bidrag till utlandshandels-kamrarna. De sakkunniga, vilkaantog benämningen exportfrämjandeutred-ningen, lade fram ettyttrande (Ds H 1971: 2) rörande statens stöd till de svenska handelskamrarna iutlandet. Yttrandet innehöll ett principförslag att ett centralt basorganborde upprättas för den ' Landshövdingen (ordförande), envoyén , fil. lic. GöstaDahlström, direktören , förbundsordförande , landstingsdirektören (t.o.m. ), kanslirådet (fr.o. m. ). direktören och utrikesrådet . Prop.1973:1 Bilaga 12 16 exportfrämjandeverksamheten i och utomlands under gemensam ledning av staten ochnäringslivet. Utredningen föreslog att utlands-handelskamrarna skulle anslutastill det nya organet genom särskilda avtal. Efter remissbehandling av yttrandet ochförslag av Kungl. Maj:t godkände riksdag vissa aUmänna riktUnjer föromorganisation av den exportfrämjande verksamheten m. m. 1972: 31, NU1972: 27, rskr 1972: 187). Med stöd av bemyndigandeinrättades exportråd genom avtal mellan svenska statenoch allmanna exportförening. Utredningen har lagt framett slutbetänkande (Ds H 1972: 2) Exportfrämjande verksamhet. I detta harutredningen mera ingående redovisat sin uppfattning i fråga om basorganetsuppgifter och verksamhet. läggs fram förslag rörande den integreringoch samordning av fältverksamheten som utredningen bedömt vara en väsentligförutsättning för att den nya organisationen skall kunna fungera på etteffektivt och ändamålsenligt salt. Utredningen anför därvid sammanfattningsvisföljande. En integrering av statens och de enskildaorganens insatser är en förutsättning för att den exportfrämjande verksamhetenskall kunna komma att utmärkas av önskvärd enhetlighet och planmässighet. Endastinom ramen för en sådan fast sammanhållen organisation kan de resurser, somstaten och näringslivet ställer till förfogande för denna verksamhet, blieffektivt utnyttjade. Fältverksamheten bör ingå i den nya organisationen somen integrerad del av de samfällda aktiviteterna. Avvägningen av insatsernainom olika marknadsområden bör anförtros basorganet. Detta skall också haerforderlig direktivrätt i förhållande till fältrepresentantema. Verksamheten iutlandet skall Uksom främst bedrivas av utrikesförvaltningen,handelssekreterarkontoren och handelskamrarna. 1 flertalet länder svararutrikesförvaltningen ensam för de exportfrämjande insatserna.Handelssekreterarkontoren och handeis-kamrarna skall betraktas som en utbyggnadoch en förstärkning av denna organisation. Hela fältrepresentationen skallsålunda uppfattas som en enhet. Den föreslagna reorganisationen skallinte innebära endast en samordning av de nuvarande exportfrämjandeaktiviteterna. Inom flera arbetsområden avbetydelse för svenska exportintressen måste såväl hemmaorganisationensom fällrepresenlationens resurser förstärkas för att företagens behov avtjänster, informationer och initiativtagande skall kunna bli tillgodosedda påett tillfredsställande sätt. Detta bör bli ekonomiskt möjligt genom attverksamheten blir mera rationellt organiserad och genom att en central instanserhåller förutsättningar att inom ramen för en global planering göraerforderliga prioriteringar. 1973: 1 Bilaga 12 17 svaraför en systematisk planering av de exportfrämjande insatserna. Det skall ocksåtUlse att aktiviteterna inom skilda grenar av verksamheten blir väl samordnadeoch att alla berörda instanser bedriver sitt arbete inom ramen för fastställdaplaner. Dess förmåga att fylla hithörande uppgifter blir av avgörandebetydelse för hur den nya organisationen kommer att fungera. Ett starktbasorgan är med andra ord en förutsättning för att verksamheten här hemma ochutomlands skall komma att kännetecknas av önskvärd effektivitet ochplanmässighet. Fältrepresentantema bör fortlöpande erhålla sådanainstruktioner och en sådan vägledning att de kan arbeta med en genomtänkt ochtydligt utstakad målinriktning. Det nya basorganet bör verka för att en störredel av kostnaderna för den exportfrämjande verksamheten skall kunna täckasgenom intäkter av uppdrag.