prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — sambandmed kartframställning och ritning av kartor är en etablerad teknik.Utvecklingsarbeten och praktiska försök rörande vidgad användning avdatateknik pågår. Det torde enligt promemorian dock vara svårt att med störreexakthet förutse när en sådan teknik kanföras ut i praktisk tUlämpning i en omfattning som kan påverka personalbehovoch liknande faktorer inom kartframställningen. Lagring av kartdata i databankminskar inte heller behovet av ritade kartor. Det påpekas mot bakgrund av dettaatt den tekniska utvecklingen inte i högre grad kan beräknas komma att påverkaresurskraven inom kart-verksamheten under den närmast överblickbara tiden. Häreftertas i promemorian upp frågor om samordningav kartverksamheten. Det konstaterasatt remissutfallet över de tidigare utredningarna och förslagen är mycketsplittrat. Enligt promemorian präglas emellertid remissinstansernasställningstaganden av vissa genomgående drag rörande kartfrågornas ordnande istort. Ensådan genomgående inställning hos remissinstansema är att planeringen av kartfrågoma måste samordnas överskilda samhäUeliga verksamhetsområden, I promemorian anförs att behovetav en sådan övergripande planering av kartfrågoma har uppmärksammats i samband med den genomförda omorganisationenav lantmäteriverksamheten. Sålunda har inom lantmäteristyrelsenärendena om mätnings- och kartverksamheten numera förts samman till en enhet.På länsplanet har överlantmätaren tillagts vidgade samordnings- och serviceuppgifter inom mätnings- ochkartläggningsverksamheten, för att en lämplig samordning skall uppnås meUanstatlig och kartverksamhet i länen, Ipromemorian framhålls att det statliga ansvaret för planeringen ochsamordningen av den grundläggande kartläggningen i huvudsak är delat mellanlantmäteriet och kartverket. Ett fullföljande av de linjer som ,legat till gmndför lantmäteriverksamhetens omorganisation med avseende på kartverksamheten och som ytterUgare strukits under vid remissbehandlingen skulle enligtpromemorian innebära att all den planerande och samordnande verksamheten ifråga om grundläggande kartläggning fördes in under en organisation. Enannan genomgående synpunkt som förts fram av remissinstanserna är att direktkontaktenmellan kartavnämarna och kartproducenten är av stor betydelse. Olägenheternamed att i en och samma eller närliggande kartfrågor behöva vända sig tillflera olika statliga organ har särskilt påtalats. Dessa synpunkter talar enligtpromemorian för att inte bara planeringen utan också den statliga produktionenav kartor förenas i en gemensam organisation, I promemorian konstateras att ettsamgående mellan lantmäteriet och kartverket skulle medföra att de önskemål omsamordning av kartverksamheten, som framförts av remissinstanserna, bättrekunde tUlgodoses, Prop.1973:1 Bilaga 14 93 Detstatliga ansvaret för planering och samordning av grundläggande mätning ochkartläggning skulle falla på ett organ. Också inom produktionen skulle fördelar nås. B!, a, skulle möjligheterna tillrationellt utnyttjande av personal och utrustning öka. Tillgång förkartverket till regionala och lokala organskulle enligt promemorian underlätta verksamheten med den allmännakartläggningen. Lantmäteriet skulle vinna fördelar genom att i sinkartverksamhet få utnyttja kartverkets tekniska utrustning. Enligt promemoriansynes skälen för en närmare samordning av lantmäteriet och kartverket såstarka att de båda verken bör föras samman till en organisation, i promemorianbenämnd kartmyndigheten, Isyfte att nå en förbättrad samplanering av statlig och kartproduktion föreslås att överläggningar mellankartmyndigheten och kartintressenterna skall komma till stånd länsvis.Sådana överläggningar anses kunna bli av särskUd betydelse dåmer omfattande revidering av det allmänna kartmaterialet kan planeras. Vidöverläggningarna bör klarläggas vilka konkreta förbättringar inom kartförsörjningensom kan nås genom lämplig samordning av de samlade statliga och kommunalakartläggningsresurserna. Möjligheterna att genom en flexibel kartutformning fåett till de lokala förhållandena anpassat kartmaterial bör särskilt prövas. bör enligt promemorian fåen mer direkt kundin-riktad verksamhet. Med hänsyn härtill bör de gränserbeträffande det allmänna kartmaterialets utnyttjande, som f, n, gäller mellankartverket, lantmäteriet och SRA, underkastas vissa jämkningar. Den nuvarande principiella uppgiftsfördelningens synesemellertid kunna behållas. verksamhet bör enligtpromemorians förslag inriktas mot kartfrågor av grundläggande karaktär, medanverksamheten vid SRA bör inriktas motsådana kartuppgifter som är av huvudsakligen annan än grundläggandenatur. Också den följdproduktion av det allmänna kartmaterialet som är avannan än grundläggande karaktär bör handhas av SRA. Den närmare gränsdragningenmellan myndigheten och bolaget bör göras så att dubbelarbeten i möjlig månundviks. Bolaget bör liksom f, n. erläggaavgift royalty till kartmyndigheten för utnyttjande av allmäntkartmaterial till kartprodukter. Tryckning bör liksom f. n. ske efteranbudsförfarande. Beträffande distributionen av de allmänna kartorna föreslås ipromemorian att nuvarande ordning med SRA som distributör skall bestå. Enligtpromemorian hindrar denna ordning inte att kartmyndighetens olika organförmedlar beställningar av produktema. Organen bör åläggas att utföra detta,liksom att lämna information om det allmänna kartmaterialet och dessföljdpro-dukter, SRA föreslås i promemorian som distributionsorgan få bättremöjligheter än f, n, att aktivt påverka kostnadema i alla distributionsled.Bolaget bör ges möjlighet att väga kostnaderna för lagerhållning 1973:1 Bilaga 14 94 avkartblad mot kostnader för omtryck. Bolaget föreslås därför fortsättningsvisfå rätten att bestämma upplagestorlek vid tryckning och svara för attkartorna ständigt finns tillgängliga. För infordrande av anbud bör dock,liksom , kartproducenten svara. Enligtpromemorian bör införas en generell rätt för statUga organ att förredovisningar i rapporter och liknande mångfaldiga det allmänna kartmaterialet.Skulle försäljningen av allmänna kartor härigenom påverkas bör ersättning förutnyttjandet utgå till kartmyndigheten. Beträffandeprissättningen på de allmänna kartorna anges i promemorian attmålet för denna bör vara att, med beaktande av att entillfredsställande spridning uppnås, få alla trycknings-och distributionskostnader täckta samt största möjliga bidrag tiU produktionskostnadernafram till tryckoriginal, SRA föreslås liksom få uppbäraförsäljningsintäkterna med skyldighet att till kartproducenten erlägga detbidrag till produktionskostnaderna som Kungl. Enligt promemorian bör kartverket i samråd med SRA med beaktandeav det angivna målet lämna förslag till priser på kartoma, I samband därmed bör klarläggas konsekvenserna avstatsverksrabattens slopande, Ipromemorian behandlas också planeringenav den allmänna kartläggningen. Det sägs att denna bör, liksom f, n,, bedrivas med i princip ett tioårigt perspektiv. På grundval av vad som framkommitvid sådana överläggningar som föreslagits i promemorian bör mer konkreta produktionsplaner med sammanstäUningar länsvis årligenutarbetas och fastställas av kartmyndigheten. Den av kartverket utarbetadeoch i promemorian redovisade produktionsplaneringen inom ramen för oförändraderesurser bör i sina huvuddrag kunna läggas till grund för planeringen . Planeringen böremellertid övervägas ytterligare till följd av den föreslagna nya organisationenoch utifrån de ändrade förutsättningar som en större samordning med kommunalakartverksamheter kan innebära. Vidare bör en bättre samordning av insatsernainom den allmänna kartläggningen med deinsatser som behövs för registerkartan övervägas. bör få iuppdrag att i samråd med lantmäteristyrelsen utarbeta ny långtidsplan och tillKungl, Maj:t avge de förslag som behövs. I frågor som rör utvecklingen av detnya fastighetsregistret bör samråd ske med CFD, Beträffande registerkartan framhålls i promemorian att med hänsyn till det uppgjorda tidsprogrammetför fastighetsregisterreformen kartans utformning bör läggas fast så snart sommöjligt. Det anses böra ankomma på lantmäteristyrelsen att meddela föreskrifterom kartans utformning. Dessa föreskrifter bör fastställas av Kungl, Maj:t. utarbetande bör registerkarteutredningen och remissmaterialetläggas till grund för föreskrifterna. 1973:1 Bilaga 14 95 börinte ställas högre än ändamålet kräver, I promemorian påpekas härvid särskiltatt möjligheterna att utnyttja nuvarande register- och fastighetskartor ellerannat kartmaterial bör uppmärksammas. Slutligen behandlas i promemorian kartmyndighetens organisation.Den föreslagna kartmyndigheten skulle komma att handha frågor om fastighetsbildning, fastighetsregistrering samt grundläggandemätning och kartläggning av lokal och översiktlig natur. Verksamhetenvid myndigheten skulle, framför allt med avseende på mätning och kartläggning,ha en starkt serviceinriktad karaktär, I likhet med vad som f, n, gällerbeträffande lantmäteriets organisation föreslås i promemorian attkartmyndigheten organiseras i tre nivåer ett centralorgan, i varje län enöverlantmätarmyndighet och lokaltfastighetsbildningsmyndigheter. En viss överföring till överiant-mätarmyndigheterav fältarbetande personal som f, n. är centralt stationerad kan övervägas.Kartmyndigheten bör ledas av en styrelse med bred samhällsförankring. Behovetav anknytning framhålls som påtagligt. Centralorganets indelning i arbetsenheterbör enligt promemorian bygga på en funktionell avgränsning, varvid tre enhetersynes givna, nämligen en administrativ enhet, en fastighetsenhet och enmätnings-och kartenhet. Mätnings- och kartenheten bör delas i två huvudenheter,en för utveckling och planering och en för produktion. Huvudenheten föradministration föreslås bli indelad i en enhet för verksamhetsplanering, en förpersonalärenden och en för ekonomiärenden. Underindelningen av fastighetsenhetenföreslås ske i överensstämmelse med den nuvarande indelningen inomlantmäteristyrelsen i enheter för fastighetsbildning, fastighetsvärdering ochfastighetsregistrering. Kartenheten föreslåsbli indelad i huvudsak efter nuvarande ämnesområden inom kartverket resp,lantmäteristyrelsens tekniska byrå. För utvecklingenav allmänna kartor, primärkartor, grundkartor, fastig-hetsbUdnings- ochregisterkartor och liknande samt för planläggningen av den allmännakartläggningen föreslås att en kartografisk enhet inrättas. En fotogrammetriskenhet bör enligt promemorian finnas för utvecklingsverksamhetoch planering rörande den fotogrammetriska processen frånflygfotografering till den stereobearbetade kartprodukten. För frågor om stomnät, vetenskapUga mätningar samtutveckling av datateknik för mätning och kartläggning föreslås inrättaden enhet för geodesi och databehandling.Den militära granskningen av kartor och planeringen av kartförsörjningeni krig föreslås antingen bli organiserad fristående enhet vid sidan av de tre nämnda eller ingå i den kartografiskaenheten, EnUgt promemorianbör inom produktionsenheten en uppdelning ske efter andra grunder än inom kartenheten, SärskUt den allmännakart- Prop.1973:1 Bilaga 14 96 produktionen utförs i många arbetsmoment ordnadei kedjor. Beställningsärendena löper 1 stor utsträckning efter samma ordning,men berör ofta färre stationer. De ärenden som rör teknisk service till lantmäterietsförrättningsorganisation förekommer i mycket stora mängder men passerar fåbehandlingsställen oftast bara dataanläggning och ritmaskin. Liknandeförhållande gäller för beställning av flygbilder. Den organisatoriskaindelningen föreslås göras efter behandlingsställen, huvudsakligen enligtprocessen för den allmänna kartläggningen. En ungefärlig fördelningav personal på huvudenheterna ger enligt promemorian till resultat attadministrativa enheten får 110, fastighetsenheten 60, kartenheten 130 ochproduktionsenheten 400 tjänstemän. På var och en av de skisseradeunderenheterna kommer, om en särskild militär enhet inte behålls, mellan 20 och60 personer att tjänstgöra. Omstationering av viss fältpersonal till länenskulle främst påverka storleken av produktionsenheten. Myndigheten bör,framhålls det i promemorian, som serviceorgan inom kartområdet samråda medkartavnämarna. Formerna härför anses dock inte behöva bindas. De intressen somkartverkskommissionen har att fånga upp anses kunna beaktas lika väl på ettmindre formbundet sätt. Enligt promemorian torde de militära kartbehoven blitillräckligt redovisade om myndigheten åläggs att höra ÖB vid planeringen avden allmänna kartläggningen. Den nya organisationenbör enligt promemorian vara i funktion vid omlokaliseringen till år 1975av lantmäteristyrelsen och kartverket. De överväganden ochförslag beträffande den statliga kartverksamheten som presenteras i promemorianhar i allmänhet mottagits positivt av remissinstanserna. Vissa remissinstanseruttrycker utan närmare kommentarer sitt gillande av promemorians förslag ellerlämnar dem utan erinran. Till denna grupp hör luftfartsverket, ett tiotalkommuner samt LO. Utgångspunkterna för deförslag som presenteras i promemorian accepteras i allmänhet avremissinstanserna utan erinringar. De i promemorian redovisade allmänna övervägandenakommenteras mer utförligt. I fråga om ansvarsfördelningenm. m. mellan stat och kommun anser de flesta som yttrat sig i frågan att denangivna skalgränsen 1: 10 000 är en lämplig riktpunkt för en skiljelinje mellanstatligt och kommunalt kartansvar. Några remissinstanser, bl. a.länsstyrelserna i och , anser att statligt ansvarför ekonomisk karta i skala 1: 5 000 i vissa fall bör kunna komma i fråga.Helsingborgs och kommuner menar att förutsättningar för gemensamproduk- Prop.1973:1 Bilaga 14 97 tion mellan stat och kommun bör utredas. Några kommuner,bland dem kommun,hävdar att kartreformen inte får innebära att kommunernas självständighet påkartområdet inskränks. Promemorians begränsning i fråga om denkrets av statliga organ som berörsorganisatoriskt kommenteras av flera myndigheter. Lantmäteristyrelsenmenar att den nya organisationen ger underlag för en teknisk samordning pålänsnivå, i vilken exempelvis vägmyndigheten bör ta del. Vissproduktionssamverkan är också tänkbar. Kartproduktion som i remissyttranden omnämnts som intressant ur samordningssynpunktär, förutom den som förekommer inom kartverket, lantmäteristyrelsen och SRA,verksamhet vid CFD, produktion av sjökort m. m. vid , avgeologiska kartor vid SGU och av vissa flygkartor vid luftfartsverket. , och statstjänstemannaförbundetanser att en utvidgad samordning kunde haövervägts. SGU finner den gjorda avgränsningen vara lämplig och framhåller attnågot påtagligt samband inte föreligger mellan den kartverksamhet sombehandlas i promemorian och de kartläggningsuppgifter som utförs av andrastatliga organ. Någraremissinstanser tar upp frågor om den tekniska utvecklingen, och därmedsammanhängande förändringar i resursbehov för kartläggningen. Lantmäteristyrelsen pekar på erfarenheter från lantmäteriverksamhetenunder senare år och hävdar att man kan räkna med avsevärda rationaliseringseffekter av effektivaremätnings- och produktionsrne-toder. En storleksordning avrationaliseringen kan emellertid inte f. n. exaktbedömas. Den automatiska karteringen och tillskapande av en kartdatabanktas upp i några yttranden. betonar att resurser börinsättas för automatisk kartering. CFD menar att man bör inrikta sig påkartinformationssystem med hjälp av ADB men framhåller att detta är enlångsiktig och mycket vittomfattande fråga. CFD uppger att erforderUgpunkttäthet för att bygga upp ett kartinformationsystemmed möjligheter till automatisk kartering är av storleksordningen femtiogånger större än om man endast inriktar sig på ett system med enbartgränspunkter för fastigheter. I promemorianföreslagna åtgärder för samordning av kartverksamheten kommenteras i de flesta yttrandena. Den föreslagnasammanslagningen av kartverket och lantmäteriet tillstyrks av i det närmastesamtliga remissinstanser, bl. a. lantmäteristyrelsen och kartverket. I något fall menarman att promemorian inte innehåller tillräckligt underlag för ett sådantställningstagande. De ökade möjligheter till kartservice som tillgången tillregionala och lokala organ även för denallmänna kartproduktionen ger hälsas med tillfredsställelse av flerainstanser, bl. a. lantmäteristyrelsen och flertalet hörda länsstyrelser ochkommuner. CFD påpekar att man genom en sammanslagning vinner att detekniska åtgärdema vid fastighetsbildning sker 7 1973.1 saml. Prop.1973:1 Bilaga 14 98 med ett annat och vidsträcktare syfte änhittills, nämligen att även tjäna som datainsamling för genereU användning. Grundtanken i promemorianatt kartmyndighetens verksamhet bör ges en serviceinriktad prägel delas avmånga remissinstanser. Särskilt länsstyrelser och kommuner ställer storaförväntningar på den nya organisationen i detta avseende. Tanken attkartplaneringen i anslutning till kartmyndighetens arbete skall bedrivas medutgångspunkt i sammanställningar länsvis tas emot positivt av åtskilligaremissinstanser, i första hand länsstyrelser och kommuner. Flera centralamyndigheter, bl. a. , framhåller att också centralamyndigheter bör medverka i kartplaneringen. Till dessa myndigheter hör ocksåÖB, och andra som företräder betydande kartkonsumentintressen.Enligt lantbruksstyrelsen bör överlantmätarmyndigheten fungera som samordnarepå länsplanet även vad beträffar beställningsproduk-ter. Avgränsningen avkartmyndighetens uppgiftsområde har tilldragit sig många remissinstansersintresse. Många har rent allmänt uttalat att gränsdragningen mellankartmyndigheten och SRA behöver ses över. Bland dem som närmare tagit ställningtill gränsdragningen anser flera att det bör övervägas att helt eller delvisinordna SRA:s nuvarande kartverksamhet i den nya kartmyndighetensuppgiftsområde. Sådana tankegångar framförs av ,statskontoret, lantbruksstyrelsen, länsstyrelserna i , ,, och , , och Norrbottenslän samt , , och kommuner, statstjänstemannaförbundetoch Svenska konsulterande ingenjörers förening. En allmän uppfattning hos dessaremissinstanser är att den fotogrammetriska beställningsverksamheten bör förasöver till kartmyndigheten, men många hävdar också att ensamrätten tillvidareutnyttjande av det aUmänna kartmaterialet inte bör tUlkomma bolaget.Lantmäteristyrelsen menar att kartmyndigheten åtminstone bör kunna svara förall service som rör den fotogrammetriska kartläggningen. Kartverketpåpekar att gränsdragningen mot SRA inte bara bör göras så att dubbelarbetenundviks. Det väsentliga måste vara att kartproduktionen bedrivs på effektivastesätt. Andra remissinstanserhävdar att nuvarande ordning för uppdelning av uppgifterna i huvudsak börbestå. SRA menar att kartverksamheten inte bör koncentreras till en myndighet.Det är nödvändigt att det aUmänna kartläggningsprogrammet fullföljs, varförkartverket inte bör ägna sig åt uppgifter som ligger utanför detta program. Denprincipiella uppgiftsfördelningen mellan kartmyndigheten och SRA bör behållas,men vissa förtydliganden är nödvändiga. Den allmänna kartläggningen är enligtSRA av gmndläggande natur. Detta gäller dock inte de storskaliga kartornautanför kretsen av allmänna kartor. Prop.1973:1 Bilaga 14 99 somfristående kommersiella specialuppdrag. Särtrycksverksamheten bör bedrivas enligt gällande Kungl. Maj:ts brevoch i bolagsform. SRA erinrar också om den uppläggning av kartarbetensom förekommer i bl. Där framställs det aUmänna kartmaterialet efterupphandling av olika arbetsmoment i frikonkurrens. anser attpromemorians förslag till gränsdragning är oklart. Ensamrätten tillföljdprodukter och den fotogrammetriska verksamhetenbör tUlkomma SRA. kundinriktade verksamhet bör kunnatillgodoses genom ökad kundservice och utvecklat samarbete med SRA utanatt detta behöver medföra något överförande av verksamheter från bolaget tillkartmyndigheten. menar att en klar funktionsåtskillnad måste anges mellankartmyndigheten och SRA. SRA bör fortfarande svara för de planeringskartor och liknande som framställs meddet allmänna kartmaterialet som gmnd. bör koncentrerasig på de grundläggande kartorna och undvika splittring av resurserna påföljdprodukter av olika slag.Länsstyrelsen i , som tillhör de remissorgan som anser attSRA bör upphöra med fotogrammetrisk verksamhet, finner det lämpligt attSRA fortsätter med särtrycksverksamhet. SRAbetonar att det är väsentligt att en klar åtskillnad görs mellanämbetsuppgifter och affärsverksamhet i kartverksamheten. Från dennautgångspunkt vUl man motivera en relativt stor insats från bolaget i denallmänna kartverksamheten. Svenska konsulterande ingenjörers förening menar medUknande utgångspunkter att hänsyn bör tas bl. a. till landets totalaproduktionskapacitet och till avnämarnas möjligheter att upphandla önskade produkter i fri konkurrens mellan skUda producenter.Föreningen menar att kartmyndigheten inte bör inneha monopolställning i frågaom produktion av allmänna kartor och mätningar utan för varje led i processengenom upphandlingsförfarande inköpa produkter och tjänster där så är möjligthos andra producenter i landet. Den nya kartorganisationens uppgifter bör iförsta hand koncentreras till myndighetsfunktioner och produktion av allmännakartor och allmänna geodetiska mätningar. Promemorians förslag om hur tryckning ochdistribution av allmänna kartor bör organiseras har i stort sett accepterats avremissinstanserna. bör dock förhållandet mellan den nya kartmyndigheten ochSRA i fråga om distribution, lagerhållning och marknadsföringsåtgärdertas upp till förnyad prövning. I huvudsak samma synpunkter framförs avstatskontoret. anser att man kan övervägaäven andra vägar för distribution än genom SRA, speciellt av ekonomiskakartan. menar vidare att frågan om vem som skall bestämma upplagansstorlek inte kan avgöras förrän fullständig uppgörelse om det ekonomiskaavräkningssystemet mellan kartmyndig- 1973:1 Bilaga 14 100 hetenoch SRA kommit till stånd. SRA tillstyrker att upplagebesluten fattas av SRA liksom att marknadsföring ochlagerhållning sker enligt promemorians förslag. Tryckning genom anbudäven i fortsättningen tillstyrks av bl. a. SRA och ÖB. iKronobergs län anser att det bör övervägas att föra över distributionen avallmänna kartor till kartmyndigheten. Detförslag om vissa friare regler för utnyttjande av det allmänna kartmaterialetsom föreslås i promemorian tillstyrks från många håll. Svenska kommunförbundetmenar att SRA:s ensamrätt hindrar ett rationeUt utnyttjande av kartorna i denkommunala planeringen och att detta föranleder betydande dubbelarbete. Liknandesynpunkter framförs från statligt håll som motiv för friare regler, bl, a, avÖB, statens vägverk, lantbruksstyrelsen,, vissa ledamöter i kartverkskommissionen samt länsstyrelserna i , , , Göteborgsoch och . Ett tiotal kommuner uttrycker liknande åsikter. De flesta av dessa remissinstanser jämte lantmäteristyrelsenhävdar att kommunema i fråga om vidareutnyttjande av det allmännakartmaterialet och ersättning härför bör likställas med statliga myndigheter.Kartverket hävdar att kartmyndigheten bör kunna erbjuda biprodukter till deallmänna kartorna i samband med den allmänna kartläggningen. Kartmyndighetenbör därför ha rätt till vidareutnyttjande för följdproduktion. Liknandesynpunkter framförs förutom av remissinstanser som förordat att SRA:s helakartverksamhet inordnas i kartmyndigheten av bl.a.lantbruksstyrelsen och . Några kommuner vill ha formemaför ett materialutbyte mellan kommun och kartmyndighet klarlagda. De föreslagna principerna för prissättning av allmänna kartor harfått ett blandat mottagande! tUlstyrker principerna ochmenar att distributions- och tryckningskostnaderna måste redovisas förkartmyndigheten bättre än f. n. bör få tillgång tilltäckningsbidraget till grundkostnaderna för kartläggningen. SRA hävdar attöverskott i bolagets karthantering bör levereras till statsverket enligt särskilda regler liksom f. n. ÖB anser detverklighetsfrämmande med en hög avgiftsfinansiering för den allmännakartläggningen.