prop · FW0375 · 1973-12-31 00:00:00 — MiUtärapoteket tillkom som centralt statsapotek för försvaretår 1940 för all bl, a, bUda stommen i en särskild produktionsorganisation inomkrigsmaklen i krig, de s. k. centralapoleken. I apotekels arbetsuppgifter ingårenligt instruktionen alt tillverka, anskaffa och kontrollera läkemedel. Vidareskall omsätta läkemedel som ingår i krigsmaktens beredskapslager. Ikrigsplanläggningsarbete m.m. biträder försvarets sjukvårdsstyrelse.På bedrivs också försvarsmedicinsk läkemedelsforskning.Militärapoteket är den enda myndigheten i central instans inom krigsmaklen medfarmacevtisk personal i sin organisation. Inom handläggs frågorrörande den mUitära läkemedelsförvaltningen av en särskild organisationsenhet den mUitära sektionen. Apoteksväsendet övertogs av staten fr. o. m. den 1 januari1971. Som en följd härav sker praktiskt taget all läkemedelsförsörjning ilandet genom apoteksbolaget. Med hänsyn till förväntade framtida samordningseffekterförordar jag alt militärapoleket och dess filialapotek upphör som militäraorgan. Huvudmannaskapet för driften vid krigsmaktens beredskapsförråd läkemedelscentralerna och de centrala läkemedelsförråden bör tasöver av apoteksbolaget. Beredskapsläkemedlen i förråden bör även ifortsättningen tillhöra krigsmaklen. Försvarets sjukvårdsstyrelses ställning som fackmyndighetför hälso-och sjukvården inom krigsmakten och som central förvaltningsmyndighetpåverkas inle av förslaget. Styrelsen skall vidare behälla ett övergripandeansvar för krigsmaklens läkemedelsförsörjning såväl i fred som krig.Sjukvårdsstyrelsens förhållande lill överbefälhavaren och försvarsgrenschefernaförändras inle heller. Vissa ledningsfunktioner som är delegerade tillmilitärapoleket förs åter till styrelsen. Genom överföringen av militärapotekels verksamhet,personal m.m, till apoteksbolaget kommer farmacevtisk sakkunskap att saknas påcentral nivå inom krigsmakten. Jag anser därför att sakkunniga på detta områdemåste tillföras sjukvårdsstyrelsens organisation. För detla ändamål har jagberäknat medel för tre tjänster för farmaceutisk expertis. Organisatoriskt börtjänsterna vara direkt understäUda generalläkaren och i övrigt repliera pånågon av enheterna inom styrelsen. Innehavaren av en av dessa tjänster börockså biträda chefen för medicinalkåren i frågor rörande mUitärfarmaceutiskutbUdning. Beträffande avlalsbara anställnings- och arbetsvUlkor fördenna personal avser jag att ge förhandlingsuppdrag. Omorganisationen kan innebära ökade arbetsuppgifter förstabsapotekare vid vissa mUilärområdesslaber. Jag anser därför att arbetstidenför stabsapolekare vid staberna för Södra, Västra och Östra militärområdena samt för Bergslagens och Nedre mUitärområden börutökas lill tio timmars veckoarbetstid samt att veckoarbetstiden förstabsapotekare vid staben för Övre militärområde bör utökas till sjutimmar. En stabsapotekare med tre timmars veckoarbetstid bör dämtöver tiUkommavid militärkommandostaben på , Jag anser i likhet med att de s. k.centralapoleken, dvs. den i krig planerade särskilda produktionsorganisationenbör utgå ur krigsorganisationen. All personal vid militärapoleket som berörs avomorganisationen kommer att kunna erbjudas anställning i apoteksbolaget. Jag villi detla sammanhang särskUt understryka vikten av att anställningstryggheten förpersonalen beaktas. Del ankommer på Kungl. Maj:t att vidta deförfattningsändringar som nämnda förslag kan ge anledning tUl. Kostnaderna för den verksamhet som förs över tillapoteksbolaget har jag för helt budgetår beräknat till , vilketför perioden 1974 innebär . De ekonomiska villkorenskall i enlighet med i prop. 1973:16 redovisat avtal regleras i en särskUdöverenskommelse mellan apoteksbolaget och försvarets sjukvårdsstyrelse. Min beräkning av det totala medelsbehovet framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jag hemstäUer att Kungl. 1. besluta att militärapoleket skallupphöra med utgången av , 2. tUl Försvarets sjukvårdsstyrelseför /74 anvisa ett förslagsanslag av . Fortifikationsförvallningen är centralförvaltningsmyndighet för fortifikations- och byggnadsväsendet inomkrigsmakten. 1 förvaltningens uppgifter ingår också att för krigsmaktensräkning svara för markfrågor. Verksamheten finansieras från förslagsanslagetFortifikationsförvaltningen, Programplan för perioden /74-1977/78 Beträffande utvecklingen av delprogrammet anförfortifikationsförvaltningen bl, a, följande. Verksamheteninom delproduklionsområdet Markanskaffning beräknas under programplaneperiodenfå i slort sett oförändrad omfattning. De svårigheter all på frivUlig vägförvärva mark för försvaret som uppkommit genom ändringar ilagstiftningen om beskattning av fast egendom beräknas stå kvar och kommer attmedföra att det blir mera tids- och arbetskrävande all anskaffa önskvärd mark.Under senare, år har del vidare bhvit alltmer påtagligt alt försvarets framtidabehov av Prop, 1973:75 64 mark måste beaktas vid den civila planläggningen på skildanivåer. Denna utveckling kommer säkeriigen att förstärkas underprogramplaneperioden, vilket beräknas medföra merarbete med all följa ochmedverka i den civila planeringen. Pågående utredningar om försvaretsfredsorganisation kan vidare resultera i att vissa förband dras in, vilket isin tur kan medföra omfattande och arbetskrävande försäljningar av mark ochbyggnader. Utvecklingen inom delproduktionsområdena Anskaffning avbefästningar m, m., Anskaffning av kaserner m, m. och Iståndsättning avbefästningar och kaserner m, rn, samt inom facket äroklar. Del bedöms dock sannolikt att den årliga investerings- ochunderhåUsvolymen kommer att vara ungefär oförändrad . Anskaffningsverksamheten kan dock påverkas av dels denredan påbörjade strukturomvandlingen inom fredsorganisationen, dels den avKungl. Maj:l anbefallda minskningen av antalet anställda inom försvaret som kanmedföra behov av ganska stora investeringar, främst på förrådssidan. Fömtseddaförändringar inom försvaret i fråga om lokaUsering, antal myndigheter ochorganisation kan också medföra meruppgifter för fortifikationsförvallningen, t,ex, omarbetning av general- och ulbyggnadsplaner. Den successiva övergången tUl flygplan 37 föranlederbyggnadsåtgärder vid flottiljer och baser, bl. a. för att kunna tillgodosebehovet av verkstäder, hangarer m. m. Vidare tillkommer åtgärder för att tillgodosebehovet av flygdrivmedel samt komplettering av uppställningsplatser ochflygplanvägar m. m. för den nya flygplanlypen. Den begränsade medelstillgången samt prioriteringen avutbildningsverksamhet och materielanskaffning medför enligt fortifikationsförvallningenatt de funktions- och standardkrav som f, n, ställs på de olikabyggnadsobjekten måste prövas om. räknar med alt underprogramplaneperioden behöva medverka i konjunkturstimulerande åtgärder ochavser därför all i den utsträckning det är möjligt upprätthålla eninvesleringsreserv. Utvecklingen inom delproduklionsområdet Tillämpad ejobjektbunden forskning visar på ett ökande intresse för verkan avkonventionella vapen. Önskemål om att återgå lill koncentrerad lagerhållning avammunition ra. m. i bergförråd innebär krav på att se över och ändra nuvarandestorlek på sådana anläggningar, Verksamheten inom facket kommer altstuderas i samband med vissa pågående försök med s. k. integrerad fastighelsdrifl.Erfarenheterna från dessa försök beräknas ge en säkrare grund för denlångsikliga utvecklingen inom facket och för planeringen av kort- ochlångsikliga åtgärder. har sett överfortiflkations- och byggnadsförvallningens organisation. Arbetet har hittUlslett lill mindre organisationsförändringar inom befästningsavdelningen,kasernavdelningen, markbyrån, administrativa byrån, väg- ochvattenbyggnadsbyrån Ytterligare ändringar avnuvarande organisation väntas bh genomförda . Genom rationaliseringsinstitutets försorg görs också enöversyn av organisationen vid försvarets fasta maskinanläggningar. Erfarenheterna från denna försöksverksamhet kan ledatUl en organisationsändring i fråga om maskintjänsten. Den av fortifikationsförvallningen beräknade utveckhngenav anslaget Fortifikationsförvallningen framgår av följande sammanställning(prisläge febmari 1972; 1 000-lal kr,), 1972/731 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 Summa 1973/78 36 960 37 810 36 120 33 380 31790 31790 170 890 ' Prisläge . Förslag till ändrad organisation förfortifikationsförvaltningen Uppdrag till Ar 1969 uppdrog Kungl, Maj:t ål försvaretsrationaliseringsinstitut att i samverkan med fortifikationsförvallningen seöver organisationen för fortifikations- och byggnadsförvaltningen inomförsvaret saml att till Kungl, Maj:t inkomma med de förslag översynen kundeföranleda. Som riktlinjer för uppdraget angavs bl, a, att utredningen skuUeavse en huvudstudie av organisationen för fortifikations- och byggnadsförvaltningenoch i första hand gälla de uppgifter som handläggs centralt. Utredningen skullebedrivas med utgångspunkt i att fortifikationsförvaltningen skulle behållassom särskilt ämbetsverk, direkt underställt Kungl, Maj:t, Förenklingar iorganisationen, t, ex, genom punktrationaliseringar, skuUe eftersträvas ochlönsamheten i att köpa tjänster från utomstående undersökas. Anpassningen avförvaltningens planerings-, ekonomi- och rationaliseringsfunklioner liUförvaltningens uppgifter skulle utredas särskilt och sambandet mellanfortifikations- och byggnadsförvaltningen samt försvarets materielanskaffninguppmärksammas. har lagt framförslag ändrad organisation för fortifikationsförvaltningen. Förslaget harnärmare redovisats i en rapport över det verkställda översynsarbetel (Rapport726101 Fortifikationsförvallningens organisation). Efler remiss har yttranden över organisationsförslagetavgetis av överbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen, chefen förflygvapnet, , , ,akademikers centralorganisation (), ()och (TCO-S). Ianslutning lill att förslaget ingavs till Kungl. Maj:l har vidarefortifikationsförvallningen och personalorganisationerna vid förvaltningenavgelt yttranden. Prop,1973:75 66 Nuvarande organisation och uppgifter Chef för fortifikationsförvaltningen är en generaldirektörmed en överdirektör som ställföreträdare. Verket är organiserat på tvåavdelningar, befästningsavdelningen och kasernavdelningen, samt sju friståendebyråer, forskningsbyrån, markbyrån, administrativa byrån, byggnadsbyrån,värmebyrån, elektrobyrån och väg- och valtenbyggnadsbyrån. Dessutom finns tvåfristående sektioner, utredningssektionen och kalkyl-sektionen. Ifortifikationsförvallningen ingår också chefen för byggn ad s-ochreparalionsberedskapen sarnt . Sju byggnadskontor, ett i varje militärområde och ett inomGotlands mUilärkommando, är direkt understäUda fortifikationsförvallningenbeträffande bl, a. byggledning och kontroll vid större ny-, tUl- ochombyggnadsarbeten. Enligt gäUande instruktion skall fortifikationsförvallningenanskaffa fortifikations- och byggnadsmaleriel för krigsmakten, efter bemyndigandeav Kungl. Maj:t projektera och uppföra krigsmaklens befästningar och byggnadersamt anordna krigsmaktens flygfält, övningsfält och skjutfält. Förvaltningenskall förvärva, försälja, arrendera eller förhyra fast egendom förkrigsmaktens räkning samt vårda och underhålla krigsmaklens befästningar ochbyggnader, flygfält, övningsfält, skjutfält och övrig fast egendom. Vidareskall förvaltningen följa den tekniska utvecklingen och bedriva sådanplanläggnings-, forsknings- och konstruktionsverksamhet som fordras för allhålla god krigsberedskap i fortifikaloriskt hänseende. Förvaltningen skallslutligen enligt särskUda föreskrifter organisera byggnads- och reparationsberedskapen(BRB). Vid fortifikationsförvaltningen fanns 806 tjänsterinrättade . Häri ingår inte tjänsterna vid BRB:s centralkontor,kasern-vårdsbyråns stockholmssektion och ämbetsverkels centralförråd i Valla.Vid samma tidpunkt fanns 102 vakanser. Utgångspunkter m. m. En grund för rationaliseringsinstitutets förslag har varitatt fortifikationsförvallningen även i fortsättningen skall vara centralförvaltningsmyndighet för fortifUcations- och byggnadsförvaltningen samt altförvaltningens huvudarbetsuppgifter skall vara oförändrade. Hänsyn har ocksåtagits lill den indelning efler objektens art, verksamhetens art samlfacktUlhörighet som har legal tiU grund för uppbyggnaden av förvaltningens nuvarandeorganisation. En väsenthg utgångspunkt har vidare varit försvarets nyaplanerings- och budgeteringssystem. Möjligheterna lill och lämpligheten av altköpa tjänster från utomstående har bedömts ha betydelse främst för frågan omorganisationens storlek. Hänsyn har slutligen tagits till utvecklingen inombyggmarknaden och inom försvaret. Begreppet fastighetsförvaltning inom byggnadsstyrelsensverksamhets- Prop, 1973:75 67 område innefattar numera förutom underhåU ävenfastighetsdrift samt ombyggnad och komplettering. Denna utveckling har gettanlednmg lill överväganden om nuvarande organisatoriska samordning avanskaffning och underhåll alltjämt bör bestå eller om fastighetsförvaltningenbör sammanföras till en särskild för fortifikationsförvaltningen gemensamorganisationsenhet. Institutet anser dock att fortifikationsförvallningensnuvarande organisatoriska samordning av nyanskaffning, ombyggnad ochkomplettering samt underhållsverksamhet åtminstone på kort sikt är meraändamålsenlig och bör behållas. förslag innebär attfortifikationsförvallningens organisation ändras i följande avseenden.Verksledningen förstärks. En enhet för central planering inrättas, varvidnuvarande utredningssektion utgår. En driftenhet för central ledning ochsamordning av fastig-hetsdriflen inrättas. Delar av nuvarande värmebyrå ochelektrobyrå samt del av väg- och valtenbyggnadsbyrån förs samman till enfackenhet. Återstående del av väg- och valtenbyggnadsbyrån bUdar övergångsvisen väg- och flygfältsenhet medan värme- och elektrobyråerna ulgår urorganisationen. Övriga enheter behåller i princip sin nuvarande organisatoriskaställning. Institutet föreslår vissa ändringar avfortifUcationsförvaltningens ansvar och arbetsuppgifter. Nya former förfinansiering av förvaltningens verksamhet föreslås. Förslag lämnas tUlindelning av verksamheten i internprogram, den nya organisationens storleksaml till tidsplan för införandet av organisationen. Institutet föreslårfortsall översyn av verksamheten på regional och lokal nivå. I fråga om byggprocessen föreslår institutet attverksamheten bedrivs i särskilda projektgrupper under ledning av projektledare.Köp av tjänster bör ske i ökad utsträckning. Institutet har övervägt frågan om en lekmannastyrelse vidfortifikationsförvaltningen men har inte funnit skäl att föreslå att en sådanstyrelse inrättas. När detgäller verksledningen anser institutet att flera skäl talar för att inrätta entjänst för ekonomidirektör vid förvaltningen. Det nya planerings- ochbudgeteringssystemet, byggprocessens projektgrupper med projektledare ochbehovet att fortlöpande kontrollera projekteringskostnader m, m. inom och utomfortifikationsförvaltningen bedöms kräva överinseende över ekonomi- ochbudgetfrågor oberoende av organisationsgränser. Frågor om fördelning avkostnader meUan olika enheter, prissättning och taxor kan också vara av storbetydelse liksom analys av de olika enheternas produktivitets- ocheffektivitetsulveckling. Kalkylenheten bör vara underställd ekonomidirektörenoch därigenom få en neutral ställning i förhållandet tUl de tekniska enheterna. Enligt institutets bedömning kommer de årligakostnaderna för vård och förvaltning inkl, drift av försvarets anläggningarsannolUcl att bli större än investeringskostnaderna. omfång som nödvändigheten av att samordna verksamhetenmellan olika enheter och skapa en gemensam grundsyn förfastighetsförvaltningsverksamheten utgör enligt institutets mening starka skälför att tillskapa en ny tjänst på verksledningsnivå för en d r i f t d i r e kt ö r , På driftdirektören, som bör ha teknisk utbUdning och helst ävenerfarenhet från verksamhet på regional nivå, kan också läggas den tekniskasamordningen av byggprocessen inom befästnings- och kasernenheterna. Sammanförandet av delar av nuvarande fackbyråer lill enfackenhet innebär att chefen för denna enhet får ansvaret för att samordna deolika fackens verksamhet, vilket har varit en av överdirektörensviktigaste uppgifter. En fortlöpande teknisk samordning ovanför cheferna förbefästnings- och kasernenheterna behövs inte enligt institutet. Den totalaverksamhetens omfattning motiverar inte heller mer än högst två tjänstemän iöverdirektörs ställning. Den nuvarande tjänsten som överdirektör föresläsdärför utgå ur organisationen. Institutet föreslår således att verksledningen skall beståav en generaldirektör, en ekonomidirektör och en drifldirektör. Såväl det nya planerings- och budgeteringssystemet som deninterna ansvarsfördelningen mellan sak- och serviceenheter ställer enligtinstitutet ökade krav på planering och kostnadsuppföljning inomfortifikationsförvaltningen. Institutet anser att dessa bör tUlgodoses genomatt en enhet för central planering inrättas. Enheten skall främst varastabsorgan åt verksledningen och samordna verkets planering, budgetering ochuppföljning. Vidare bör enheten ansvara för den administrativa planering bedöms behöva 19 tjänster utöver chefen förenheten. I samband med att den nya enheten inrättas föreslås den nuvarandeutredningssektionen utgå ur organisationen. Institutet föreslår att en särskild driftenhet inrättasdirekt under verksledningen för ledning och övervakning av driften vidbefästningar och kaserner. Utöver chef för enheten bedöms 38 tjänster behövainrättas för denna enhet. Mot bakgrund av utvecklingen på byggmarknaden mot ökadsamordning mellan installalionsfacken samt installationernas ökande kostnadsandelanser institutet alt nuvarande enheter för installalionsverksamhet börsamordnas i en gemensam fackenhet. Denna bör bUdas genom att delar av nuvarandevärmebyrån och elektrobyrån förs samman med del av nuvarande väg- ochvattenbyggnadsbyrån. Enheten kommer därmed all innehålla el-, ws- ochva-specialister som främst skaU medverka vid projektering inom andra enheter.För verksamheten inom fackenheten beräknar institutet 74 tjänster utöver enchef för enheten. Den verksamhet i form av anskaffning och underhåll avvägar och flygfält som återstår av väg- och vattenbyggnadsbyråns ansvarsområdesedan fackenheten inrättats bör erdigt institutet även i fortsättningen hållassamman. Av praktiska skäl och för all få en smidig övergång till nyorganisation föreslår institutet att en fristående väg- och flygfältsenhetinrättas övergångsvis. För alt tillgodose sambandet mellan befästnings-ochflygfällsverksamheten bör dock enheten föras över till befästningsenheten närförhåUandena så medger. För verksamheten inom den frislående enheten behövsenligt institutet 34 tjänster. Institutet föreslår att nuvarande enheter förbefästningar, kaserner, mark, byggnadsverksamhet, administration, forskning ochkalkylverksamhet i princip skall behålla sin organisatoriska stäUning. Institutet anser att kalkylverksamheten bör varafristående från den egentliga projekteringen och upphandlingen och förordar enfristående kalkylenhet som är direkt underställd verksledningen. Den fortifikatoriska forskningen bör enligt institutetsamlas i en särskild resultatenhet inom fortifikationsförvaltningen. Denna kanantingen vara fristående direkt under verksledningen eller knuten tillbefästningsenheten. VUken lösning som bör väljas beror enligt institutet påvUken betydelse den ej objektbundna forskningen anses ha för verksamheten. För att tiUgodose verkets behov av internverksamhetsplanering, budgetering och redovisning inom ramen för det nyaplanerings- och budgeteringssystemet är det enligt institutets meningnödvändigt alt använda internprogram. Dessa bör vara anpassade lill de uppdragförvaltningen erhåller och utgöra stommen i det interna budgetarbetet.Institutet föreslår följande internprogram och interndelprogram. Anskaffning avanläggningar m. m. Anskaffning av befästningar (inkl. flygfält) De basorganisatoriska enheterna har huvudansvaret förutformningen av budgeten inom sitt internprogram eller interndelprogram ochfinansierar genom uppdrag verksamheten vid fack- och byggnadsenhelerna somfömtsätts utgöra resultatenheter. Institutet föreslår att fortifikationsförvallningensverksamhet i sin helhet skaU redovisas mot ett formellt anslag om . Därvid las på utgiftssidan upp löner och andra kostnader föranställd personal, ersättningar tUl konsulter samt lokalhyror m. fl. Som inkomster tas upp ersättningar från programmyndig-helerför anskaffnings- och förvaltningsuppdrag samt andra betalda uppdrag som t. ex.sekundäruppdrag avseende försvarsforskning. För att jämna ut säsongvariationerbör förvaltningen få disponera en rörlig kredit i . Kostnaderför projektering av objekt som inle kommer till utförande bör vidare täckasgenom ett särskilt bidragsanslag. Förändring av ansvar och arbetsuppgifter bör enligt institutet ansvaraför fastighetsdriften inom försvaret i likhet med vad iannat sammanhang har föreslagit för sin verksamhet i fråga om civila statligafastigheter. Institutet ser också detta som en konsekvens av alt ett nytthyressystem införs. Institutet konstaterar att erfarenheten av och kunskapenom anläggningar för skydd mol vapenverkan främst är koncentrerad tillfortifikationsförvallningen. Institutet föreslår därför att förvaltningen blirsakkunnig myndighet främst för projektering av sådana anläggningar inomstatsförvaltningen. har beträffande vissafastigheter i storstockholrasorarådet uppgifter som i andra områden sköts avlokal förvaltningsmyndighet. Institutet föreslår att förvaltningen befrias fråndessa uppgifter. Härvid bör den nuvarande stockholmssektionen inom kasernavdelningenskasernvårdsbyrå utgå ur organisationen. Hur denna verksamhet i fortsättningenskall skötas bör enligt institutet närmare prövas i samband med fortsattöversyn på regional och lokal nivå, I avvaktan på resultatet härav börfortifikationsförvallningen i samverkan med institutet och berörda myndigheterfå vidla erforderliga provisoriska åtgärder. Institutet utgår från att det av försvaretsmaterielanskaffningsulred-ning framlagda belänkandet Materielanskaffning förförsvaret, del II,läggs rill gmnd förbeslut om fortifikationsförvaltningens materielanskaffning ochförrådshållning. Delta skulle enligt institutet innebära att personalen förredovisningsuppgifter och inköp kan reduceras samt alt centralförrådet i Vallakan avvecklas eller föras över till annan myndighet. Om statsmakterna fattar beslut om att omlokaliserafortifikationsförvaltningen i enhghet med förslag från delegationen förlokalisering av statlig verksamhet bör enligt institutet ställning ochorganisatoriska placering prövas om. Överbefälhavaren bör få uppdrag attutreda denna fråga. Synpunkter på verksamhetens bedrivande Institutet föreslår att verksamheten inomfortifikationsförvallningen i största möjliga utsträckning skall bedrivas inomprojektgrupper. Dessa bör ledas av särskilt utsedda projektledare med avgränsattekniskt, ekonomiskt och tidsmässigt ansvar för varje objekt eller objektgruppinom produktionen. Projektgrupperna bör bestå av tekniker ur basorganisationen. Särskild uppmärksamhet bör enligt institutet ägnas åt altfölja upp kostnader, produktivitetsutveckling m. m. Dessa åtgärder inbegriperbl. a, system för planering, tidsredovisning och kostnadsuppföljning. Institutet anser att fortifUcationsförvaltningen i ökadutsträckning bör anhta konsulter särskilt för projektering ianskaffningsverksamheten. Projektering i egen regi av kasernbyggnader m. m, börendast drivas så långt att entydigt underlag i form av skisser finns, varefterupphandling av ritningar, beskrivningar m. m. bör ske mot fast pris och ikonkurrens. I fråga om befästningar finns inte samma möjligheter att köpatjänster. Även här bör enligt institutet strävan dock vara all minska den egnaprojekteringsverksamheten. Utnyttjandet av konsulter bör främst avse köp avarbetskraft och först i andra hand köp av idéer.