prop · FW03161 · 1973-12-31 00:00:00 — Lagföringen av ett brott skall enligt konventionenförläggas till den stat, där det med hänsyn till samtliga förekommande omständigheterframstår som mest ändamålsenligt alt den äger rum. Konventionen föreskriverdärför att en fördragsslutande stat vid till-lämpning av konventionen ärbehörig att, på framställning av annan fördragsslutande stat, enligt sin egenstrafflag lagfora varje brott beträffande vilket strafflagstiftningen i denanmodade staten är tillämplig. Vidare gäller att stat som enligt sin internalag är behörig att lag-föra ett brott får avstå från detta i fråga ommisstänkt, som är eller kommer att bli föremål för lagföring i annan fördragssiutandestat på grund av samma brott. Vid avgörande av var lagföring skall äga rumskall enligt konventionen även den misstänktes intressen beaktas genom atthänsyn tas tiU hans anknytning till viss stat dier hans möjligheter tillåteranpassning i en särskild stat. Den som i en fördragsslutande stat dömtsgenom slutiigt och verkslällbart avgörande får i princip varken åtalas ellerdömas för samma gärning i annan fördragsslutande stat. b) Europeisk Iwnvention om statsimmunifet Konventionen reglerar i vUken omfattning en stat får göraanspråk på immunitet inför annan stats domstolar. Den innehåller en i principuttömmande uppräkning av de fall då sådan immunitet inte får åtnjutas, I de fallsom inte omfattas av uppräkningen skall en stat åtnjuta immunitet. Exekutivaåtgärder mot annan fördragsslutande stats egendom är inte tillåtna enligtkonventionen, men i gengäld åtar sig staterna att självmant fullgöra domar ide fall som omfattas av uppräkningen. Genom en särskild förklaring kan en statförbehåUa sig doms-rätt mot annan stat även i andra fall än de uppräknade. Iförhällandet mellan stater som avgivit sådan förklaring gäller en utvidgadskyldighet att fullgöra domar och vissa undantag frän förbudet mot tvängsexeku-tioni utländsk stats egendom. c) Europeisk konvention om betalningsort förpenningskulder Huvudregeln är enligt konventionen att betalning skall skedär borgenären har sitt hemvist för betalningen. Borgenären kandock begära att betalning skall äga rum antingen på annan plats i den stat därborgenären har sitt hemvist för betalningen eller på av honomangiven plats i den stat, där han hade sitt hemvist då skulden uppkom. Ävenvissa andra undantag från huvudregeln gäller enligt konventionen. I fråga omskuld som uppkommit i samband med borgenärens yrkesverksamhet avses med hemvistden plats där denna verksamhet bedrivs. d) Europeisk konvention om beräluiing avtidsfrister Konventionen innehåller regler om beräkning av lidsfristerpå de civilrättsliga, handelsrättsliga och förvaltningsrältsliga områdena. Konventionensregler motsvarar i huvudsak dem som finns lag om beräkning av lagstadgadtid. De är tillämpliga inte bara när en frist har fastställts i lag eller annanförfattning utan också när frislen har bestämts av domstol,förvaltningsmyndighet eller skiljedomstol. Den är även tillämplig på fristerfastställda av parterna, om dessa inte har kommit överens om hur fristen skallberäknas, e) Europeisk konvention om inrättandet av ettsystem för registrering av testamenten Enligt konventionen förpliktar sig de fördragsslutandestaterna att upprätta ett system för registrering av testamenten. Syftet medkonventionen är att minska risken för all ett testamente förblir okänt ellerblir känt för sent och att underlätta att efter testators död finna testamentet.Varje fördragssiutande stat skall utse en eller flera myndigheter som skallsvara för registrering av testamenten. Vidare skall en myndighet utses attombesörja registrering av testamenten i annan fördragsslutande stat ochbesvara förfrågningar från andra fördragsslutande stater. har undertecknat de under a) och d) nämndakonventionerna. (iii) Ställföreträdarkommitlén har slutiigen godkänttexten lill en europeisk konvention om skadeståndsregler i biltrafik. Konventionen bygger på principen att fordonets innehavareskall vara strikt ansvarig för skada som orsakas av fordonet när detta användsi trafik. Bilens försäkringsgivare kan enligt nationell lag göras direktansvarig i stället för innehavaren. Har den skadelidande varit medvållande tillskadan kan detta leda till nedsättning av skadeståndet. I vilken utsträckningskadeståndet skall jämkas fär bestämmas med hänsyn till omständigheterna vidolyckan. Konventionen innehåller vidare regler om ansvarets fördelning vidolycka, där flera fordon medverkat till skadans uppkomst, samt om skada somdrabbat fordonets innehavare eller dess förare. Konventionen lämnar åtnationell lagstiftning att reglera bl, a. eventuell begränsning avskadeståndsskyldigheten och möjligheterna att föra regresslalan. B,) Resolutioner som antagits av ministerkommittén m, m. (i) Förenhetligande av de juridiska begreppen "domicUe" och "résidence". I resolution (72) 1, som antogs ,rekommenderades medlemsstaternas regeringar att åtminstone på detinternationella området låta sig vägledas i sina respektive rättsordningar avde regler om tolkningen av begreppen domieile och résidence som fogals vidresolutionen, (ii) Sänkning av myndighetsåldern I resolution 72 (29), som antogs ,rekommenderas medlemsstaternas regeringar att sänka myndighetsåldern under 21år och, om de anser det lämpligt, att bestämma myndighetens inträde lUl 18 år.Enligt resolutionen skall dock staterna ha rätt att behålla en högrebehörighetsålder för vissa begränsade, särskilt angivna rättshandlingar somanses kräva en högre mognadsgrad. Vidare rekommenderas regeringarna, särskiltregeringarna i de stater som behåller en myndighetsålder som är högre än ,att överväga lämpligheten alt ge vissa omyndiga behörighet att utföra sådanarättshandlingar som förekommer i det dagliga livet samt, på områden där detanses lämpligt, även andra slag av rättshandlingar. Slutligen rekommenderasregeringarna i de stater, där en sänkning av myndighetsåldern skulle i avsevärdmän inskränka föräldrarnas underhållsskyldighet och därför leda till enförsämring av de omyndigas ekonomiska möjligheter alt få utbildning, att vidtalämpliga åtgärder för att motverka sådana följder av en sänkning avmyndighetsåldern, (iii) Värdepappersfonder I resolution 72 (28), som antogs ,rekommenderades medlemsstaternas regeringar att utforma sin lagstiftning rörandevärdepappersfonder i överensstämmelse med de regler som fogats vidresolutionen och i sin rättspraxis följa dessa regler. Enligt resolutionen ärstaterna dock oförhindrade att införa regler som är mera förmånliga fördelägarna i värdepappersfonder, (iv) Utländska värdepappersfonder I resolution 72 (50), som antogs ,rekommenderades medlemsstaternas regeringar all i fråga om utiändska värdepappersfonderlåta sig vägledas av de principer som fogats vid resolutionen. Det sjunde europeiska justitieministermötel ägde rum iBasel . I mötet deltog företrädare för samtiiga Europarådetsmedlemsstater utom , varjämte och deltog som observatörer,Justitieminislermötena är såtillvida knutna till som utgör dessa mötens sekretariat. Av de ämnen som diskuterades vid konferensen kan nämnassamarbete i frågor rörande förmynderskap för och vårdnad om barn, straffrättensroll på miljöskyddets område, de särskilda rättsliga problem rörandeprivatlivets skydd som uppkommer genom den ökande användningen avdatabehandling av personinformalion samt utveckling av metoder för behandlingi frihet som alternativ till frihetsstraff. Till grund för diskussionen om privatlivetsskydd låg en rapport, som utarbetats av den danske justitieministern , medan rapporterna i de övriga ämnena utarbetats av justitieministrarnafrån resp. , och . Diskussionerna resulteradei att konferensen i vart och ett av de nämnda ämnena antog resolutioner varigenom ministrarna rekommenderar att vidtavissa närmare angivna åtgärder i syfte att stärka den europeiskarättsgemenskapen. Beträffandefrågan om vårdnaden om bam rekommenderade justitieministrarna bl. a.Europarådets ministerkommitté att låta CCJ undersöka möjligheterna för en harmoniseringav medlemsstaternas lagar beträffande förmynderskap för och vårdnad om barnoch möjligheterna att få till stånd en överenskommelse om att vid behov kunna hänskjutafrågor om vårdnad och umgängesrätt tiU en särskild domstol, sammansatt avdomare från de i det särskilda fallet berörda statema. När det gällerstraffrättens roll på miljövårdsområdet rekommenderade justitieministrarnaministerkommittén alt uppdra åt ECCP att närmare analysera hithörande frågoroch därvid bl. a. undersöka möjligheterna för en harmonisering avgärningsbeskrivningar och påföljder, särskilt i fråga om förorening av vattenoch luft. Pä det straffrättsliga området antogs också en resolution variministerkommittén rekommenderas uppdra åt ECCP att undersöka möjligheterna förmedlemsstaterna att i sina nationella strafflagar införa påföljder som innebärkriminalvård i frihet, att göra verkställigheten av frihetsberövande påföljdermera flexibel genom vidgad användning av frigäng och andra lättnader i frihetsberö-vandetsamt att främja forskning rörande effektiviteten av påföljder som inte innebär frihetsberövandeoch upprätta ett system för utbyte av informationer på detta område. Konferensenantog också en resolution rörande roll när del gäller europeisktsamarbete i allmänhet på det rättsliga området. I denna resolution uttrycktejustitieministrarna sin övertygelse om att är och bör förbli denallmänna ram inom vilket det europeiska samarbetet på det rättsliga områdetäger ram. Ministrarna rekommenderade att uppdra åtCCJ och ECCP att studera verkningarna för arbete på det rättsligaområdet av utvidgningen av de Europeiska Gemenskaperna och alt utarbeta enrapport i detta ämne till nästa justitieministerkonferens. )för juridiskt samarbete (CCJ) för juridiskt samarbete har hållit tvåmöten. Kommitténs 17:e möte ägde rum och del 18:e mötet den 48december. Isyfte att uppnå ökad rättslikhet mellan medlemsländer pågårutredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CCJ. Bland deämnen som är under utredning bör främst nämnas produktansvar, utomäktenskapligabarns rättsliga ställning, konsumentskydd, den enskildes skydd i administrativaförfaranden, privatlivets skydd vid automatisk databehandling avpersoninformation samt ADB-behandling av internationella överenskommelser,lagtext, rättsfall och rättsstatistik. En handledmng rörande erkännande ochverkställighet av utiändska avgöranden på det civilrättsliga området är underutarbetande. Underår 1973 kommer nytillsatta kommittéer att påbörja studier angåendefordringspreskription, vårdnad om barn och skadeständsfrågor som har sambandmed förorening av sötvatten. för brottslighetsfrågor (ECCP) ECCP har håUit sitt 21 :a möte. Vid mötet, somhölls den aprU, behandlades bl. a. förslag till resolution om straff förtrafikbrott som begåtts under inflytande av alkohol, förslag lill resolutionom regler för minimistandard för behandling av fångar och resolution omstraffrättsliga synpunkter på narkotikamissbruk. ECCP antog de föreslagna textemamed vissa ändringar och beslöt hänskjuta dem till ministerkommittén. Bland de frågor som har behandlats av ECCP:sun-derkomnuttéer märks behandling av vuxna lagöverträdare med kortvarigafrihetsstraff, behandling i grapp och s. k. terapeutiskt samhälle inomfångvården, brollmålsdom i den tilltalades frånvaro, andra alternativ tUlfängelse än villkorlig dom, skyddstillsyn och liknande påföljder samt avkriminalisering. På ECCP:s arbetsprogram står bl. a. frågorrörande tillämpningen av de europeiska konventionerna på straffrättens område,straffrättsliga möjligheter att bidra till mUjöskyddet, och försäljning och innehavav skjutvapen. Vid konferens med cheferna för de kriminologiskaforskningsinstituten behandlades ämnet "Våldet i samhället". F.) för de mänskliga rättigheterna Arbetet inom expertkommittén för de mänskligarättigheterna bedrevs , förutom i plenum, inom tväunderkommittéer. var representerat i den underkommitlé, nr 1, som avplenum fält sig anförtrodd bl. a. massmediafrågor med anknytning lill mänskligarättigheter. slutförde expertkommittén arbetet med den avunder-kommitté nr 1 förberedda frågan om utvidgat skydd för utländska korrespondentersrättsliga stäUning genom att färdigställa ett förslag till konvention i dennafråga. Vidare yttrade sig expertkommittén till ministerkommitténi fråga om förfarandet inför ministerkommittén i enlighet med artiklarna 32 och54 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. inledde, inom sin underkommitté nr 1,ett studium av förutsättningarna för en harmonisering av nationellmassmedialagstiftning. Behandlingen av bl. a, följande frågor, som tidigareuppförts på kommitténs dagordning, fortsattes : (i) Behovet av och förutsättningarna för att tillskapaytterligare etl tilläggsprotokoll till den europeiska konventionen om mänskligarättigheter avseende nationeUa minoriteters ställning. (ii) Fråga om skydd för privatlivets helgd med hänsyn tillpress och andra massmedia samt den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, (iii) Fråga om utvidgning av rätten till information genomett lill-läggsprotokoll till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheternaeller på annat sätt, (iv) Fråga om rätt för organ lill skydd förmänskliga rättigheter att tillgripa interimistiska förordnanden. a) Resolution som antagits av ministerkommittén antog en resolution (72) 17rörande upprättande av en europeisk ungdomsfond och godkände vid sammatillfälle statuter för fonden. Fondens målsättning är att 'främja ett samarbete mellanungdom i genom att ekonomiskt stödja sådan europeisk ungdomsverksamhetsom tjänar till att främja fred, förståelse och samarbete mellan folk i Europaoch i hela världen i en anda av respekt för mänskliga rättigheter och fundamentalfrihet'. Medlemmar i är medlemsstater och andraeuropeiska stater, som anslutit sig lill densamma i enlighet med härförfastställda bestämmelser. Fondens organ skall utgöras av en meUanslatiig kommitté, theIn-tergovemmental Committee, styrelsen, , rådgivandekommittén, och revisorsnämnden, , Fondens resurser skall utgöras av årliga frivilliga bidragvars totalbelopp man enats om i mellanstatliga kommittén ochsom uppdelats mellan staterna genom inbördes överenskommelse. För delinnebär det ett procenttal på 3,25 och en summa pä . Dessutom kan till Fonden lämnas ytterligare frivilliga bidragfrån dess medlemsstater eller från annat håll i enlighet med föreskrivna principer.Slutiigen kan intäkter som inkommit genom Fondens verksamhet och som godkäntsav styrelsen bidra till att öka resurserna. Fördelningen av medlemsstaternas bidrag till Fondenfastställdes genom ministerkommitténs antagande av resolution (72) 23. b) Svar pä rekommendationer från rådgivande församlingen 1) har granskat rekommendationen 681om skydd av arkitektoniska arv. har godkänt en tidigare rekommendationinom samma område genom alt uppmana de medlemsländer som inte upprättatnationella kommittéer att göra del för att planera och verkställa en 3-årigkampanj som skall kulminera i Byggnadsvårdsårel . Av siklen är alt väckaintresse för den äldre bebyggelsen och säkra dess fortsatta tUlvaro ioförvanskat skick. har vidare beslutat att överlämna nämndarekommendation till kommittén för kulturminnesvård för kännedom och synpunkterrörande bl. a. förslag till projekt lämpUga som modeUer ur restaureringssynpunkl. 2) har godkänt Opinion nr 9 rörandeett system för "livslång utbildning", permanent education, i och beslutat överlämna den lill rådgivande församlingen som svar på dess rekom mendation 611. Svaret betonar att kullurslyrelsen endast bör föreslå åtgärder, medan det fär ankomma på medlemsländerna själva att be sluta hur förslagen skall utnyttjas. c) Kulturstyrelsen (CCC) Kullurslyrelsen, CommUtee for Cultural Co-operation (CCC),sammanträder i , en gång och en gångunder hösten. De permanenta underkommittéerna för allmänna skolfrågor, Committeefor General and Technical Education (EGT), och för vuxenutbildning ochkulturell utveckling, (EES-DC), har vardera haft ett sammanträde i Strasbourg.Kommittén för högre utbildning och forskning, (), har förutom vid ett sammanträde i under höstenäven mötts på . Kulturstyrelsen har bl. a. behandlat följande frågor avvikt. hade anmodat ministerkommittén irekommendationerna 567 och 649 all stärka och reformera samarbetet inomEuroparådet på utbildningens och kulturens områden. En arbetsgrapp tillsattesunder kulturstyrelsen med mandat att utarbeta ett praktisktförslag. Mot bakgrund av arbetsgruppens, diskussioner överlämnadesålunda kulturstyrelsen efter sitt möte ett svar till ministerkommitténi Opinion No 10 vilket i stort innebär: att kullurslyrelsen anser sig lämpad att utgöra centrumför samarbetet på utbildningens och kulturens områden inom dess medlemsländer att den allmänna målsättningen för kullurslyrelsen börvara att främja spridningen av idéer, studera gemensamma problem, jämförautbildningssystem och stärka kontakten länderna emellan. alt samarbetet inom kulturstyrelsen skaU baseras på fyrahuvudfunktioner: information och dokumentation, personutbyten, jämförelsermellan nationella system, gemensamma metoder och aktioner. De nämnda funktionerna skall leda till starkareprioriteringar och därmed främja en intensifiering av samarbetet t. ex. i s.k. "special projects" där medlemsländer som så önskar gemensamt gårsamman och bekostar genomförandet av ett projekt utanför kullurstyrelsensordinarie budget. Denna intensifiering av samarbetet förutsätter ettstarkare engagemang från medlemsländemas sida. Kulturstyrelsen har ansett det möjligt att åta sig nämndauppgifter med en blygsammare ökning av resurserna än vad rådgivande församlingenfrån början föreslagit med hänsyn bl. a. tUl de frivilliga bidrag sommedlemsländerna beräknas stäUa till förfogande för delaktighet i "special projects"stipendieprogram etc. sekretariat har mot bakgrund av ovanståendeberäknat att detta kräver att utgifterna för personal ökas och för arbetsprogrammetmed , 19741976. Vissa delegationer, däribland densvenska, har emellertid betonat att åtminstone en del av dessa ökningar bordekunna erhållas genom nedskärning av mindre angelägna avsnitt i nuvarandearbetsprogram. Ytterligare fyra frågor las upp i kulturstyrelsens svar pärådgivande församlingens rekommendationer. Kulturstyrelsen betonar viklen avatt utbildnings-och kulturdepartementen är representerade vid kulturstyrelsens sammanträden.Vidare anser kulturstyrelsen det olämpligt att etablera formella band mellan kulturstyrdsenoch kommittén för högre tjänstemän, , somförbereder utbildningsministerkonferensen, då denna förklarat sig vUja förblifristående. Dock bör nära samarbete äga rum. För att markera den nya fas i kullurstyrelsensutveckling föreslås att titeln ändras till , är kulturstyrelsen av uppfattningen att liden ännu inte är mogen attinrätta en kulturminneskonferens. Kulturstyrelsenssvar samt arbetsgruppens förslag har tUlställts ministerkommittén, där de dockinte hunnit behandlas års slut. Ettfrån svensk sida anordnat symposium i undersökte läroplansutveckling,och placering för den nivå som motsvarar gymnasieskolans högstadium. Delegaterfrån tjugo medlemsländer deltog och avslutade'sina diskussioner med attutarbeta rekommendationer beträffande nödvändiga förändringar i nuvarandeläroplaner och följderna härav. Frånsvensk sida har föreslagits en ändring i sammansättningen av kommittén förhögre utbUdning och forskning. Förändringen skulle i huvudsak innebära atthela det postgymnasiala området skulle vara representerat i kommittén och mtebara universiteten, vUket nu är fallet. Enreform av både lakar- och tandläkarutbildning har diskuterats. Urval, spärrad utbildnmg,läroplaner, utvärdering av utbildningen och lä-raratbildning för dessa områdenär de huvudfrågor som tagits upp i detta sammanhang. Enarbetsgrupp under kommittén för högre utbUdning och forskning instruerades attgöra den lämplighetsstudie rörande ett , som ministerkommUténbegärt. Arbetsgruppens slutsals var att ett dylikt inslUut skulle fylla ettredan känt behov, som med tiden skulle bli allt större. Instilutel skuUe inteutgöra ett universitet i egentiig mening, utan till en början vara ettcentrum för information och dokumentation på området. skulle detäven initiera och samordna forskning beträffande teleundervisning. Förslagetantogs av kommittén för högre utbUdning och forskning och kommer attdiskuteras av kulturstyrelsen. Somresultat av bl. a. en policydiskussion vid kulturstyrelsens höstmöteanordnades ett möte med regeringsrepresentanter för att definiera ettspecialprojekt beträffande möjligheten till geografisk rörlighet för högskolestuderande,lärare på post-sekundär nivå och forskare. Det ankommer på kulturstyrelsen attfatta beslut i denna fråga. Denexpertgrupp som tillsattes 1971 för att granska och utvärdera försöksverksamheti medlemsländerna inom området "livslång utbildning" har sammanträttoch utvalt ett antal intressanta projekt, däribland ett förskolexperiment iMalmö. Denintensifiering av samarbetet inom på utbildningens område somföreslås i Opinion Nr 10 omfattar ännu inte kulturområdet. bidrog med flera bakgrundsdokument till deneuropeiska kiihurministerkonferensen i som anordnades av , utbildning och kultur har underett par års tid arbetat med frågor rörande televisionens och andra kulturellamedias betydelse för det kulturella utvecklingsarbetet. Den 14:e av konstutställningar "Neoklassicism",i vUken även deltog, anordnades i , Kulturstyrelsen haremellertid beslutat att dessa utställningar i fortsättningen skall äga rumunder devis nya former. Syftet bör vara att utveckla allmänhetens kulturellamedvetande och visa att aUa länder är delaktiga av samma kulturarv.Vidare skall de deltagande medlemsländerna själva åta sig ansvaret förorganisation och finansiering av utställningarna. Ett kollokvium i kulturstatistik hölls iStockholm. Det gav 26 experter frän medlemsländerna tillfälle att utbytaåsikter om insamlande, presentation och tolkning av kulturstatistik, Vad angår två huvudsatsningar för ungdom,installerades det Europeiska ungdomscentret i sina nya lokaler iStrasbourg och antog ministerkommittén formellt statutema för denEuropeiska ungdomsfonden. På förslag av kommittén för byggnadsvård, Committee onMonuments and Sites, har ministerkommittén antagit riktlinjerna för ettarbetsprogram för . I enlighet med dessa riktlinjer haren svensk nationalkommitté utsetts med statsrådet som ordförande.Nationalkommittén skall tillsammans med ett verkställande utskott och trearbetsgrupper svara för förberedelser av Byggnadsvårdsåret i . har sociala kommittén hållit två sammanträden,ett och ett . (i) Kommittén har ägnat en betydande del av sin verksamhetät att utarbeta en europeisk konvention rörande socialt skydd för jordbrukare.Ett förslag till konventionstext har underkastats en första genomgång ochberäknas bli slutbehandlad . (ii) Vidare har kommittén i huvudsak färdigställt ett modellavtalför utbyte av unga arbetstagare i anslutning till en tidigare i ämnet antagenresolution. (iii) Kommittén har vidare slutiigt antagit och tUlministerkommittén för godkännande överlämnat ett förslag till resolutionrörande sociala åtgärder till förmån för fysiskt eller psykiskt handikappade. (iv) När det gällde det fortsatta arbetet på en eventuellkonvention rörande internationell hjälp vid katastrofer fann kommittén att enmultinationell konvention i ämnet tUls vidare borde anstå i avvaktan på resultatetav det arbete som utfördes på detta område inom bl. a. FN. (v) Till ämne koordinerade stipendieprogramvalde kom- TUlika yrkade kommittén på enomedelbar höjning av utgående stipendiebelopp med . har hälsovårdskommiltén hållit tvåsammanträden, ett och ett , (i) Kommittén har understrukit nödvändigheten av att vidöverväganden rörande miljön tillbörlig hänsyn las lill effekter på människanshälsa. KommUtén har till ministerkommittén överlämnat förslag till resolutionom hygieniska krav på idrottsanläggningar.