prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — Bestämmelserom sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade finns iarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368; omtryckt 1972: 300) och kungörelsen(1966: 370) om statsbidrag till verkstäder inom arbetsvärden (ändrad senast1971: 107). ProgrammetRehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade Arbetsprövning och arbetsträning.Vid utgången av /72fanns det 458 platser för arbetsprövning och 1 833 platser för arbetsträning.Enligt styrelsens bedömning föreligger behov av minst1 500 prövningsplatser och ca 3 000 platser för arbetsträning. Med nuvarandeutbyggnadstakt beräknas dock /78 inte finnas mer än högst 786platser för arbetsprov- Prop.1973:1 Bilaga 13 108 ning och 2 600 platser för arbetsträning. Att fler prövnings-och träningsplatser inteinrättas beror bl. a. pä brist på investeringsmedel hos huvudmännen. Planeradeutbyggnader har i vissa fall uppskjutits eller skurits ned väsentligt. Ävendriftskostnaderna har ökat. För att den önskvärda kapaciteten skall erhållasfordras nya och förbättrade bidragsformer, som kan stimulera huvudmännen attpåta sig ökade kostnader. Bidraget till anordnande av lokaler förarbetsprövning eller arbetsträning bör därför höjas frän 390 till . per m- inom områden där förhöjt bidrag kan utgå.Kostnaderna för ändringsförslagen beräknas uppgå till . Det kontinuerliga utveckUngsarbetet som pågår inomarbetsprövnings-och arbetsträningsmetodikensområde innebär att avdelningarnas utrustning blir omodern. Statsbidragbör därför utgå till sädan utmstning som är nödvändig på grund av ny metodikeller nya hjälpmedel eller med hänsyn till behovet att anpassa verksamheten tillarbetsmarknadens krav. Bidraget bör beräknas enligt samma grunder som gällervid första uppsättningen av maskiner ellerutrustning. Statsbidrag föreslås även tUl särskilda anordningar,verktyg, redskap eller andra åtgärder som anskaffaseller vidtas vid arbetsprövnings- eller träningsavdelning i syfte att experimentelltutforma arbetsanordningar som bättre anpassar arbetet till elevens psykiska ochfysiska förutsättningar. Kostnaderna för bidrag till ergonomiska åtgärder ochsådan utrustning som är nödvändig pä grund av utvecklad metodik beräknas förarbetsprövning till . och för arbetsträning till 1 milj. kr. Styrelsen föreslår liksom föregående åratt klientersättningarna, som utgår i formav utbUdningsbidrag, får bestridas helt av statsmedel. Kostnadernahärför beräknas till 1,5 milj. kr. för arbetsprövning och 5,3 milj. kr. Vidsåväl arbetsprövnings- som arbetsträningsavdelning utgår bidrag till lokalhyramed hälften av hyreskostnadema, dock med högst . per m och år samt förhögst 25 m- eller, om lokalen är avsedd för särskilt utrymmeskrävandeverksamhet, högst 40 m per arbetsplats. Eftersom den genomsnittiiga hyran harstigit till ca . per m- och i nybyggda fastigheter till väsentiigt mer,bör bidraget till lokalhyra eller motsvarande omkostnader höjas väsentiigt.Styrelsen föreslår en höjning och differentiering av bidraget så att detta fårutgä med hälften av hyreskostnaden, dock högst . per m för fastighetuppförd efter 1964 samt högst . per m för övriga fastigheter. Kostnadernaför ändring av hyresbidraget beräknas till . Dehittills använda benämningarna avdelning för arbetsprövning och verkstad förarbetsträning föreslås ersatta med det samlande namnet arbetsvårdsinstitut. Förutbildning av föreståndare och arbetsledare vid institutioner för 1973:1 Bilaga 13 109 arbetsprövningoch arbetsträning erfordras under /74 80 000 resp. . Det totala medelsbehovet för bidrag tillanordnande och drift av arbetsprövnings- och arbetsträningsavdelningar kan mednyss angivna förbättringar beräknas till 11,2 milj. kr. resp. 30,9 milj. kr.för /74. Med oförändradebidragsbestämmelser beräknas medelsbehovet för arbetsprövning till 9,2milj. och för arbetsträning tUl 24,1 milj. kr. Utbildning av svårplacerade.Under /72 har ca 1 200 personer deltagit ianpassningsundervisning, vilket motsvarar gjorda beräknmgar. Under budgetåret1973/74 beräknas antalet öka till ca 1 800. Undervisningen, som hittillsanordnats främst för rörelsehindrade, psykiskt utvecklingsstörda, synskadadeoch hörselskadade, kommer att utvidgas till nya handikappgrupper, främstintellektuellt och socialt arbetshindrade. häller pä att utarbetaförslag till särskilda avdelningar vid omskolningscentra där de handikappadesarbetsförmåga skall prövas och stegvis tränas, delvis enligt principerna förarbetsprövning och arbetsträning men med utnyttjande av dessa centras utbildningsresurser.Vidare kommer verksamheten med anpassningskurser för blinda att vidgas. Medelsbehovet förarbetsmarknadsstyrelsens verksamhet pä detta område beräknas till 15 mUj. och för tUl 30 milj.kr., sammanlagt 45 milj. kr. Förslag om ändrade bidragsbestämmelser förpersoner som genomgår arbetsprövning, arbetsträning och anpassningskurserredovisas under programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet, delprogrammetArbetsmarknadsutbildning. Medelsbehovet för programmet Rehabiliterings-och stödåtgärder för svårplacerade beräknasför verksamhet till 59,5 milj. kr, budgetåret1973/74, varav 2,4 milj. kr. i samkostnader och kapitalkostnader. HärtUlkommer en medelsanvisning till som fömtsätts ske med 30 milj.kr. från ett förslagsanslag till arbetsmarknadsutbildning. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade Arbetshjälpmedel ät handikappade. Omfattningen av bidrag tillarbetsbiträde har varit mycket ringa. Vid utgången av budgetåret1971/72 fanns endast 92 platser, vilket innebär en ökning med 20 sedanföregående budgetårsskifte. Med hänsyn tUl den ringa omfattningen finnerstyrelsen att bidraget måste förbättras väsentligt om arbetsgivarna skall kunna stimuleras att anstäUa svårthandikappade personer. Bidraget föreslås därför höjt från högst 3 000till högst . Prop.1973:1 Bilaga 13 110 Kostnaderna för ändringsförslaget beräknas tUl . Genom länsarbetsnämndernas medverkan iarbetets och arbetsmiljöns anpassning till människan, bl. a. genom s. k.anpassningsgmpper, beräknas antalet ärenden rörande särskilda anordningar påarbetsplatsen öka från 57 /72 till ca 500 /74.Medelsbehovet för bidrag för särskUda anordningar på arbetsplatsen beräknasunder /74 till 4 milj. kr. Antalet handikappade som erhållit bidragoch lån till motorfordon ökade under /72. SärskUt markant varökningen av antalet bidrag och lån till ersättningsanskaffning. Däremot sjönkde beviljade beloppens storlek. För budgetåret hade ett behov av 1 900 bidragoch 200 lån tUl motorfordon beräknats. Utfallet blev 1 795 bidrag och 240 låntiU en kostnad av 15,6 milj. kr. Härtill kom 432 bidrag som avsåg endastdubbdäck. På grund av medelsbrist har arbetsmarknadsverket tvingats att skjutapä avgörandet av ett stort antal ansökningar. De bevUjade bidragens storlekminskade från i genomsnitt . /71 tUl 8 690 /72. Såsom styrelsen tidigare framhållit börinkomstprövningen slopas vid nyanskaffning av fordon. I andra hand bör deinkorastgränser soni gäller för bidrag till fordon höjas till minst 25 000 kr.för handikappad, som sammanbor med make, eller ensamstående handikappad medbarn samt till . för annan handikappad. I bruttoinkomstenbör invaliditetsersättning eller liknande förmån inte inräknas. Avdraget förmakes inkomster bör ändras frän 3 000 till . och för bam under 18 årfrån . per barn till samma nivä som gäller för bidragsförskott.Kostnaderna för ändringsförslagen beräknas till 9 milj. kr. Kostnaderna för aggregat eller ändringarsom krävs för att den handikappade skall kunna bruka motorfordon föreslås bilbidragsberättigade i sin helhet. F. n. kan bidrag utgä med högst 4 000 kr.Kostnaden för ändringsförslaget beräknas tUl . De senaste årensprisutveckling på motorfordon motiverar enligt styrelsen en höjning av det högstabidragsbeloppet från 15 000 tUl . Reglema för byte av motorfordon börvidare göras förmånligare för handikappad person som inte erhållitbidrag. Kostnaderna för de två sistnämnda förslagen beräknas tUl 4 milj. kr. Med hänsyn till de framlagdaändringsförslagen och en väntad fortsattökning av antalet ärenden beräknar styrelsen medelsbehovet för budgetåret1973/74 tUl 39 milj. kr., vilket beräknas möjliggöra 3 000 bidrag och 575 län. /72 beviljades 763 bidrag och 113 lån till egen rörelsesamt 249 bidrag till speciella arbetstekniska hjälpmedel. Antalet personer somerhåUit hjälp till egen rörelse uppgick 1973:1 Bilaga 13 111 till 767, vilket innebär en ökning med 31 %.Utbetalningarna uppgick tUl 10,4milj. Erfarenheterna från visar att näringshjälpen harblivit ett viktigt instmment när det gäller att finna sysselsättnlngs-ochförsörjningsmöjligheter för många handikappade och äldre. Kraven på ekonomiskainsatser vid rörelseetableringar har dock ökat, varför maximibeloppet förbidrag och räntefritt lån bör höjas . Kostnadernahärför beräknas tUl 6 milj. kr. Bestämmelserna om försöksverksamheten mednäringshjälp till envar av tvä eller flera handikappade, som gemensamt börjarverksamhet som egna företagare, föresläs bli intagna iarbetsmarknadskungörelsen. Bestämmelserna föreslås bli ändrade såatt näringshjälp även skall kunna utgå i de fall då en eller flera handikappadeönskar börja eller fortsätta verksamhet tUlsammans med annan. Kostnaderna förändringsförslaget beräknas till . Med hänvisning till bl. a. de synskadadesbehov av vissa kvalificerade hjälpmedel föreslås bidrag till speciella arbetstekniskahjälpmedel få beviljas med ett högsta belopp av . när synnerliga skälföreligger. Kostnaderna för ändringsförslaget beräknas till . Behovet av näringshjälp beräknas uppgåtill 1 100 bidrag och 225 lån /74. Antalet bidrag till specieUaarbetstekniska hjälpmedel beräknas komma att uppgå tUl 550. Medelsbehovetberäknas till 21,1 milj. kr. för näringshjälp och ca 1,4 mUj. Det sammanlagda medelsbehovet utgör således 22,5 milj. kr.Styrelsen föreslår slutligen att verksamheten med speciella arbetstekniskahjälpmedel överflyttas till delprogrammet Arbetshjälpmedel för handikappade. Särskilda beredskapsarbeten.Höjningen av statsbidraget för kommunala arbeten till har utgjort enkraftig stimulans för start av nya beredskapsarbeten. Den milda vintem gjordedet möjligt att i större utsträckning än normalt bedriva landskaps- ochnaturvård samt skogsvård och kommunala T-arbeten. Antalet dagsverken isärskilda beredskapsarbeten framgår av följandesammanställning. Dagsverken i särskilda beredskapsarbeten, tusental Under budgetåren1967/681971/72 sysselsattes i medeUal ca 10 000, 12 000, 11 000, 12 000 resp. 15 000personer. Prop.1973:1 Bilaga 13 112 På riksstaten för /72anvisades 327 milj. kr. för särskUda beredskapsarbeten. Genom anvisning pätilläggsstat kom detta belopp att höjas till sammanlagt 478 milj. kr.Utbetalningarna uppgick till 445 milj. kr. TUl följd av höjningen av bidragsandelenför kommunala arbeten samt det ökade vägbyggandet har styrelsens kostnad perdagsverke ökat frän . /71 tiU . Med hänsyn tillbehovet av sysselsättning för s. k. specialanvlsad arbetskraft bör vägarbetenas andel avverksamheten hållas på samma nivå som under /72, vilket /74 motsvarar en kostnad av ca 85 milj. kr. Skogligaarbeten och landskapsvård har under /72 ökat sin andel av dentotala bidragskostnaden. Erfarenheten visar emellertid att de skogligaarbetena ofta är fysiskt krävande och därför mindre lämpliga för ovan eUerhandikappad arbetskraft. Under det senaste budgetåret har i kommunala arbeten s. k. T-arbeten sysselsatts i medeltal närmare 4 000 personer med nedsattarbetsförmåga. Omfattningen av denna verksamhet bör ligga på samma nivå ävenunder /74. I industriella beredskapsarbeten var vid utgången /72 1725 personer sysselsatta på 53 arbetsplatser. För /74 uppskattarstyrelsen sysselsättningsbehovet till ca 2350 000 dagsverken, vilket överensstämmer med det för /73kalkylerade behovet. Medelsbehovet för /74 uppgår därförtill . inkl. kapitalkostnader på . Ökningen av antalet sysselsatta iarkivarbete har avtagit under /72. Vid utgången av budgetåret1970/71 uppgick antalet sysselsatta till 9 424 och vid utgången av budgetåret1971/72 till 9 932 personer. Medelsförbrukningen uppgick till drygt 196,4 milj.kr. Den stora medelsförbrukningen beror bl. a. på att nya avtal trätt i kraftden för anställda hos staten och kommunerna, vilket medförtlöneökningar även för de i arkivarbete sysselsatta. Dessutom haröverenskommelse träffats om vissa förbättrUigar för de 1 lönehänseende lägstplacerade arbetstagarna. Den förhållandevis ringa ökningen av antaletsysselsatta fär ses mot bakgrund av den kvotering, dvs. ett högsta antalarkivarbetare för varje län, som styrelsen faststäUt med ledning av Kungl.Maj:ts anvisningar. Kvoteringen har medfört att antalet sökande som intekunnat placeras i arkivarbete har ökat väsentligt. Möjlighetema för myndighetatt inrätta personlig tjänst för i arkivarbete sysselsatt person harutnyttjats i liten utsträckning. De i en departementspromemoria (Ds In 1971:15) framlagda förslagen om arkivarbetets omvandling till beredskapsarbete ochförbätt- 1973:1 Bilaga 13 113 rademöjligheter till personlig tjänst beräknas inte öka antalet vakanser nämnvärtunder /74. Styrelsen har i sina medelsberäkningarutgått från oförändrad volym arkivarbeten. Härvid beräknas medelsförbrukningenunder /74 till 233 milj.kr., vUket möjliggör sysselsättning av 10 000 arbetstagare . Halvskyddad sysselsättning.Den halvskyddade sysselsättningensomfattning är beroende av situationen på arbetsmarknaden. En hög efterfråganpå arbetskraft ökar möjligheterna tUl arbetsplacering i halvskyddadsysselsättning. Under /71 utförde 1 830 personer arbete ihalvskyddad sysselsättning under 2 . Under budgetåret1971/72 tillkom 288 platser. Vid budgetårets slut fanns sålunda 2 118 platser,som gav ett utfall av 2 . Statsbidragskostnaderna uppgicktill ca 8,1 milj. kr. Behovet av platser för halvskyddadsysselsättning är avsevärt större än det antal som uppnåtts hittiUs. Bidragsbestämmelsernahar förbättrats väsentligt fr. o. m. . Styrelsen kommer att geinformation om villkoren för och behovetav halvskyddad sysselsättning till företag, fackliga organisationer ochpersonal inom företag och institutioner. För kurs- och konferensverksamhetavsedd för arbetsmarknadsparterna behöver styrelsen förfoga över ett årligtbelopp om ca 2 milj. kr. Instruktionerna till länsarbetsnämnderoch arbetsförmedlingar syftar tiU attåstadkomma en successiv utbyggnad av den halvskyddade sysselsättningenunder /74 sä att antalet platser vid budgetårets slut skalluppgå tUl ca 20 000. Det erforderliga medelsbehovet för en sådan utbyggnaduppskattas till 100 milj. kr. Skyddad sysselsättning.Även vid en betydande ökning av antalet halvskyddade platser kommer enfortsatt utbyggnad av den skyddade sysselsättningen att bli nödvändig för attstora grupper av handikappade skall få möjlighet till en produktiv insats. Vid slutet av /72 varantalet platser för skyddat arbete sammanlagt ca 13 159. Enligt av huvudmännenupprättade planer skulle ha funnits ca 13 793 platser.Under /73 väntas 1 945 platser tillkomma. De utbyggnadsplanersom aviserats understiger kraftigt det faktiska behovet. Det finns redan nu ca10 000 handikappade anmälda vid arbetsförmedlingarna för vilkasysselsättningsfrågan i flertalet fall kan lösas endast genom placering iskyddat arbete. En forcerad utbyggnadstakt mäste eftersträvas. Anordningsbidraget har på grund av ökadebyggnads- och utrustningskostnader samt kostnader för ergonomiska åtgärderkommit att täcka en allt mindre del av de totala kostnaderna. Prop.1973:1 Bilaga 13 114 ursprungligadel av normala byggnadskostnader bör normalbidraget höjas tUl . perm och inom område där förhöjt bidrag bör utgä tiU . per m-.Kostnadema för ändringsförslaget beräknas till . Statsbidragbör utgå för ändring av befintliga eller anskaffning av nya maskiner som ärnödvändiga för en ändrad produktionsinriktning, framtvingad av t. ex.väsentligt ändrade avsättningsförhållanden. Det är av stor betydelse att maskinernavid verkstäder för handikappade är tidsenliga, lämpliga och lättskötta. Bidragför ifrågavarande kostnader bör utgå efter samma regler som gäller till denförsta uppsättningen maskiner. Kostnaderna härför beräknas till . Maskinernaär kapitalkrävande och vissa huvudmän planerar därför att anskaffa maskiner vialeasing. Statsbidrag föresläs därför kunna utgå för anskaffning av maskiner ochlikvärdig utrustning även på detta sätt under förutsättning att utrustningenblir huvudmännens egendom efter leasingtidens slut. Bidrag bör kunna utgå medsamma belopp som om maskinen hade anskaffats genom inköp. Beviljat bidrag bör dock utbetalas successivt med hänsyn tillleasingavtalets villkor. Ändringsförslaget medför inga merkostnader. Mängaav de äldre verkstädema har arbets- och miljöförhållanden som ej motsvararnutida krav. För att stimulera huvudmännen att vidta åtgärder för förbättringav arbetsmUjön och för arbetets anpassning till de anställdas förutsättningarbör styrelsen kunna medverka vid planering och genomförande av ergonomiskaundersökningar och lämna bidrag till kostnaderna för erforderliga ändringareller kompletteringsarbeten. Bidrag bör utgå med förslagsvis av dekostnader som styrelsen kan godkänna. Ändringsförslaget innebär en merkostnadav . Arbetslösperson som erhåller anställning vid skyddad verkstad utanför hemorten genomarbetsförmedlingen föreslås kunna erhålla flyttningsbidrag enligt samma reglersom gäller vid anställning på öppna marknaden. Kostnadsutvecklingenhar medfört ökade hyror för de huvudmän som förhyr lokaler. Styrelsen föreslårdärför liksom beträffande arbetsprövning och arbetsträning att bidrag tillhyra får utgå med hälften av hyreskostnaden, dock högst /m för fastighetuppförd efter 1964 samt högst /m- för övriga fastigheter. Kostnaderna förändringsförslaget beräknas tiU . för /74. Förfortbildning av föreståndare och arbetsledare vid verkstäder för skyddat arbeteerfordras . Dettotala medelsbehovet för skyddad sysselsättning beräknas tillTlO milj. kr. Avtidigare beviljade anordningsbidrag beräknas ca 40 milj. kr. återstå attutanordna vid slutet av /73. Med oförändradebidragsbestämmelser beräknas medelsbehovet tUl 105,5 milj. kr. Prop.1973:1 Bilaga 13 115 fanns 643 personeri hemarbete. Den kommande utvecklingen är enligt styrelsens mening svår attförutse. Det torde dock inte vara realistiskt att räkna med någon större ökningav antalet sysselsatta. Antalet hemarbetare bedöms till 700 under budgetåret1973/74. Medelsbehovet beräknas tUl 2,1 milj. kr. Totalkostnaderna för programmetSysselsättningsskapande åtgärder försvårplacerade beräknas /74 tiU 899 milj. kr., vartiU kommer15,9 milj. kr. i gemensamma administrationskostnader, totalt ,varav ca 6,5 milj. kr. För /72 har styrelsenbemyndigats att under vissa förutsättningar avskriva inom arbetsmarknadsverketuppkommande fordringar till belopp ej överstigande . I enlighet härmedhar under budgetåret beslut fattats om avskrivning av fordringar till ett sammanlagt belopp av . Avskrivningenavser till större delen fordringar på flyktingar, zigenare samt personersom erhållit start-eller näringshjälp. Styrelsen hemställer om fortsattbemyndigande att avskriva länefordringar under /74. De särskilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärdema för handikappade och svårplacerade arbetstagare har sedan slutet av1960-talet präglats av ökade insatser för att söka lösa i första hand dessagmppers sysselsättningsproblem inom det ordinarie arbetslivet. Ett uttryck fördetta är bl. a. de är 1971 införda s. k. äldrelagarna som dels ger äldrearbetstagare ökad anställningstrygghet, dels ger arbetsförmedlingen ökade befogenheteri dess strävan att bereda sådana arbetssökande anställning pä den öppnamarknaden. Är 1970 anmodade arbetsmarknadsstyrelsenlänsarbetsnämndema att ta initiativ till överläggningar med företagen ocharbetstagarnas organisationer i syfte att inrätta s. k. anpassningsgrupper.Anpassningsgrupperna kan sägas vara ett helt nytt arbetsmarknadspolitisktinstrument. Den nära samverkan med företagen och de fackliga organisationernasom arbetet i dessa grupper innebär ger arbetsförmedlingen ökade möjligheteratt på ett tidigt stadium möta och medverka tUl en lösning inom företagen avuppkommande arbetsvårdsproblem. Genom omplaceringar inom företaget ochinsättande av ergonomiska åtgärder m. m. kan redan anställda trots nägotarbetshandikapp beredas möjlighet att kvarstå i tjänst. Arbetsförmedlingen fårockså genom arbetet i dessa grupper möjlighet att kartlägga olika sådanafunktioner inom företagen som synes lämpliga för handikappade arbetssökande. har under år 1972anordnat ett stort antal regionala ochlokala konferenser om äldrelagarna, varvid anpassningsgruppernasverksamhet har ägnats särskUd uppmärksamhet. Prop.1973:1 Bilaga 13 116 utgångberäknades antalet anpassningsgrupper uppgå till ca 1 600. Som jag tidigarenämnt har arbetsmarknadsverket under senare är också erhållit betydandepersonalförsfärkningar för anpassnings- och omställningsverksamheten samt föromplacering av arbetstagare i skyddad sysselsättning till anställning på denöppna arbetsmarknaden. har den yrkesinriktade rehabUiteringen, bl. a.i form av arbetsprövning, arbetsträning och utbildning, byggts ut ochdifferentierats. Ocksä möjligheterna för arbetsgivare att få bidrag tillsärskUda anordningar pä arbetsplatsen till arbetsbiträde och vid halvskyddadsysselsättning har vidgats väsentligt. Den allmänna nedgången i efterfrågan påarbetskraft har dock i viss mån försvårat arbetsmarknadsverketsansträngningar att placera främst arbetsvärdssökande i anstäUning på den öppnaarbetsmarknaden. En fortsatt utbyggnad av beredskapsarbete, arkivarbete samthalvskyddad och skyddad sysselsättning har därför varit nödvändig. Liksom anslagsframställning hararbetsmarknadsstyrelsen föreslagit ändrade gmnder för beräkningen av destatliga bidragen tUl anordnande och drift av avdelningar för arbetsprövningoch arbetsträning. Bidrag utgår nu enligt samma bestämmelser som gäller förverkstäder för skyddad sysselsättning. Utredningen rörande den skyddadesysselsättningen har i betänkandet (SOU 1972: 54) Skyddat arbete lagt framförslag om ändrade bidragsregler för dessa verkstäder. Remissbehandlingen avdetta betänkande är nyUgen avslutad. Som jag har nämnt förut (s. 44) pågår beredningenav ärendet inom . Enligt min mening bör frågan om bidragentill arbetsprövning och arbetsträning prövas i samband med utredningensförslag. Vid oförändrade bidragsbestämmelser beräknar jag medelsbehovet förarbetsprövning till 9,2 (+ 0,5) milj. kr. och för arbetsträning tUl 24,1 ( 3)milj. kr. Härav bör i enlighet med styrelsens förslag beräknas 80 000 kr.resp. för utbildning av föreståndare och arbetsledare vidinstitutioner för arbetsprövning och arbetsträning. Utbildning av svårplacerade. Arbetsträning är enlandstingskommunal angelägenhet.Arbetsprövning förekommer såväl vid statens arbetsklinik som vid de kommunalaarbetsvårdsinstitutionema. För vissa handikappade,vilkas behov inte har kunnat tUlgodoses inom dessa mer allmänt inriktadearbetsvårdsinstitutioner, har staten kommit att påta sig ansvaret förmotsvarande verksamhet genom de s. k. anpassningskursema. HärtUl kommer att denomfattande verksamheten med psykotekniska anlagsprov och särskildaorienteringskurser inom arbetsmarknadsutbildningens ram delvis har likartatsyfte som arbetsprövning och arbetsträning, dvs. att kartlägga dehandikappades arbetsförutsättningar och att träna upp deras fysiska ochpsykiska arbetsförmåga. Prop.1973:1 Bilaga 13 117 avde arbetshandikappades förutsättningar och arbetsträningen av dessahandikappade sker alltså i många, delvis svåröverskådliga former. Jag anser detdärför inte lämpligt att, pä sätt som framgår av skolöverstyrelsensmedelsberäkning, nu vidga verksamheten vid omskolningscentra till att omfattaocksä viss arbetsprövning och arbetsträning. Liksomarbetsmarknadsstyrelsen räknar jag med att behovet av platser för UtbUdning avsvårplacerade vid de traditionella anpassningskurserna kommer att öka.