prop · FW03188 · 1973-12-31 00:00:00 — För del har sålunda, som enföljd av att verket övertagit de uppgifter som tidigare åviladepensionsstyrelsen och riksförsäkrings-anstalten, de nuvarande bestämmelserna i14 § sekretesslagen om skydd för handlingar hos styrelsen och anstalten ansettsvara tillämpliga. Bestämmelserna i paragrafen om skydd för handlingar i ärendenrörande hälsovård och sjukvård och för handlingar hos pensionsnämnd har vidareansetts kunna åberopas till skydd för handlingar i ärenden inom den allmännaförsäkringens område som handläggs av försäkringskassorna. Det i 14 § sekretesslagen föreskrivna förbudet motutlämnande av handling gäller endast i den mån handlingen innehåller uppgifterom enskilds personliga förhållanden. Även om den innehållersådana uppgifter, får den lämnas ut under förutsättning antingen att denenskilde lämnar sitt samtycke till detta eller att utlämnandet kan bedömas intekomma att missbrukas till skada eUer förklenande för den enskilde eller hansnära anhöriga. Härtill kommer den viktiga begränsningen att sekretessen iprincip inte omfattar myndighets beslut. I sin i det föregående nämnda framställning har TCO tagitupp frågan om sekretessen för uppgifter hos försäkringskassorna om enskildassjukperioder. I framställningen framhålls alt försäkringskassorna under desenaste åren på anmodan av arbetsgivare lämnat ut uppgifter i det avseendet.TCO anser detta innebära ett allvarligt ingrepp i den personliga integriteten.TCO har därför hemställt att det lagstiftningsvägen klargörs attförsäkringskassorna inte får lämna ut uppgifter om enskildas sjukperioder. Bakgrunden till TCO:s framställning är, som framhållitsunder remissbehandlingen, framför allt det nämnda förhållandel attsekretessen enligt 14 § sekretesslagen inte omfattar myndighets beslut. I denmån beslut i sjukförsäkringsärende innehåller uppgifter om sjukperioder ärdessa uppgifter sålunda inte sekretessbelagda, vilket innebär att de kan lämnasut till envar som begär att få ta del av dem. Vidremissbehandlingen har TCO:s framställning om lagändring tillstyrkts av depersonalorganisationer som har beretts tillfälle att yttra sig samt därjämte avFörsäkringskasseförbundet. har i sitt yttrande konstaterat att det interåder någon tvekan om behovet av sekretesskydd för uppgifter av det slag somavses med framställningen. har vidare förklarat sig inte vilja motsätta sigatt det nu genomförs en lagändring som tillgodoser detta behov.Riksförsäkringsverket och har däremot förklarat sig anse att en lagändringbör anslå i avbidan på resultatet av det utredningsarbete på sekretesslagstiftningensområde som bedriver. Jag delar uppfattningen att det är ägnat att ingebetänkligheter att uppgifter om enskildas sjukperioder som framgår avförsäkringskassornas beslut f. n. inte omfattas av sekretesskydd.Betänkligheterna hänför sig framför allt till den omständigheten altuppgifterna därigenom är tillgängliga för var och en som begär att få la del avdem, oavsett vilket syfte han har med sin begäran. Att uppgifterna på dettasätt kan komina att lämnas ut utan att det kan påvisas att utlämnandet fyllerett legitimt behov kan otvivelaktigt få stötande konsekvenser och utgöra ettingrepp i den personliga integriteten. Vad jag nu har sagt innebär emellertid inte att jag ärberedd att förorda en ordning som innebär att försäkringskassornas uppgifter omenskUdas sjukperioder överhuvudtaget inte får lämnas ut till andra än dem deavser. Som har framhållits under remissbehandlingen kan det inte bortses frånatt det kan ställas berättigade krav på tillgång till sådana uppgifter från t.ex. försäkringsbolags och arbetslöshetskassors sida. Behov att få uppgifterkan också föreligga för en arbetsgivare som åtagit sig att för anställdasräkning ombesöria anmälningar till försäkringskassa i sjukförsäkringshänseende. Jag är sålunda av uppfattningen att sekretesskydd börskapas också för uppgifter om enskildas sjukperioder som framgår avförsäkringskassas beslut. anser jag emellertid att skyddet bör ges ensådan utformning alt det öppnar möjligheter att gå berättigade krav på tillgångtUl sådana uppgifter tillmötes. Liksom anser jag att det pågåendeutredningsarbetet på sekretesslagstiftningens område inte bör hindra att enlagändring av denna innebörd nu genomförs. Som jagnyss nämnde är det skydd som 14 § sekretesslagen nu erbjuder för uppgifter omenskildas personliga förhållanden begränsat så till vida att uppgifterna kanlämnas ut, förutom med den enskildes samtycke, också om utlämnandet kan bedömasinte komma att missbrukas till skada eller förklenande för den enskilde.Enligt min mening bör bestämmelserna i detta avseende, vilka ger uttryck för enlämplig avvägning mellan å ena sidan intresset av skydd för den enskilde och åandra sidan behovet av tillgäng till uppgifterna, kunna utsträckas till attgälla också i fråga om uppgifter som tagits in i beslut i ärenden inom denallmänna försäkringens område. Genom en sådan ordning, som har förordats av ,erbjuds ett skydd för uppgifter i beslut som avser såväl enskildas sjukperiodersom andra personliga förhållanden av ömtålig natur. Skyddet bör givetvis avseuppgifter inte bara i försäkringskassas utan också i riksförsäkringsverketsbeslut. Samtidigtsom denna ordning genomförs bör bestämmelserna i 14 § sekretesslagen anpassastill de organisatoriska förändringar som med tUlkomsten av AFL genomfördes inomsjukförsäkrings- och pensionsområdet. Olikalagtekniska lösningar är tänkbara. Enligt min mening är det lämpligast att görade ändringar som behövs i 14 § sekretesslagen. I första stycket bör sålundaanpassningen till de organisatoriska ändringarna komma till synes. Den nyaordningen i fråga om utlämnande av uppgifter i beslut i ärenden inom denallmänna försäkringens område bör genomföras genom en ändring i paragrafenstredje stycke. Som har nämnts anges där att bestämmelserna iparagrafen inte gäller myndighets beslut som utfärdats särskilt eller tagitsupp i protokoll. Från detta undantag görs därefter undantag för vissa angivnabeslutstyper. Bland dessa bör upptas också beslut av ochallmän försäkringskassa. Härigenom blir de begränsningar som enligt förstastycket gäller för utbekommande av handlingar i ärenden enligt AFL tillämpligaockså på beslut i sådana ärenden. Som föruthar nämnts är sekretessen begränsad bl. a. i så måtto att den avser personligaförhållanden. Uppgifter som inte kan anses beröra eller ge insyn i förhållandenav sådan natur omfattas alltså inte av sekretessen. Enligt min mening är t. ex.uppgifter om sjukpenninggrundande inkomst av sådan rent ekonomisk natur att deinte är skyddade genom de här aktuella bestämmelserna. Som framgår av det föregående har TCO i sin framställningsärskilt velat fästa uppmärksamheten på det förhållandet att förfrågningar hosförsäkringskassorna om enskilda personers sjukperioder ofta görs av arbetsgivare i samband med anställning av arbetskraft.Detta ger mig anledning att framhålla alt den föreslagna lagändringen innebäratt en begäran hos försäkringskassa om uppgifter om sjukperioder eller andrapersonliga förhållanden skall behandlas på samma sätt vare sig begärdauppgifter framgår av beslut eller av andra handlingar. Frågan om uppgifter avden nämnda arten som framgår av beslut får lämnas ut till arbetsgivare kommeralltså i fortsättningen att få bedömas enligt samma regler som redan nu tiUämpasnär fråga är om uppgifter som framgår av andra handlingar än beslut. Huvudregeln är att handlingarna inte skall lämnas ut utanden enskUdes medgivande. Det undantaget gäller emellertid att handling skaUlämnas ut om trygghet anses vara för handen att utlämnande inte kan missbrukas tUlskada eller förklenande för den enskilde eller hans nära anhöriga. I enlighetmed vad jag förut anfört får utlämnande anses medföra risk för missbruk om enarbetsgivare begär uppgift om sjukperioder i samband med anställning avarbetskraft. Risken är förknippad med att det i dessa fall är fråga om sammanställningarav uppgifter ur försäkringskassornas register Däremot kan det inte anses varaägnat att leda till skada alt tillmötesgå förfrågningar som avser en angiven,begränsad tidsperiod och som uppenbarligen syftar tUl att kontrollera ettbestämt sjukfall. Exempel på situationer där det föreligger ett legitimt behovav uppgifter i detta hänseende är när en anställd som insjuknat har rätt tillsjuklön eller täcks av försäkring för rätt till tillägg till sjukpenningenenligt AFL, t. ex. genom den s. k. AGS-försäkringen som införts på LO-SAF-områdetenligt kollektivavtal. Vidare finns bestämmelser om samordning mellan å enasidan sjukpenning, å andra sidan dagpenning vid arbetslöshet, som medför attarbetslöshetskassa kan behöva uppgifter som här avses. En sammanställning avuppgifter om sjukperioder kan emellertid vara påkallad som etl led i enmedicinsk bedömning av ett fall av nedsättning i arbetsförmågan. Vid utlämnandeav en sådan sammanställning får göra de förbehåll kassananser nödvändiga. Som jag nämnt förut skall bl. a. ärenden rörande allmännabarnbidrag fr. o. m. handläggas av försäkringskassorna.Efter de ändringar av bestämmelserna i 14 § som jag föreslår kommer handlingari sådana ärenden att vara underkastade sekretesskydd i samma utsträckning somhandlingar i ärenden inom den allmänna försäkringens område. Utöver de ändringar som redan har berörts bör ett parjusteringar av redaktionell art göras i paragrafen. De nya reglerna bör träda i kraft den . 3 Sekretessregler för register inoin kriminalvården I 12 § fjärde stycket sekretesslagen föreskrivs, attuppgifter och anteckningar, vilka tillförts hos förtregister över personer som intagils i anstalt eller dömts till skyddstillsyn,inte fär utlämnas i annat fall eller annan ordning än Kungl. förde tidigare registret pä manuellväg. 1968 (prop. 4 s. 70) anförde minföreträdare, att kriminalvårdens tekniska resurser successivt borde läggas omför automatisk databehandling (ADB) och att denna omläggning borde ingå som ettled i uppbyggnaden av ett informationssystem för rättsväsendet i dess helhet(se härom prop. En första etapp på vägen mot ett sådant system hadedå redan inletts. Min företrädare nämnde i sammanhanget att kriminalvårdenscentrala klientelregister och vissa andra register i en senare etapp skulleläggas om för maskinell databehandling och samordnas med de centralapolisregistren. Under arbetet med denna omläggning har visssa sekretessfrågoraktualiserats, särskilt i vad avser uppgifter till kriminalvårdens centralaklientelregister vilka rör personer som dömts till frihetsberövande påföljd meninte böriat avtjäna denna. Bestämmelser om det centrala klientelregistret finns ikungörelsen (1970:517) om rättsväsendels informationssystem. harbeslut fattats om ändring av dessa bestämmelser genom en kungörelse som avsesträda i kraft . Den fortsatta redogörelsen utgår från den nyalydelsen. ansvarar för driften av delsystemför registret (3 §) men får uppdra åt datamaskincenlralen för administrativdatabehandling att för styrelsens räkning utföra databehandling av uppgift sominkommit till styrelsen (24 §). Registret får sin grundläggande informationfrån ett hos fört ADB-register (11 a §). Rikspolisstyrelsenlämnar sålunda uppgifter om lagakraftägande domar eller slutliga beslutavseende fängelse, skyddstUlsyn, ungdomsfängelse, internering eller intagning iarbetsanslalt samt uppgifter om beslut i nådeärenden och om återbrytande avbeslut om förvisning. Inom en nära framlid kommer rikspolisstyrelsensuppgiftsskyldighet att utvidgas så att den även omfattar andra domar och beslutbeträffande personer vilka redan undergår kriminalvård samt vissa domar ochbeslut som ännu inte vunnit laga kraft men där den dömde ändå skall varaberövad friheten. Även de inom kriminalvårdsområdet verksamma centralanämnderna och övervakningsnämnderna lämnar uppgifter till registret. Sålundafår registret vissa uppgifter angående dem som dömts till ungdomsfängelse ellerinternering och uppgift om alla betydelsefulla beslut och händelser, vilkaangår den som är föremål för kriminalvård i frihet. Det är meningen att en stordel av nämndernas uppgiftsskyldighel skall övertas avskyddskonsulentorganisationen. Också styresman för fångvårdsanstalt eller arbetsanslaltrapporterar till registret. Detta gäller bl. a. intagning i och avgång frånanstalt. Kriminalvårdsdirektörerna lämnar uppgift om anstaltsplacering av demsom på fri fot avvaktar verkställighet av frihetsberövande påföljd. förs även uppgifter som grundas på beslut inomkriminalvårdsstyrelsen, såsom att någon på grund av utländsk brottmålsdom skallundergå fängelse eller annan påföljd här i riket. Med stöd av 12 § fjärde stycket sekretesslagen har i kungörelsenmeddelats vissa föreskrifter om utlämnande av uppgift ur registret. bestämmelser har utformats i samarbete meddatainspektionen. Upplysning om innehållet i registret lämnas enligt 29 § närframställning därom görs av myndighet som har rätt till utdrag ur det allmännakriminalregistret eller av myndighet inom kriminalvårdsverket eller avpolischef. Enskild får ta del av samtliga uppgifter som avser honom. Upplysningom innehållet i registret får efter framställning därom lämnas även till annanom det kan ske utan risk för missbruk lill skada för den som upplysningen avsereller honom närstående. Av sådan upplysning som lämnas till någon som inte harfri tillgång lill uppgifter ur polisregister får dock inte framgå det brott förvilket någon dömts eller den påföljd som ådömts honom. Registeruppgift skall tas bort ur registret och föras övertUl särskilt maskinläsbart medium för forskningsändamål när förflutitfrån det att den person som uppgiften avser senast undergick kriminalvård ellernär han avlidit (30 §). Om påföljden inte verkställts och inte heller av nåd eftergivits,uppgiften dock först när påföljden har bortfallit på grund avpreskription. 1 och med att uppgiften borttagits ur registret lämnas inteheller upplysning enligt 29 § kungörelsen. Anpassningen av register tUl ADBsker successivt så all äldre uppgifter ur registret omläggs endast i fall dåny uppgift rörande samme person inkommer. Har förflutit sedanpersonen i fråga senast var aktuell inom kriminalvården medtas dock inte deäldre uppgifterna. Systemet för det av förda registretkommer att ytterligare utvecklas . Det kan bli aktuelltatt i samband härmed tiUföra registret även uppgifter om sådana som häktats. Den nuvarande lydelsen av 12 § fjärde stycketsekretesslagen skyddar nästan alla uppgifter som kan komma att finnas iklientelregistret. Såvitt avser uppgifter angående dem som på fri fot avvaktarverkställighet av frihetsberövande påföljd samt eventuella uppgifter om häktadefinns dock inte något sekretesskydd f. n. Intresset av att värna den enskildesintegritet i fråga om uppgifter av detta slag väger lika tungt som i fråga omövriga uppgifter. Jag anser därför att sekretessregeln bör ändras så att dentäcker även de nu nämnda uppgifterna. I samband härmed bör regeln ocksåformuleras om så att den anknyter till registrets nuvarande uppläggning som ettdelsystem inom rättsväsendets informationssystem. Sekretesskyddet bör ienlighet härmed omfatta alla de uppgifter om den som häktats eller dömts förbrott eller beträffande vilken förordnats om_ intagning i arbetsanslalt vilkatillförts av fört register inom rättsväsendetsinformationssystem. Liksom bör det ankomma på Kungl. Maj:t att meddelanärmare föreskrifter angående utlämnande av uppgift ur registret. Den föreslagna ändringen bör träda i kraft den 1 januari1974. 1 fräga om uppgifter och anteckningar som avses med den nuvarandelydelsen av 12 § bör denna gälla även efter ikraftträdandet. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. alt antagainom upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar. Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga lUl dettaprotokoll utvisar.