prop · FW03100 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är därförviktigt, framhåller , att de tjänstemän som koraraer att handhadessa arbetsuppgifter får erforderlig utbildning på området. ,som framför liknande synpunkter, framhåller att faderskapsutredningama numånga gånger är föga tillfredsställande i de fall som prövas av domstol.Folkpartiets kvinnoföi-bund erinrar om att ärenden rörande faderskap numeraofta får internationell anknytning. Önskemåletalt de som skall ha hand om faderskapsutredningama skall vara socialt utbildadebetonas i flera reraissvar. i anför bl. a.att faderskapsutredningarna har blivit mer tidskrävande på grundav att allt fler personer bor tillsammans utan att vara gifta. I dessa fallfordras ofta tid och tålamod för att bryta den negativa inställningen till vadmånga upplever som en otillbörlig inblandning frän samhällets sida. Enligtnäranden har vidare skyldigheten att inför domstol stäraraa in flera länkbara raänsaratidigt gjort arbetet mer psykologiskt känsligt och krävande, då mångakvinnor upplever detla som obehagligt och t. o. m. förnedrande och därför oftaförsöker undanhålla utredaren besvärande fakta. Nämnden anser det nödvändigtatt utredaren har goda kunskaper i psykologi och intervjuteknik, varför ensocialt utbildad tjänsteman synes mest lämpad. En sådan tjänsteman är ocksäutbildad för och van vid att lösa sociala problera av praktisk art. Iflera remissvar framhålls att det är viktigt alt den tjänsteman som bedriverutredningen i faderskapsärenden får tUlgång till juridisk sakkunskap.Länsstyrelsen i pekar på att faderskapsutredningar av olikaanledningar har blivit mer komplicerade samt att nu gällandearvsregler för de utomäktenskapliga bamen medför alt fastställande av faderskapmåste ges den rättssäkerhet som är möjlig. understryker därförbetydelsen av jurists raedverkan i dessa ärenden. Enligt är detockså mycket viktigt att barnavårdsnämnderna erinras om att juridisk sakkunskapbör anlitas i samband med faderskapsutredningar. Liknandesynpunkter anförs i yttranden frän bl. a. länsstyrelserna i och Bohussamt , sociala centralnämnden i Guslavsberg, , , kvinnoförbundoch . ifrågasätter om interegelbunden juridisk konsultation borde göras obligatorisk. För ett sådantobligatorium talar en- ligt styrelsen de vittgående konsekvenserna, bl. a. iarvshänseende, av en faderskapsfaststäUdse. socionomers riksförbunduttalar sig i liknande riktning och anser att jurister med specialinriktning påfamiljerättsliga frågor bör vara knutna till specialistfunktionen förfaderskaps-utredningar. Några reraissinstanser berör utredningens förslag att detskall ankoraraa på den tjänsteman som har hand om utomäktenskapliga bams bördatt faderskapsutredningen pågår bistå modern med råd och stöd.Landstingsförbundet framhåller att den nya organisationsformen i realitetenockså innebär ett slags barnavärdsraannaskap, ehuru tidsbegränsat och ulanpersonligt förordnande. Det är enligt förbundets raening önskvärt att dessa tjänsteraäninle helt begränsar sitt arbete till de rent legala och forraella uppgiftemaulan att de också kan ge råd och stöd åt modern hon har kontaktmed tjänstemannen. Enligt förbundet är det för undvikande av dubbelarbeteviktigt alt ett nära samarbete äger rura med bl. a. barnavårdscentralernaspersonal och de socialassistenter som enligt utredningens förslag efterfastställande av faderskap och underhållsbidrag skall svara för vad sora kankallas kuratorsverksamhet för mödrarna. Bamavårdsmannaföreningeni anför att behovet av social information är stort före och i sambandmed barnets födelse. Det måste vara raöjligt att som få kontakt medtjänstemannen i fräga före den väntade nedkorasten, vilket kan varaytterst betydelsefullt för faderskapsutredning och rådgivning inför enförändrad farailjesituation. Föreningen betonar att det är angeläget att den faderskapsulre-dandetjänstemannen ansvarar för att föräldrarna i samband med faderskapsutredningenfår erforderlig famUjerättslig information bl. a. ora konsekvenserna av olikasamlevnadsformer samt om vårdnads- och um-gängesfrägor. Liknande synpunkteranförs av . Foslerbarnsutredningenpåpekar att ifrågavarande tjänsteman enligt bamavårdsmannautredningens förslaginte skall svara för några mer orafattande sociala insatser. Det bör enligt foslerbarnsutredningensraening därför noggrant klargöras vilka arbetsuppgifter sora skall åvila tjansteraannendå i annat fall följden kan bli alt denne i realiteten övertar de arbetsuppgiftersora den tidigare barnavårdsmannen hade. ger uttryckför samraa uppfattning och frarahåller att utvecklingen mot alt ogiftaföräldrar erbjuds hjälp genom ordinarie sociala organ pä samma villkor somgäller för andra grupper i samhället försvåras om de tidigare barnavårdsmannauppgifternaförs över till den faderskapsutredande tjänstemannen. i anser att det bör vara möjligt att låtasocialassistenter i reguljärt socialvärdsarbete ha hand ora fastställande avfaderskap i redan av annan anledning aktuella ärenden, varvid assistens frånden av utredningen föreslagne specialisten givetvis kan behövas. Närandenbefarar nämligen att det blir stor omsättning pä specialistpersonalen, oradenna enbart skall ägna sig åt faderskapsutredningar och inte delta ibehandlingsarbete. Enligt nämnden skulle emellertid denna risk kunna motverkasom specialislfunktionen utökas tiU att t. ex. omfatta även ärenden rörandevårdnad och umgängesrält samt adoptioner. i Gustavsberganser att den tjänsteman som gör utredningarna rörande faderskap och underhäll ocksäbör ha möjlighet att göra utredningar enUgt barnavårds- och socialhjälpsla- garnai ärenden som han kommit i kontakt med i egenskap av faderskapsutredare.Härigenom skulle enligt nämnden undvikas att personer onödigtvis tvingas besökaolika befattningshavare. Bamavårdsmannaföreningeni framhåller att det är av vikt alt den rådgivande delen av arbetetinte tar överhanden. Enligt föreningen bör därför bamavårdsnämnden viddelegation fortlöpande följa arbetet med faderskapsutredningen. Behovet avkontroll av tjänstemannens verksamhet berörs i flera andra remissvar. anser att det är absolut nödvändigt att barnavårdsnämndernagenom stickprovsundersökningar och ärliga uppföljningar av ärenden som ejslutförts tillser hur verksaraheten bedrivs. iKronobergs län finner också sädan tillsyn viktig. Enligt bördärför anvisningar utfärdas om hur tillsynen skall utövas. HusinodersförbundelHem och samhälle anser att barnavårdsnämndens ärendekontroll helst skallutföras med juridiskt biträde som enligt förbundet normalt bör kunna ställastill förfogande inora varje ny slorkorarauns förvaltning. Utredningensuttalande att det kan bli nödvändigt att anordna särskild kursverksamhet föratt tillgodose behovet av kvalificerad personal uppmärksammas i någraremissvar. i anser alt möjligheterna attgenom kursverksarahet eller pä annat sätt utbilda de blivande faderskapsulredarnabör bli större, då kretsen av tjänsteraän med dessa arbetsuppgifter komraer altbli begränsad i förhållande till nuvarande ordning. Frågan om den närmareutformningen av UtbUdningen på detla område bör enligt las upp avsocialstyrelsen i samarbete med främst . anföratt i den mån det konstateras behov av särskild utbUdning av ifrågavarandetjänstemän det är naturligt att förbundet medverkar till att kursverksamheteller andra utbUdningsinsalser komraer till stånd. Länsstyrelseni erinrar om att utredningen framhållit vikten av altfaderskapsutredningarna genomförs så snabbi sora möjligt. vill idetta samraanhang peka på alt barnavårdsmannaförordnandena i många komraunertill största delen fördelas bland socialassistenterna, som därjärate har andraviktiga arbetsuppgifter. Arbetssituationen pä många barnavårdsnämnder ellersociala centralnämnder är mycket ansträngd. Vid ett genomförande avutredningens förslag kommer de arbetsuppgifter som de till barnavårdsnämndernainte knutna barnavårdsmännen fullgör alt överläs av bamavårdsnämnden.Utredningens förslag skapar emellertid inle några garantier för att erforderiigpersonal ställs till förfogande. Även om förslaget innebär en del besparingar,främst pä kontorssidan, måste man enligt mening mot bakgrund avden pressade arbetssituationen och det för mänga kommuner svårakommunalekonomiska läget räkna med risken att utredningens målsättning på grundav bristande personalresurser inle helt kan genomföras. Någraremissinstanser ifrågasätter om det inte skulle vara möjligt att förenklaförfarandet i fräga om fastställande av faderskap. frarahåller att strävandena att likställa bam, födda utom resp.inom äktenskap, leder tUl krav pä att också bestämmelser om fastställande avbarnets börd samordnas så långt detta är möjligt. I de fall där inget tvivelråder om barnets börd bör därför enligt förbundets raening en juridisktbindande registrering kunna företas i folkbokföringen efler anmälan av barnetsfar och mor. skullei första hand gälla för barn lill sammanboende föräldrar vare sig de är föddautom eller inom äktenskap. faderskapet inle är klarlagt vid barnets födelsebör raodern obligatoriskt hänvisas till barnavärds-myndigheten för utredning omfaderskap och för fastställande av avtal ora underhållsbidrag. Förbundetföreslår alt bamavårdsraannautred-ningens förslag ora faststäUande av faderskapomprövas i enlighet med vad som har anförts. ger isitt remissvar uttryck för samma uppfattning i fräga om reglema för faderskapsfaststäUdse. Socialförvaltningeni påtalar att vissa svårigheter kan uppkomma vid övergången tUl detföreslagna systemet, inte minst i de ärenden där börden inte kunnatfastställas. Enligt gällande bestämraelser kan barnavårdsnämnden inte lägga nedpåbörjade utredningar ora faderskapet rörande bam sora är födda före är 1970.Även ora utsikterna att fastställa faderskapet är helt obefintliga måste dessaärenden hällas aktuella. Förvaltningen anser att det vore värdefullt ombarnavärds-nämnderna fick rätt att efler omsorgsfullprövning lägga ned sädana faderskapsutredningar. Övriga påbörjade men inte avslutadefaderskapsärenden bör kunna överflyttas på de särskUda tjänstemännen och beslutsddegeringenbör avse även denna ärendegrupp. Enligt förvaltningens uppfattning är det avutomordentlig vikt att irman den föreslagna lagändringenträder i kraft upplyser barnavårdsnämnderna ora hur den nya lagstiftningenskall tillärapas. Vidare anser förvaltningen det nödvändigt med klara ochenkla övergångsbestämmelser. Utredningensförslag att skyldigheten att tillse att underhåll tillförsäkras de utomäktenskapligabamen skall åvila barnavårdsnäranden och att den tjänsteraän sora utrederbarnels börd också skall pröva underhållsfrågan, tillstyrks eller läranas utanerinran av saratliga reraissinstanser raed undantag av iMalmöhus län, vilken i detta hänseende ger uttryck för sarama uppfattning sorai fråga ora fastställande av faderskap (2). Socialstyrelsenkonstaterar i likhet raed utredningen att underhållsfrågan vanligtvis är såintimt förbunden med faderskapsutredningen i fråga om såväl utredningen somprövningen att det skulle leda till allvarliga olägenheter om dessa frågorskulle anförtros oUka organ. i anser attsynpunkterna på rättssäkerhet har samma tyngd i fräga om bestäraraande avunderhållsbidrag sora då det gäller att fastställa faderskapet. Kommunförbundetframhåller att inte minst behovet av en åtminstone i varje enskild koramunenhetlig bedömning av underhällsbidragens storlek motiverar att den tjänstemansom på baraavårdsnämnds vägnar handlägger ärenden ora fastställande avfaderskap också skall pröva frågor om underhållsbidrag och därvid förfaraenligt de av utredningen angivna procedurreglerna. Uppfattningen att denföreslagna ordningen ger förutsättningar för en enhetlig bedömning av underhåUsbidragensstorlek delas av bl. a. och . i anför att bedömningen avunderhällsbidragets storlek är en ofta debatterad fråga bland bamavårdsmannen.För riket geraensararaa riktlinjer för denna bedömning saknas, vil- ketunder alla år har utgjort ett av barnavårdsmännens främsta problem. Domstolarnaspraxis varierar avsevärt och ger därför inte tillräcklig ledning. Ettfastställt underhällsbidrag medför vittgående konsekvenser både för den underhållsberättigadeoch inte minst för den underhållsskyldige. Brislen på riktiinjer leder tUlolika bedöraning. Delta är otillfredsställande. Eftersom barnavårdsnämndenenligt lagförslaget skall godkänna avtal om underhällsbidrag, torde enhgtföreningen genom öppen kommunikation mellan närand och tjänsteraän kunnaskapas förutsättningar för godtagbar praxis. Kommunaltjänstemannaförbundetpåtalar också att det f. n. saknas enhetliga riktiinjer för bedömning avunderhållsbidragens storlek. Enligt förbundets mening hade det varit önskvärtatt utredningen mera ingående behandlat denna angelägna fråga och sökt åstadkoraraariktlinjer för bedöraningen. Denna uppfattning delas av sociala centralnämndeni liksom av socialvårdsstyrelsen i , sora påpekar att raan iDanmark tycks ha löst dessa frågor pä ett smidigare sätt. anför idetta sararaanhang att kontakter mellan komraun, advokater,rättshjälpsanstalter och domstolar skulle kunna medverka till mer enhetligbedömning i ett något större område än den enskilda kommunen. Ett sådantsamarbete skulle ocksä kunna göra dorastolarna uppraärksararaa på desvårigheter sora bamavårdsnärander och besvärsinstanser har när bidragsförskottsöks i ärenden där föräldrar efter hemskillnad eller äktenskapsskillnadfördelar vårdnaden av barnen mellan sig och avstår frän underhållsbidrag, de s.k. kvittnings-fallen. Förbundet anser det önskvärt att domstolarna visar äterhällsam-heti fråga om alt godta sådana överenskoraraelser mellan föräldrar, i synnerhetsom farailjepolitiska kommittén i sitt betänkande Familjeslöd enligt förbundelsmening inle tillfredsställande löst delta problem vid översynen avbidragsförskottsreglerna. Förbundet finner det lämpligt alt också frågor av detlaslag övervägs i saraband med att ställning tas till utredningens förslag. barnavårdsnämnderinrar om att utredningen har förordat att avtal eller dora i fråga oraunderhållsskyldighet inte alltid skall drivas frara. Om föräldraraa sararaanboroch fadera fullgör sin del av underhållsplikten skall ett sådant förfarandekunna underlåtas. Nämnden påpekar att raånga unga föräldrar nu lever tillsararaansutan att ha ingått äktenskap. Erfarenheterna visar alt onödig irritation kanskapas i sådana fall ora ett absolut krav ställs pä att underhällsbidrag skallfastställas. A andra sidan kan raan inle bortse frän alt komplikationer kanuppkomma, om föräldraraa senare separerar. Enligt utredningens förslag kommerbarnavårdsnämnden inle att ha någon obligatorisk, regelbundet återkommandekontakt med vårdnadshavaren när faderskapsutredningen är avslutad. inte heller att fä kännedom om ändrade förhållanden, t. ex. attföräldrarna har flyttat isär. Denna olägenhet bör dock kunna eliraineras genominformation tUl föräldrarna i samband med fastställande av faderskapet. Härvidär det enligt närandens uppfattning angelägel alt det klargörs för vårdnadshavarenatt frågan om underhållsbidrag i förekommande fall måste aktuaUseras av denne.Ocksä understryker att ifrågavarande koraplikationer kan rainskasgenom erforderlig information i samband med att faderskapet fastställs. Socialstyrelsenuppmärksaramar att utredningen har övervägt om barnavårdsnämnden bör åläggasatt vaka över att barn i äktenskap vid se- parationmellan föräldrarna erhåller underhällsbidrag raen funnit att delta inte behövsmed hänsyn till att underhåll i dessa fall utdöms av domstol och att parterna iregel har biträde. föreslås dock på begäran kunna biträdaäven i dessa fall. Styrelsen framhåller att det förhållandet attunderhållsbidrag utdöms av domstol i och för sig inte är någon garanti för att bametsbästa tillgodoses. Domstolen är bunden av parternas yrkanden och medgivanden.Det kan hända att ena parten är beroende av den andra och åsidosätter barnetsintressen. Vidare representerar ombudet den vuxne parlen i första hand, intebarnet. Styrelsen anser därför att det vore önskvärt att barnavårdsnämndenålades att bevaka barnens intressen oavsett om man begärt hjälp från nämndeneller ej. anser att barnavårdsnäranden bör fä raöjlighet attgodkänna avtal ora underhåll beträffande barn säväl i sora utom äktenskap. En sädanordning skulle enligt förbundet vara av betydelse från samhällets synpunkteftersom nämnden har alt utge bidragsförskott och därför bör bevakaunderhållsbidragets storlek. konstaterar att utredningen har betraktat de utomäktenskapUgabarnen som en homogen grupp och barn som är födda inom äktenskap som en annangrupp. Därvid har utredningen enligt förbundet bortsett från att förhållandenaär likartade för barn vilkas föräldrar sammanbor, oavsett om dessa är giftaeller inte. Förbundet anser att avtal om underhållsbidrag, liksom faderskapserkännande,bör anpassas till de faktiska förhållandena och inte till om äktenskap har ingåttseller ej. Enligt förbundet bör därför förfarandet när det gäller avtal omunderhållsbidrag utformas i linje med vad förbundet har föreslagit beträffandefaderskapserkännande. Endast för de fall föräldrarna inte sammanbor börlagtexten innehålla tvingande regler om avtal om underhållsbidrag. Samraaregler bör gälla dä sararaanboendet upphör och dä äktenskapet upplöses.Liknande uppfattning förs fram i remissvaret från . Utredningensuppfattning att det med hänsyn till bidragsförskottslagens bestämraelser orabarnavårdsnämndens kravverksamhet inte finns skäl att behålla regler, sominnefattar skyldighet för ett annat organ barnavårdsman att bistå vårdnadshavarenmed indrivning av underhållsbidrag, delas av de flesta remissinstansema. Socialstyrelsenerinrar om att utredningen föreslär en allmän övergäng till en ordning, sominnebär alt bamavårdsnämnden då bidragsförskott utgår bör biträda vårdnadshavarenvid indrivning av den del av underhällsbidraget som överstiger förskottet, samtatt utredningen tUlagt att närandeti givetvis även i andra fall äger biträda vårdnadshavarenmed indrivning av underhällsbidraget. Styrelsen framhåller att utredningensynes utgå från att alla barn, som inte fär sitt underhällsbidrag i vederbörligordning, har rätt tiU och ansöker om bidragsförskott. Endast i fall därbidragsförskottet inte ger full täckning för det fastställda underhållsbidragetskulle därför något egentiigt behov föreligga av hjälp med indrivning för den underhållsberätligadesegen räkning. Styrelsen anser eraellertid att detta resoneraang inte håller.Sålunda påverkas rätten tUl bidragsförskott ännu av nationaliteten (jfr dockfamiljepolitiska kommitténs förslag). Barnet skall vara svensk medborgareeller som vårdnadshavare ha en svensk medborgare, bosatt i (1 § förstaoch andra styckena Bfl). Med medborgarskap i jämställs medborgarskap iannat nordiskt land (art. 18 nordiska konventionen ora social trygghet). Iandra "utländska" fall kan enligt 24 § Bfl järaförd raed kungörelsen(1967: 201) ora rätt till bidragsförskott i vissa fall förskott utgå endastunder förutsättning att barnet och dess vårdnadshavare inte har raedborgarskapi någon stat eller är poUtiska flyktingar särat vårdnadshavaren vistas i . Enligt styrelsens mening väcker utredningensresonemang tvekan även från en annan synpunkt. Bidragsförskott skaU enligt 2 § Bflinte utgå om del "föreligger grundad anledning antaga alt denunderhållsskyldige i vederbörUg ordning betalar fastställt underhållsbidragicke understigande vad som skulle utgå i bidragsförskott enligt 4 § första ochandra styckena". Styrelsen har i Råd och anvisningar nr 174 frän ,dä förskottet utgjorde . , kommenterat besläraraelsen påföljande säll. För att denna regel skall vara tillämplig fordras, dels att detär fråga om ett fastsläUt underhållsbidrag (slutiigt eller interiraistiskl)och dels att bidraget betalas regelbundet på förfallodagen. Däremot fordrasinte, alt hela det fastställda bidraget betalas. Om bidraget är fastställtexempelvis tiU 3(X) kr, och barnet regelbundet erhåller , imånaden, skall bidragsförskoti inte utgå. Däremot lorde det vara skäl förbarnavårdsnämnden att rikta barnavårdsmannens uppmärksamhet på ett sådant förhåUandeeller om barnavårdsman inte är förordnad undersöka om sådant förordnandekan vara påkaUat, Under de år bidragsförskottslagen varit i kraft har enligtstyrelsen veterligen ingenting inträffat som raotsäger dess tolkning avifrågavarande bestämmelse. Det torde således finnas barn även utanför de bidragsför-skottsberättigadeskrets, vilkas vårdnadshavare kan tänkas ha stort behov av hjälp med indrivningav underhällsbidrag. Enligt styrelsens mening bör barnavårdsnämnderna åläggasatt hjälpa även dessa. Däreraot synes det inte finnas skäl att bibehålla bamavärdsraannenför uppgiften i fräga. Liknande synpunkter anför och i . Enligt barnavårdsnämnden i har de flestabarnavårdsnämnder genom barnavårdsmän eller kravavdelning haft direktförmedling av underhällsbidrag från den underhållsskyldige lill vårdnadshavaren.I flera fall där avtalat underhållsbidrag överstiger bidragsförskottetförmedlas underhållet regelbundet ulan att bidragsförskott tas i anspråk. Sädanförmedling förekomraer ocksä ofta i ärenden där den underhållsskyldigeinbetalar fastställt underhällsbidrag frivilligt men under trycket av att enmyndighet som barnavårdsnämnden raedverkar. Vårdnadshavaren har ofta behov avatt förstärka sitt krav genom sådan förmedlingsverksamhet. I andra fall kan meningsskiljaktighetermellan parterna innebära att ett personligt överlämnande av underhållsbidragkänns förnedrande för vårdnadshavaren och medverkar till irritation för bådepartema och barnet. önskar den underhållsskyldige alt förmedling avunderhåll skall ske för att kontroverser om belopp och andra förhållanden ommöjligt skall undvikas. Införsel i lön och andra åtgärder sägs ofta kunnaundvikas genom att underhäll direkt förmedlas mellan partema. bör enligt näranden även i fortsättningen handha förmedlingsverksaraheti enlighet med det anförda. 8 1973.1 saml. Någraremissinstanser, bl. a. i , har upp-inärksaramat att famUjepolitiskakommittén föreslagit att administrationen av bidragsförskotten skall flyttasöver lill försäkringskassorna. Socialvårdsstyrelsen i anser attindrivning av underhällsbidrag och utbetalning av bidragsförskott mera röradministration än värd och behandling. Enligt styrelsen skulle dessafunktioner lämpligen kunna övergå frän till annat organ.Styrelsen erinrar härvid om famUjepolitiska kommitténs förslag. Frågan om skyldighet att raedverkatUl all fastställt bidrag höjs när väsentligt ändrade förhållanden påkallar deteller då lagstadgad generell uppräkning av underhållsbidrag beslutats berörs iflera remissvar. påpekar att det enligt utredningenfår anses ankomma på bamavårdsnärand, som inträtt i barnets rätt på grund avutgivna förskott, att vid erhållen vetskap underrätta vårdnadshavaren omsädana särskilda förhållanden som kan föranleda ändring av. fastställt bidrag,liksom även att tillse att den bidragsskyldige beaktar uppräkning avunderhållsbidrag. Enligt nämnden förekommer det i många fall att denunderhållsskyldige erlägger bidraget direkt lill vårdnadshavaren, varförnämnden inle känner lill om t. ex, en generell höjning beaktats. Närandenkonstaterar att barnavårdsmännen härvidlag spelar en betydelsefull roll. Omden obligatoriska tillsynen när det gäller barn utom äktenskap upphör ochkontakten i stället förutsätts ske frivUligt finns det anledning alt fränbarnavårdande synpunkt starkt understryka viklen av att barnavårdsnämnden genoraen vidgad och allraän information ger upplysningar ora förekommandeuppräkningar av underhållsbidrag och ora de åtgärder som erfordras för att vidväsentligt ändrade förhållanden få ett underhållsbidrag höjt eller nedsatt.Enligt erfarenhetema från närandens barnavårdsmannaavddning förekommer näraligenej sällan att vårdnadshavare själva inle observerar eventuella möjlighetertill ändringar i fastställt underhällsbidrag. Näranden konstaterar att detdärför framstår som angeläget alt barnavårdsnämnderna ges erforderligaresurser för sädan inforraationsverksarahet.