prop · FW0345 · 1973-12-31 00:00:00 — Särskilt lägger förbundet vikt vid att man tarprincipiell ställning lill försäkringens ersättning lill folktandvårdenshuvudmän 1. o. m. utbyggnadsperiodens slut. Flera remissinstanser förklarar attde lägger särskild vikt vid den föreslagna garantiregeln. konstaterar att utredningens förslag om ersättning frånförsäkringen till folktandvårdens huvudmän för kommunens del synes komma allinnebära full täckning för reformens kostnader åtminstone fram till år 1980.Kristianstads läns landstings förvaltningsutskott säger sig kunna acceptera deangivna kostnads- och ersättningskalkylerna om den fortsatta utbyggnaden avfolktandvården kan ske ulan alltför kraftiga kostnadsökningar. Skulle sådanaökningar uppkomma måste ersättningen till landslingen anpassas därefter. Utredningens förslag att antalet lill försäkringennyanslutna privatpraktiserande tandläkare under ett övergångsskede måstebegränsas för alt folktandvården skall tillförsäkras ett tillräckligt antaltandläkare och för all folktandvårdens planerade utbyggnad skall säkerställastillstyrks av bl, a, , , och fleraförvaltningsutskott. är dock tveksam om den föreslagna bestämmelsenhar fått en sådan utformning alt den kan få avsedd effekt. Landstingsförbundetifrågasätter om utredningens förslag är tillräckligt för att garanterafolktandvårdens huvudmän det förutsatta antalet tandläkare, LO anser all denföreslagna regeln bör utsträckas till att gälla i stället medhänsyn till lillskottsbehovet inom folktandvården under hela 1970-lalel. Landstingsförbundetfinner den av utredningen föreslagna samverkan i form av etableringsrådgivningvärdefull. Innehållet i denna måste dock bli beroende av parternas bestämmande.Den får inle innebära alt huvudmännens planering görs eller löper risk alt bliberoende av i vilken utsträckning tandläkarna öppnar privatpraktik, /Malmöhusläns landstings förvaltningsutskott och läns landstingsförvaltningsutskott anser att någon form av etableringskontroll bör införasredan vid försäkringens ikraftträdande, läns landstingsförvaltningsutskott anser att anslutning till försäkringen inom den enskilda sektomgenerellt skall medges endast de landläkare som bedrivit privatpraktik vid 1973års ingång eller som då kan dokumentera framskridna planer att öppnaprivatpraktik. För dem som därefter öppnar privatpraktik föreslås individuellprövning av försäkringskassorna i samråd med landstingen, länslandstings förvaltningsutskott föreslår att ett regionalt organ medföreträdare för huvudmannens förtroendemannaorganisa-lion, försäkringskassanoch tandläkarorganisalionen tillskapas. Detta organ bör kontinuerligt övervakafrågor beträffande planering och utbyggnad av vården saml anslutningsfrågorna.Bestämmelser bör införas som möjliggör att antalet till försäkringen anslutnaprivattandläkare begränsas. läns landstings förvaltningsutskott anseratt eventuella begränsningar av anslutningen av landläkare till försäkringenbör omfatta större regioner än ell eller ell par huvudmannaområden. Däremot avstyrker och förslag om en temporär begränsning av rätten att öppnaprivatpraktik för privatpraktiserande tandläkare och anser att dessa problemkan bemästras effektivare i direkt samförstånd mellan huvudmännen och tandläkarför-bundel eller dess berörda lokalföreningar. visserligen uppfattningen om vikten av ett regionaltsamråd vid öppnande av nya privatpraklikmoltagningar men förutsätter attsamverkan skall ske mellan jämställda parter. anseralt kontrollen inte bör få en så kategorisk utformning att nyetablering underviss tid helt upphör. Under alla förhållanden bör överlåtelse av praktik möjliggörasdå en privatpraktiserande tandläkare vid uppnådd pensionsålder eller av annanorsak upphör med sin praktik. 1 annat fall skulle investeringar i maskiner ochannan utrustning gå förlorad och kapitalförstöring ske. som ett slort antal landstingsförvaltningsutskott framhåller i sina remissyttranden all de nuvarandesärbestämmelserna för folktandvårdens del avseende förtur, väntelistor ochansvar för akuttandvård bör upphävas i samband med införandet av en allmäntandvårdsförsäkring med gemensam maximilaxa för såväl folktandvård som tandvårdi enskild regi. 6.3,1 Tandvårdsförsäkringens personkrets Huvuddelen av remissinstanserna biträder utredningensförslag att försäkringen bör omfatta personer fr. o. m. ochövergångsvis även 17 19-åringar. Denna ståndpunkt intar bl.a, ,, överbefälhavaren och alla förvaltningsutskott som uttalatsig i frågan, , och hävdar däremot som sin principiella ståndpunkt attförsäkringen bör omfatta alla medborgare oavsett ålder. Även redovisar samma uppfattning. säger sigdock kunna acceptera utredningens ställningstagande men tillägger att utredningensförslag beträffande barn och ungdom t. o, m, måste genomföras päett sådant sätt att dessa vid privat tandvård inte diskrimineras iersättningshänseende jämfört med vuxna. Förbundet framhåller att en alltfördogmatisk syn på detta problem kan leda till svårigheter för tandläkarförbundetall acceptera försäkringen i dess helhet. anser det otillfredsställande attbarn i åldern under en övergångstid inte omfattas av försäkringen påsamma sätl som 17-19-äringarna, Samma principiella ståndpunkt intar Tandvärnet,som föreslår att alla barn t. o, m, ålder övergångsvis bör ingå iförsäkringen, HCK anser all de barn som till följd av handikapp har speciellabehandlingssvårigheter skall ha samma rätt till fritt tandläkarval som de vuxnaoch få full ersättning genom försäkringen. pekar i denna frågapå alt det även inom folktandvården finns stora möjligheter att låta barnen fåsin tandvård tillgodosedd av olika landläkare, om anledning därtill finns. TCOanser att möjligheter till fritt tandläkarval måste finnas också för barnen mentillstyrker dock att barnen inte omfattas av försäkringen. Beträffande den personkrets som i övrigt omfattas avförsäkringen Prop,1973:45 44 berör några remissinstanser bl. a. blivande och nyblivnamödrar samt utlandssvenskar, tillstyrker att den nuvarande mödralandvårdsförsäk-ringenupphör men understryker det angelägna i att denna i tandvårdshänseendeangelägna grupp inte förorsakas försämringar i fråga om sin rätt lillersättning. Inom ramen för den allmänna uppföljningen av försäkringens effekterbör därför göras specialstudier av denna grupp försäkrade, TCO delarutredningens uppfattning att det inte torde vara erforderligt med någrasärbestämmelser för mödratandvård, SAF finner det angeläget all ävenutlandssvenskar i så hög grad som möjligt tas med i försäkringen bl, a, medtanke på den ökade rörligheten över gränserna, 6,3,2 Tandläkarnas och tandteknikernas anslutning tillförsäkringen Utredningens förslag om anslutning genom individuellanmälan till har i sina huvudlinjer genomgående godtagits avremissinstanserna. Bl, a, tillstyrker förslaget, tandläkarförbundnoterar med tillfredsställelse att utredningen föreslår all anslutningen avprivattandläkarna till försäkringen skall baseras på en frivillig linje, TCOtillstyrker den rekommenderade anslulningsformen men understryker att denplanerade utbyggnaden av folktandvården inte får äventyras, /länslandstings förvaltningsutskott ifrågasätter om inle anslutning lillförsäkringen bör ske först efter samråd mellan , huvudmannenoch de lokala landläkarföreningarna, läns landstings förvaltningsutskottpåpekar alt ett sätt alt reglera tandläkarresurserna vore alt initialt endastmedge anslutning till försäkringen av de privattandläkare som år 1972varaktigt bedrivit privatpraktik. Tandläkare som öppnat privatpraktik efterden borde anslutas först efter särskild prövning avförsäkringskassa och huvudman efter samråd med landläkarorganisation. Dettaskulle ge möjlighet alt styra tandvärdsresurserna till sädana områden därökning av tandvård i enskild regi behövs. föreslår att enobligatorisk registrering sker av de tandlekniska laboratorier, som skall varaberättigade att inom tandvårdsförsäkringens ram ulföra landtekniska arbeten förlandläkare. Berättigade till registrering skulle därvid vara dels delaboratorier som innehas eller förestås av tandtekniker som uppfyllerbestämmelserna i kungörelsen (1964:428) om medicinalpersonal, dels detandtekniker som genomgår och uppfyller de krav som uppställs i arbetsmarknadsstyrelsenskurser för prövning lill behörighet enligt samma kungörelse. Behörigalaboratorier bör tas upp på en särskild förteckning hos påsamma sätt som föreslås för anslutna privatpraktiserande tandläkare. framhåller att denföreslagna försäkringen innebär att de privatpraktiserande tandläkarna iframtiden får ett yrkesetiskt ansvar inle bara gentemot den enskilde patientenulan också gentemot samhället som ställer medel till förfogande. Detta skärperkraven på all landläkarna använder kvalificerad personal i sin praktik. Prop, 1973:45 45 6,3,3 Ersättningsbara åtgärder Utredningens förslag att en tandvårdsförsäkring skallinnefatta ersättning för alla former av tandvård, däri inbegripet förebyggandevård, tillstyrks allmänt av de remissinstanser, som berört frågan. Särskiltpositivt har man ansett det vara att utredningens förslag omfattar ersättningför förebyggande vård. noterar med tillfredsställelse allutredningen sökt främja individuella förebyggande åtgärder och pekar bl, a, påatt landhygienister och tandsköterskor som fått vidareutbildning i profylaktikkan tas i anspråk i betydande omfattning för de förebyggande uppgifterna. Ävenförebyggande vård som utövas av tandsköterska med godkänd utbildning börersättas av försäkringen under samma förutsättningar som om vården utförts avtandhygienist anser . UKÄ och de odontologiska fakulteterna iLund och delar denna uppfattning. Tandvärnet framhåller att infogandet avden förebyggande vården bland de ersättningsberättigande åtgärderna görförslaget helt unikt intemationellt sett. Föreningen tror att det kommer attbli mönsterbildande för andra länder. HCK betonar vikten av att de förebyggandeåtgärderna för handikappgrupperna ges en speciell prioritet, bl. a. genomförändring av den tidsdebitering som föreslagits beträffande sådana åtgärder. Beträffande ersättning för tandlekniska arbeten påpekarKristianstads läns landstings förvaltningsutskott all del förekommer allpatienter är missnöjda med behandling med avtagbar protes och vill att protesenskall göras om. Med hänsyn till risken för att missnöjda patienter på kort tidfår ytterligare någon eller några proteser tillverkade efterlyser utskottetsärskilda regler för när ny protes skall framställas och i vilka fallersättning skall utgå. Beträffande utredningens förslag till fördelning av denföreslagna tandvårdstaxans ersättningsbelopp mellan patienterna ochförsäkringen har bl. a. LO, och uppmärksammat de ekonomiska effekterna för patientens del.Landstingsförbundet och framför i delta sammanhangsynpunkter pä hur dessa effekter kan påverka patientströmmarna mellan denoffentliga och den enskilda sektorn. LO anser det mycket angeläget atttandvårdsreformen följs upp noggrant speciellt med avseende på dess effekterför lägre inkomsttagare. En sådan uppföljning och utvärdering bör äga rum genomsocialdepartementets försorg så att försäkringar för särskilda grupper kangenomföras snabbt och utan allt för omfattande utredningsarbete.Socialstyrelsen anser att starka skäl talar för all patientens kostnadsdelefter ett övergångsskede bör ses över. Den föreslagna självkostnadsandelen kanmedföra alt personer i lågin-komstlägen kan komma att avstå från att söka erforderlig tandvård. Prop, 1973:45 46 tillstyrker tillämpning av 75-procentsregelnpå helprotes. Utredningens förslag att ersättning skall utgå av delbelopp som överstiger . tillstyrks med tvekan eftersom risk finns attdenna ålerbäringsprincip kan föranleda patient att uppskjuta vårdefterfrågantill dess vårdbehovet är så stort att vederbörande kan utnyttja den högreåterbäringsandelen. Styrelsen föreslår att försäkrad som åtnjutit den högreersättningsnivån därefter skall kunna visa att han årligenfått tandvård för att vid en kommande behandlingsomgång komma i åtnjutande av75 % ersättning. utgår från attersättningsnivån blir föremål för nya överväganden när de ekonomiska konsekvensernakan överblickas. framhåller att det ur kommunernassynpunkt vore önskvärt med en större kostnadsläckning för patienten än den nuföreslagna så att kommunernas socialhjälpsutgifter för tandvård kundebegränsas. konstaterar all tandvårdstaxan föreslås gällaför behandlingar inom såväl folktandvård som tandvård meddelad avprivatpraktiserande tandläkare och att effekterna härav är svåra att förutseför folktandvårdens del. Folktandvården kommer att konkurrera prismässigt ompatienterna på samma villkor som de privatpraktiserande tandläkarna vilketleder lill alt dess ekonomiska dragningskraft upphör. För att beredahuvudmännen största möjliga handlingsfrihet vad gäller alt höja folktandvårdenskonkurrensförmåga bör därför de särskilda skyldigheter som gäller förfolktandvårdens vuxendel, t. ex. beträffande akutlandvården och väntelistor,upphävas. stryker under all betänkandet fastläggerprincipen att behandhngen av vuxenklientelet skall ske på samma ekonomiskavillkor för privattandläkaren och för folktandvården. En höjning av försäkringsandelen såvitt avser förebyggandevård föreslås av , , och tandläkaresällskapet anser all hela kostnaden för efterkontroll ochnödvändiga förebyggande åtgärder bör betalas av försäkringen. Förslaget all lämna full ersättning för vårdkostnadernaför personer med läpp-, käk- eller gomdefekler (LKG-fall) tas genomgående emotmed tillfredsställelse av remissinstanserna, I anslutning härtill framhållerSveriges tandläkarförbund och läns landstings förvaltningsutskottatt även remiss från landregleringspoliklinik bör godtas för avgiftsfri vård avLKG-patienter. Nyssnämnda remissinstanser jämte Svenska tandläkaresällskapetanser all särregeln för LKG-palienler också bör omfatta landregleringsvård. /\lalmökommunstyrelse, och läns landstings förvaltningsutskott samtLandstingsförbundet föreslår att landstingskommunerna åläggs ett vårdansvar förLKG-patien-lerna. Från många håll framförs erinringar mol alt utredningen inlebeaktat andra handikappgruppers särskilda tandvårdsproblem. ,som understryker att det finns ett samband mellan handikapp ochtandvårdskostnader, framhåller vidare att en rad handikappgrupper, exempelvispersoner med epilepsi eller diabetes, syn- och hörselskadade samtrörelsehindrade, borde få kostnadsfri organiserad tandvård. handikappråd konstaterar alt det hos flera grupperhandikappade förekommer landskador som har ett direkt eller indirekt sambandmed deras handikapp. Rådet erinrar om alt utredningen har tänkt sig att dehandikappades speciella behov av tandvård i första hand bör tillgodoses inomfolktandvården, men uttalar en oro för att folktandvården inte får denkvantitativa utbyggnad som är nödvändig för att de handikappades behovverkligen skall kunna tillgodoses. HCK framhåller att de föränd ringar ochskador i munhålan som direkt går alt hänföra lill patientens handikapp skaJiersättas till fullo av försäkringen. De nämnda remissinstanserna, liksom LO,föreslår att ersättningsreglerna för olika grupper av handikappade genom enutredning eller på annat sätt blir föremål för överarbetning så attjämställdhet med andra patientgrupper uppnås. betonar attdet bör vara ett villkor för de tandläkare som vill ansluta sig tillförsäkringen att de förbinder sig att inte utan mycket tungt vägande skäl vägraatt ta emot handikappade patienter. Utredningensförslag om ersättning för resekostnader i samband med tandvård har väckt kritikfrån bl. a. , ,, , , och någraförvaltningsutskott. framhåller att resekostnadernaför många försäkrade ulgör en avsevärd del av kostnaderna i samband medtandläkarvård, och föreslår att hela den resekostnad som överstiger . perbehandlingstillfälle ersätts av försäkringen. Samma ståndpunkt intas av och Östergotlands läns landstings förvaltningsutskott.Socialstyrelsen och läns landstings förvaltningsutskott m.fl, anseri princip att samma reseersättning bör utgå som vid sjukvård. Beträffandetandvårdsresor för handikappade anser alt den högre resekostnadsom handikappel kan medföra vid landläkarbesök bör ersättas av försäkringen, HCKanser all den allmänna sjukförsäkringens reseersätl-ningsregler bör gälla fördem som mäste åka taxi eller specialfordon till landläkare. Socialstyrelsenföreslår ett lägre karensbelopp än , för handikappade. Flera remissinstanser har tagit upp frågan om kostnaderför barns resor till landläkaren. finner det vara enbrist att utredningen inte behandlat denna fräga. , som intehaft något att erinra i fråga om den föreslagna reseersättningen, föreslår attreseförmåner utsträcks till all gälla även patienter inom den organiseradebarn- och ungdomstandvården. anser att kostnaderna bör reglerasgenom kommunala åtgärder för all dessa kostnader inte skall avhålla barnen frånkontinuerlig tandvård. Utredningens utgångspunkt all en bunden taxa skall ersättaden bland privatpraktiserande tandläkare nu gällande fria arvodessältningen hari allmänhet inle ifrågasatts av remissinstanserna. Frågan las dock upp av säger sig inte kunna finna någrabärande motiveringar för all den enligt sällskapets mening överlägsna principenmed återbäringstaxa i kombination med fri arvodessätlning icke tillämpats. Tandläkarförbundelframhåller all fri arvodessätlning med reglerad återbäring för patienten äröverlägset varje system med taxebindning och menar att frågan ånyo borde prövas.Förbundet motsätter sig dock inte på denna grund att reformen genomförs. Taxansallmänna konstruktion och uppläggning har i stort sett tillstyrkts avremissinstanserna, bl. framför isitt remissyttrande inte några erinringar mol taxenivån. Odontologiskafakulteten vid konstaterar att taxan konstruerats motbakgrund av en noggrann genomgång av dagens vårdsituation, TCO betecknar taxansunderlag som osäkert men har inget att erinra mot att taxan i initialskedetbyggs upp enhgt förslaget. Eventuella felaktigheter i taxan bör kunna justerasunder hand, I fråga om ersättningssystemet och taxans nivå framförLandstingsförbundet och landstingens förvaltningsutskott farhågor för attutredningens förslag kan leda lill en överströmning av landläkare frånfolktandvården. Ersättningsnivån för vård meddelad av tandhygienist berörs iyttranden från och läns landstings förvaltningsutskott,vilka finner att nivån ligger väl högt. och landstingensförvaltningsutskott anför betänkligheter mol del prestalionsrelaleradeersättningssystem som utredningen föreslår och pekar på möjhgheten att istället bygga upp taxan med utgångspunkt i ett s. k. biandackordssystem, dvs.en kombination av fast ersättning som bygger och en rörligprestationsersättning. Vissa remissinstanser erinrar om all utredningen inte lagtfram några beräkningar över hur tandvårdstaxan kan komma att påverka denenskilde tandläkarens inkomstsiluation under olika anlaganden om produktivitet,LO finner att de av utredningen föreslagna taxebeloppen måste betraktas somgenerösa men vill inte motsätta sig den föreslagna taxan då möjligheter börfinnas att bibehålla laxebeloppen under relativt lång lid. Landstingsförbundetoch flera landstings förvaltningsutskott konstaterar när del gäller taxenivånatt omkring hälften av landets privatpraktiserande tandläkare kommer attberedas möjlighet att la ul minst nuvarande arvoden uppräknade till 1973 årsprisnivå med tillämpning av den föreslagna taxans maximibelopp, Detla innebäratt nästan hälften av landets privatpraktiserande tandläkare ges möjlighet allhöja sin arvodesnivå. Därtill kommer effekterna av den individuella taxebindningen,understryker all det föreslagna systemet anknytertill de principer som flertalet privatpraktiserande landläkare tillämpar . Som alternativ bör dock ren tidsdebitering få tillämpas för dem som såönskar. Utredningens val av debileringsprinciper för de olika landvårdsåtgär-derna,dvs, valet mellan arvodesberäkning på grundval av ett styckepris per åtgärd medeller utan latitud eller efter tidsåtgång, tillstyrks bl. Riskernaför taxeglidning på grund av latiludsyslemet och behovet av fortlöpandekontroll av utvecklingen framhålls från åtskilliga håll. Tandläkarförbundetkonstaterar att även om taxan och dess konstruktion lider av vissa bristervill förbundet gärna poängtera alt taxan ger möjlighet till flexibilitet ibehandlingen samt att latiludsyslemet tar viss hänsyn till svårighetsvariationernai en och samma behandling och därigenom bidrar lill en rättvisarekostnadsfördelning mellan patienterna. vid karolinskainstitutet anser att som alternativ bör tillkomma möjligheten att tillämpatidsdebitering, I synnerhet har detta betydelse för vården av patienter somkräver än normalt. De föreslagna latituderna är inte tillräckligahärvidlag och förekommer för övrigt inle heller vid alla behandlingsåtgärder.Socialstyrelsen godtar i princip förslaget till debiteringsprinciper menförutsätter att tillämpningsföreskrifter lill laliludsystemel utfärdas och attsystemets tillämpning följs fortlöpande, främst för att förhindra attlatituderna ger upphov till taxeglidning. landstingsförvaltningsutskott betonar all svårigheten all bedöma latituderna i taxesättningenkan medföra en glidning mot genomgående högre arvoden än som är avsett,läns landstings förvaltningsutskott anser att systemet med taxelalituderger en taxa som är skenbart nyanserad och erinrar om den dragningskraft denövre gränsen utövar i de fall dä ett varierat pris är möjligt. Utskottet skulleföredra en taxa utan latitudsystem men med ett större antal fasta arvoden. och anser att tandvårdstaxan böröverarbetas. Flera av de landvårdsåtgärder som för handikappade är särskiltviktiga och ibland särskilt tidsödande skall debiteras efler tidsåtgång. Detlakan leda till att väsentliga åtgärder kan bli betydligt dyrare för handikappadeän för övriga patienter. Försäkringsutredningensförslag till individuell laxebindning tillstyrks av tandläkarförbundoch med vissa reservationer även av bl, a. ochsocialstyrelsen. fäster slort avseende vidutredningens förslag om den individuella laxebindningen och framhåller all denär en förutsättning för förbundels möjlighet att acceptera den fasta taxan.Landstingsförbundet, och LO tillstyrker endast medviss tvekan förslaget. understryker att denna anordningmåste tillämpas med stor restriktivitet, LO understryker det angelägna i den avutredningen föreslagna restriktionen med en årsarbetstid på minst I 600 limmarsom villkor för individuell laxebindning. En högre arvodesnivå måste varamotiverad av högre omkostnader och inte av det förhållandet all tandläkarenskall kompensera en kortare arbetstid med högre arvode.Försäkringskasseförbundet anser det i princip tveksamt att i en allmänförsäkring med fasta taxor införa individuella laxebindningar som grundas påindividuella omkostnader men vill med hänsyn till anförda motiv inle motsättasig förslaget. föreslår att den individuella laxebindningenendast godtas om den grundar sig på högre omkostnader 1 saml Nr 45 Prop, 1973:45 50 och även då endast som en övergångsform. Om andra grunderför högre arvodesnivå än högre omkostnader likväl befinns skäliga börindividuell taxebindning avvecklas . Från en rad landstings förvaltningsutskott framförs kritikmot förslaget om individuell taxebindning. Förvaltningsutskotten i bl a.Kristianstads, och , , och Norrbottenslän avvisar i princip förslaget om den individuella taxebindningen, menar att delandtekniska laboratorierna bör beredas samma möjlighet till individuelllaxebindning som tandläkarna. Beträffande utredningens förslag om laxeförhöjning förspecialister tillstyrker de remissinstanser som behandlat frågan allmänt attviss förhöjning sker för specialistvården.