prop · FW0357 · 1973-12-31 00:00:00 — TCO anser sig inte kunna tUlstyrka attspecialutbildning inom en näringsgren med minskande sysselsättningsraöjligheterges en kraftigt ökad prioritet, när åtgärder inte saratidigt föreslås för attöka anställningstryggheten för de redan sysselsatta i branschen. SÖ frarahåller att beslut om utformningen av de gyranasiala skolornainnebar att en allraän teknisk utbUdning utan alltför stark specialiseringinfördes. Denna imiktning har ytterligare markerats vid gym-nasieskolreforraenår 1971. De principer som låg till grund för dessa beslut äger fortfarandegiltighet. Mot denna bakgrund avstyrker SÖ utredningens förslag om inrättandeav särskilda utbildningsgrenar för gjuteriteknik inom gymnaiseskolans två- ochfyraåriga tekniska linjer. Beträffande försöksverksamheten raed den gjuteritekniskavarianten inora den raaskintekniska linjen anser SÖ att det ringa elevintresseti och för sig raotiverar att utbildningens fortsatta anordnande sätts i fråga.Försöksverksamheten, som är riksrekryterande, förväntades samla rainst 15 eleverper år. Antalet elever sora erhållit slutbetyg uppgick tUl fera och år1971 tUl tolv. /72 kunde utbildningen inte anordnas på grand avbrist på elever. Med hänsyn till det otvetydiga behovet av teknisk personal förgjuteriindustrin och det förhållandet att viss teknisk personal om än imindre orafattning tillförs näringsgrenen från denna utbildning har dock SÖ iannat sararaanhang föreslagit Kungl. Maj:t alt försöksverksarahelen fårfortsätta. SÖ anser vidare attvidtagna och planerade åtgärder vad gäller utbildning av gjutare ochmodellsnickare motsvarar vad utredningen anser bör koraraa till ståndbeträffande dessa personalkategorier. Gjuteriindustringenoragick betydande strukturella förändringar. Den långsararaaefterfrågetillväxten i korabinalion raed en ökad iraportkonkurrens ledde tillöverskottskapacitet inora flera produkt-oraråden. Järasides härmed ställdesmånga företag i branschen inför krav på omfattande moderniseringar avproduktionsapparaten och förbättringar av arbetsrailjön. För fraraför allt demindre förelagen saknades i raånga fall möjligheter att möta dessa krav vilketmedförde ett stort antal företagsnedläggningar. Således kora under 1960-talet110 företag, huvudsakligen inom järngjuteriområdet, all läggas ned. Totalt beräknasca 3 000 personer direkt ha berörts av dessa nedläggningar. Denna snabba strukturoravandlingingav farhågor för branschens fraratida utveckling. inleddedärför och industrideparteraentet en geraensaraundersökning för att kartlägga branschens nuläge och bedöraa dess utvecklingsraöjlig-heter.Utredningsarbetet, vilket huvudsakligen bedrivits vid Svenska gjuterif öreningen,redovisades i en rapport, sora har reraissbe-handlats. Detföreliggande utredningsraaterialet tillsararaans raed reraissyttrandena utgörenligt min raening ett tUlräckligt underlag för att nu pröva behovet avsärskilda industripolitiska åtgärder för gjuteriindustrin. Enfortsatt strukturoravandling inora gjuteriindustrin synes vara en nödvändigförutsättning för att branschen i fraratiden skall vara konlcur-renskraftig ochdärraed kunna erbjuda de anställda en tryggad sysselsättning och en god arbetsrailjö.Den tekniska utvecklingen raot alltraer raekaniserade och kapitalkrävande tillverknlngsraetoderoch de höga kostnaderna för nödvändiga förbättringar av den inora stora delarav branschen dåliga arbetsrailjön torde i raånga fall koraraa att ställa kravpå större och raera specialiserade enheter. Jag vill emellertid i detla sararaanhangunderstiyka att det även i fraratiden koraraer att finnas behov av raindregjuterier för produktion i kortare serier. Även av dessa företag torde dock koraraaatt krävas en hög grad av specialisering i produktionen vad avser bl, a,styckevikter och gjutraetaUer. Iutredningen har konstaterats alt arbetsrailjöproblemen är betydande inom gjuterundustrin.Det FoU-arbete som delvis raed statiiga medel bedrivs på arbetsmUjöområdetliksom en utveckling mot större enheter raed mera avancerad produktionsteknikinnebär att föratsättningar skapas för att betydande delar av branschensproblem i detta avseende skaU kunna lösas. Av dessa skäl bör statiiga åtgärderför gjuterundustrin enligt min raening huvudsakligen inriktas på att skapakonkurrenskraftiga enheter, som själva kan bära kostnaderna för angelägna raUjö-förbättringar. Jagdelar den av utredningen och flera reraissinstanser fraraförda åsikten att deti framtiden kommer att krävas en intensifierad samverkan mellan de enskilda gjuteriföretagen.Den samverkan som kunnat noteras har haft begränsad omfattning ochvarit av relativt spe-cieU karaktär. För perioden 19601970 finns endast 13stycken kända överenskoraraelser om överförande av hela eller delar avproduktionen från ett förelag till ett annat. I flertalet fall har överenskoraradsernaträffats i saraband raed att ett av företagen beslutat lägga ned driften. Ävenantalet genoraförda fusioner inora branschen är begränsat. För 1960-talet ärendast 18 fall kända. I saratliga fall har parterna utgjorts av stora eller raedelstoragjuterier. Gjuteriindustrinssvårigheter alt möta nödvändiga förändringar av produktionsinriktning ochproduktionsstruktur torde till stor del ha sin grund i den inora branschenrådande företagsstrukturen, fraraför allt den stora andelen raindre och raedelstoraförelag, varav fierlalet är fa-raUjeföretag. Såväl bristen på kunskap ora föratsättningarnaför ett ökat saraarbete raed andra företag som de ofta otillräckligafinansiella resurserna för att genomföra angelägna samverkansprojekt är imånga fall särskilt påtagliga för denna typ av företag. Huren saraverkan konkret bör utforraas vad gäller orafattning och inriktningvarierar naturligtvis från fall till fall. Medan för vissa företag ettfullständigt ägarraassigt saragående kan vara den lärapligaste forraen, är iandra fall ett samarbete av raera begränsad orafattning i förra av 1973: 57 13 geraensararaa försäljnings- och inköpsbolag kanske den bästa lösningen.Ytterligare andra forraer kan vara avtal ora produktbyten eller geraensaralutvecklingsarbete på det tekniska eller ekonoraiska orarådet. Enökad saraverkan inora gjuteriområdet bör inte begränsas till att avse enbart gjutgodsproducentema.Även ora det produktionsbortfall sora uppstår genora nedläggningen av vissagjuterier också i fraratiden koraraer att korapenseras av kapacitetsutbyggnadvid kvarvarande företag eventuell även genora nyetablering kan i vissafall försörjnings-problera uppkoraraa för enskilda avnäraare. Riskerna härförtorde vara särskilt stora för köpare av sådant gjutgods sora lärapar sig dåligtför produktionen i större och högt raekaniserade anläggningar. Problera avdetta slag kan i vissa fall lösas genom ett fastare samarbete mellangjuterierna och deras kunder. En saraverkan av delta slag kan också medverkatill en ändamålsenlig lösning på problemen raed närhetsservice inora vissaregioner. Genom ett fastare samarbete raellan gjuterierna och gjutgodsförbrukarnaraöjliggörs även en begränsning av de besvärande effekterna avkonjunkturvariationerna. Ett annat oraråde där en ökad saraverkan raellangjuterierna och deras kunder kan vara motiverad gäller tillverkningen av gjuterimoddler,Sora utredningen frarahåller är tillgången tUl raoddler av hög kvalitet av raycketstor betydelse för såväl köparna sora producenterna av gjutgods. Behovetav ökad saraverkan i fasta forraer raellan enskilda förelag har kunnatkonstateras inom flera industribranscher. För att stimulera till en ökadaktivitet i detla avseende beslöt slatsmaklema (prop. 1972: 46, NU1972: 32, rskr 1972: 195) ora inrättandet av ett systera raed statliga lånegarantier(stmkturgarantier) i syfte alt rainska de finansiella hindren för saragåenden iolika forraer inom TEKO-industrierna, den glasindustrin, skoindustrinoch möbelindustrin. Saratidigt beslöts att det då löpande oraställningsprograrametför TEKO-industrierna och den raanuella glasinduslrin dels skulle förslärkas,dels utvidgas till alt orafatta även skoindustrin och raöbelindustrin. Syftetmed strukturgarantierna är som jag redan antytt att underlätta en önskvärd strukturoravandlinginom målbranscherna. Avsikten är därvid företrädesvis att ett lönsamt ochexpansivt företag skall ges ökade möjligheter att förvärva ett annat företageller delar av detta. Det övertagande företaget behöver inte nödvändigtvistillhöra någon av mål-branscherna då en vertikal eller annan integration överbranschgränserna i vissa fall kan vara den ur strukturpolltisk synvinkel mestlämpliga åtgärden. Lånmed slrukturgaranlier placeras förmånsrättsligt närraast det egna kapitaletvarför någon säkerhet för garantin eUer det raot garantin svarande lånet intebehöver ställas. Garantins löptid är normalt högst med regelbundenåterbetalning, I speciella fall kan dock anstånd raed araorteringar ellerförlängning av löptiden koraraa ifråga. Prop.1973: 57 14 nenär rörlig och raotsvarar den sora gäller för s, k, industrigarantilån. Dåsärskilda skäl föreligger kan räntebefrielse raedges för viss lid, Adrainistrationen avlånegarantier handhas av AB Struklurgaranti, sora är ett helägt dotterbolag tiUSveriges investeringsbank, TUl bolaget, har knutits ett strakturråd raedrepresentanter för arbetstagare och arbetsgivare. Strukturrådel har en iförhållande till bolagets styrelse rådgivande funktion beträffande frärast garantigivningensinriktning och fördelning på branscher. Omställningsprogrammet,som löper under budgetåren 1972/73 1974/75, administreras f. n. av komraerskollegiura.Inora raraen för prograraraet lämnas bidrag för att finansiera undersökningar sorasyftar till alt konkretisera förutsättningarna för företagssamgåenden. Med företagssamgåendenavses såväl förvärv av företag eller driftsenheter sora etablering av för fleraföretag geraensararaa bolag för t. ex. försäljning eller inköp. Bidragenhar korapletterats raed aktiva insatser från komraerskolle-glels sida. Sålundahar till kollegiet knutits expertis raed uppgift att genora uppsökande verksarahetstiraulera företagen till att planraässigt överväga olika saraarbetsforraer. Eningående utvärdering av de saralade effekterna av systeraet raedstrukturgarantier och det löpande oraställningsprograraraet är inte möjligförrän efter den treåriga försöksperioden. Det kan dock redan nu sägas attsåväl omställningsprograraraet sora lånegarantierna rönt ett positivt gensvarbland raålbranschernas företag. Inora raraen för det av koraraerskollegiura adrainistreradeoraslällningsprogramraet har behandlats ett sjuttiotalundersökningsprojekt. Ytterligare ett tjugotal ansökningar är f. n. underbehandling. AB Strukturgaranti varit verksamt har fleraprojekt behandlats och bedörats som företags- och sarahällsekonoraiskt angelägna. Flerareraissinstanser har föreslagit att gjuteriindustrin bör få del av det statligastöd jag här redogjort för. Mot bakgrund av det behov av en raera planraässig strukturoravandlinginora svensk gjuteriindustri som jag redovisat ansluter jag mig lill dennauppfattning. Jag förordar därför alt gjuteriindustrin från och med budgetåret1973/74 inordnas bland raålbranscherna för det nu löpande oraställningsprograrametoch för systemet raed statligt garanterade strukturlån. En följd härav blir givetvisatt det till AB Strukturgaranti knutna strukturrådel utökas med representanterför arbetslagarna och arbetsgivarna inom gjuteriindustrin. Ramenför de statligt garanterade struklurlånen uppgår för innevarande budgetår till40 railj. Efler en successiv uppbyggnad skall den enligt planerna uppgå lill100 milj, kr, vid utgången av /75. I anslutning härtUl har påriksstaten under trettonde huvudtiteln förts upp dels ett reservationsanslagtill Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier tUl företag inom vissaindustribranscher, dels ett 1973: 57 15 förslagsanslagtill Täckande av förluster på grund av strukturgarantier tUl företag inom vissaindustribranscher. Dessa anslag har för /74 föreslagits bliuppförda raed resp. . och ett forradlt belopp av . (prop.1973: 1 bU. 15 s. 29 och 30). Någon ändring av de föreslagna beloppen blir inteaktuell genom raitt förslag. Jagbedömer den tUlgängliga strukturgarantiramen av 70 milj. kr. under nästabudgetår som tUlräcklig för att rymma även gjuteriindustrin. Den successivautvidgningen av raraen till 100 railj. / 75 bör inte hellerpåverkas av alt gjuteriindustrin inordnas bland raålbranscherna. AnslagetOraställningsfrärajande åtgärder för vissa industribranscher har för budgetåret1973/74 föreslagits bli uppfört raed 5 railj. 15 s. 31).De insatser sora kan förutses för gjuteriindustrin bör kunna rymmas inom ramenför detta belopp utan att möjligheterna för företag inom de nuvarande raålbranschernaatt erhålla bidrag påverkas negativt. Bidragsmöjlighetemabör eraellertid korapletteras raed aktiva insatser från samhällets sida for attintressera företagen för angelägna samverkansprojekt. Inom ramen för detnuvarande oraslällningsprogramraet finns vid koramerskollegium expertissysselsatt raed denna uppsökande verksarahet. Mot bakgrund av att erfarenhetersaknas av gjuteriindustrins speciella förhållanden bör ytterligare expertistillföras denna verksamhet. Jag har tidigare denna dag vid rain anraälan avfrågan ora industripolitisk verksorganisation, ra. 1973: 41)förordat att adrainistrationen av oraställningsprograraraet flyttas över tilldel industriverk, sora föreslås bli inrättat . I konsekvens härraedbör även den nu aktuella gjuleriexpertisen knytas till industriverket. Kostnadernaför verksaraheten har jag beräknat till . för /74. Vidrain raedelsberälming för industriverket har jag beaktat även dessa kostnader. Deadrainistrativa rutinerna är, sora utredningen visat, dåligt utvecklade imånga gjuteriföretag. Dessa brister är speciellt tydliga i de mindre företagen,ett förhållande som gjuteriindustrin delar raed raånga andra industribranscher.Vid rain anraälan av frågan om industripolitisk verksorganisation, ra, ra, harjag förordat bl, a, en förstärkning av företagareföreningarnas resurser föralt intensifiera föreningarnas uppsökande verksarahet. Huvudsyftet härraed äralt företagen i ökad utsträckning skall kunna erhålla service vad avser bl, a,analyser av resp, förelags situation. Jag har i detta samraanhang frarahållitatt förhållandena inom gjuteriindustrin bör uppmärksammas. Jag vill vidareockså närana att enligt vad jag erfarit diskussioner har inletts raellan gjuteriindustrinsbranschorganisationer och SIFU angående förutsätlningarna för ett för branschenanpassat utbildnmgsprograra, Iutredningen har framhållits behovet av ökade utbildningsinsatser. Jagvill i detta samraanhang erinra om att Kungl. Maj:t den 26 januari 1973medgivit att försöksverksamheten med gjuteriteknisk variant av maskintekniskgren får anordnas vid gyranasieskolan i även under läsåren 1973/74och 1974/75. SÖ har i saraband härraed anrao-dats att senast den 1 septeraber1974 redovisa erfarenheterna av denna utbildning. Vad avser utbildningen vidSvenska gjutarskolan i har SÖ i saraarbete raed Verkstadsindustrins yrkesnärandpåbörjat en revidering och oraarbetning av tira- och kursplanerna.Förändringarna överensstämmer i huvudsak med utredningens förslag om gjuteriraeka-nikerutbildning.Mot bakgrund av dessa förhållanden finner jag efter sararåd raed chefen för utbildningsdeparteraenletinle anledning att föreslå ytterligare åtgärder inora detta oraråde. Den fraratidautvecklingen kommer att ställa höga krav på branschens förmåga att utvecklaoch introducera ny teknik. Detta gäller inte rainst på arbetsrailjöorarådet,där sora jag tidigare närant förhållandena är otillfredsställande inora raångaförelag. Det statliga stödet tUl den kollektiva gjuteritekniska forskningen ärredan nu betydande. Denna forskning sker inora ramen för det program förverkstadsteknisk forskning varora avtal träffats raellan STU och StiftelsenVerkstadsteknisk forskning. Avtalet, sora är feraårigt, tecknades hösten 1970och löper tUl utgången av /75. Den gjuteritekniska forsknmgeninom detta program har budgeterats till 1 milj. kr. för innevarande budgetår ochökar successivt lill 1,2 raUj. för /75. Den utgör därigenoraen väsentlig del av det totala prograraraet, som för /73 uppgårtUl ,, och har fastställts i proportion tUl gjuteriindustrinsfinansiella engagemang i prograraraet. Det statliga bidraget täcker avkostnaderna för denna forskning. STU har därutöver i sina förslag till anslagsfraraställningför /74 frarahållit behovet av gjuteritekniskt FoU-arbete. Vid rainanraälan av anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling i statsverkspropositionen till årets riksdag har jag räknat raedökade insatser inora bl. a, området produktionsteknik (prop, 1973: 1 bU, 15 s.64), Möjligheter torde därför föreligga för enskilda företag eller företagsgrupperinom gjuteriindustrin att erhålla stöd för FoU-projekt. Äveninom arbetsrailjöorarådet har STU fraraför allt lämnatbetydande bidrag till gjuteriindustrins FoU-arbete, Likaså har styrelsen förarbetarskyddsfonden ställt sig positiv till att stödja sådan verksamhet.Styrelsen efterlyser emellertid en konkret plan för hur branschens arbetsmiljöprobleraskall lösas. Jag delar styrelsens uppfattning all branschorganisationerna härhar en väsentlig uppgift, Gjuteriuidustrinhar således redan nu stora raöjligheter att erhålla slöd för väl underbyggda FoU-projektinora oUka oraråden. Det är eraellertid av stor vikt att resultaten av FoU-arbetetnår de enskilda företagen och där orasätts i praktiken. Sora framhållits avflera reraiss- 1973: 57 17 instanser finns i detta avseende svagheter inom branschen.Dessa problem torde tUl stor dd ha sin grund i det betydande inslaget av raindreföretag vilka ofta har svårigheter att på ett lärapUgt sätt inhärata forskningsresultatoch orasätta dessa i den egna produktionen. Branschens problera i dettaavseende understryks av att endast en fjärdedel av företagen är anslutna tUlden branschförening i vars regi den alldeles övervägande delen av denkollekliva forskningen bedrivs. För attförbättra dessa förhållanden bör branschen tillföras teknisk expertis raeduppgift att till gjuteriföretagen förmedla forskningsrön och ny teknik. En väsentUguppgift bör även vara att till bl. a. forskningsinstitutioner och leverantörerav gjuteriulruslning återföra erfarenheter från gjuteriföretagen. Konsulentverksaraheten,som bör bedrivas på försök , bör knytas tUl SIFU. Även omkonsulenterna blir adrainistrativt knutna till SIFU, bör de bedriva sittarbete i nära kontakt raed såväl STU sora förelagen och branschföreningarna.Kostnaderna för verksaraheten har jag för perioden /741975/76 beräknat tUl900 . För ändaraålet bör i riksstaten för nästa budgetår föras upp ett särskUtreservationsanslag tiU teknisk konsulentverksarahet för gjuteriindustrin.Medelsbehovet /74 beräknar jag till . Under åberopande av det anförda herasläller jag att Kungl.Maj:t föreslår att 1. godkänna de avmig förordade riktiinjerna för åtgärder för gjuterundustrin, 2. till Teknisk konsulenlverksamhetför gjuteriindustrin för /74 under trettonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . Med bifall lUl vad föredraganden sålunda med instämraandeav statsrådels övriga ledaraöter heraställl förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl dettaprotokoll utvisar.