prop · FW0376 · 1973-12-31 00:00:00 — Utredningen konstaterar vad gäller TV-apparater,bandspelare, projektorer o, d, att dessa i flertalet fall är desamma somanvänds i andra sammanhang, I en del fall har emellertid produkterna ändratsför alt bättre passa för undervisningsändamål. Resultat och metoder från denstatliga forsknings- och utvecklingsverksamheten utnyttjas vid produktutvecklinghos läromedelsproducenter. Utredningen redovisar ett exempel på detta. Vissa allmänna synpunkter framkomna genom enkäten redovisas. Producenterna anser således bl, a, alt samarbetet mellanutbildningsmyndigheterna och läromedelsproducenterna bör förbättras. Vidareefterlyser man forskningsprojekt som gäller konkreta undervisningssituationer.Man saknar också eflerbearbetning, sammanställning och analys av de projekt somkan ge konkreta direktiv för läromedelsutvecklingen. Man vill alt skolforskningenskall systematiseras såväl beträffande val av områden som beträffanderedovisning av resultaten. Utredningen ger en översikt över det pedagogiskaforsknings- och utvecklingsarbetet i , och iTyska demokratiska republiken. Vad gäller denna översikt hänvisas till belänkandet. Utredningenkonstaterar att antalet svenska projekt med primärt mål att framställa nyaläromedel eller läromedelsprototyper varit få. Flera projekt innefattaremellertid systemutveckling av metoder för läromedelsproduktion. Flertaletprojekt har dessutom i stor utsträckning avsett och dettidigare gymnasiet, I syfte bl, a, att få till stånd en jämnare tillgång påläromedel anser utredningen det angeläget att forskningen intensifieiras inomvissa områden. Utredningen anger tre sådana angelägna områden:vuxenutbildningen, invandrarundervisningen och yrkesutbildningen. Inom vuxenutbildningen används ofta läromedel avsedda förungdomsskolan. Utredningen anser alt effekterna av detta bör klarläggas genomforskning. Häri bör ingå alt klarlägga vilka anpassningar av ungdomsskolansläromedel som bör göras och i vilken utsträckning vuxenutbildningen kräverspeciella läromedel. För invandrarundervisningen,som är ett annat område med akut brist på forskning bl. a, inomläromedelsområdet, bör metoder utvecklas för att analysera invandrarnas socialaoch psykologiska bakgrund och studieförutsättningar. Forskningen bör vidaregälla olika mediekom-binalioners lämplighet och effekterna av olika motivationsskapandeåtgärder. Inom yrkesutbildningen har utvecklats en speciell form avläromedel, s, k, arbetsinstruktioner. Utredningen efterlyser forskning om effekternaav denna speciella metodik och jämförelser med andra undervisningsmetoder.Utredningen pekar vidare på att besparingar torde kunna göras om attrapper ochsimulatorer används i undervisningen i stället för komplicerademaskinutrustningar. En sådan utveckling kräver både pedagogisk och tekniskforskning. Gemensamt för de angivna områdena är alt det inom samtligafinns behov av forskning om effekterna av olika medier och kombinationer avdessa. Utredningen anser dessutom att en sådan medieforskning är angelägen förpraktiskt taget hela utbildningsområdet. Resultaten av en sådan forskning börbli att vissa modeller för val av medier las fram. 1973: 76 13 Utredningenpåpekar med hänvisning till den i det föregående presenteradeundervisningsteknologiska modellen att utredningen inle har tagit ställning fören utveckling mot en läromedelsproduktion som skulle domineras av ett fåtalläromedelssystem. Framställning av läromedelssystem är endast en speciell ochbegränsad tillämpning av modellen. Utredningen gör emellertid vissaställningstaganden som rör en systematiserad produktion av läromedel. Utredningenanser det således självklart att alla läromedel som produceras måste anknytatill de av statsmakterna fastställda målen och riktlinjerna, I planeringsfasen,vilken inleder produktionen av ett läromedel och vilken normalt utgår från ettintensivsludium av läroplanen, ingår en målanalys som resulterar i någon formav målbeskrivning. , som påpekar att dessa metoder kanväxla, anser det arbete att ta fram metoder för att göra målbeskrivningar sompågår inom SÖ vara angeläget. Det är enligt utredningen viktigt att deltautvecklingsarbete bedrivs i nära kontakt med läromedelsproducenterna.Utredningen anser vidare att en analys av den organisatoriska ram inom vilkenläromedlen skall komma till användning bör ingå i planeringsfasen, I nästa fas i denundervisningsteknologiska modellen konstruktionsfasen finns enligtutredningen viktiga moment, som bör beaktas vid all läromedelsproduktion.Utredningen betonar särskilt vikten av att medievalet görs iproduktionsprocessen, kan medievalet styras av att det läromedelsproducerandeföretaget är inriktat på ett enda slags medium. Utredningen anser att medievaletbör göras av ett organ som kan i princip fritt välja de medier som bäst ansessvara mot de pedagogiska kraven inom ramen för vad som från ekonomisk synpunktär godtagbart. Utredningenför fram följande förslag avseende läromedelsforskningens organisation. Denstatliga läromedelsforskningen bör liksom bedrivas vid de pedagogiskaoch psykologiska institutionerna vid lärarhögskolor och universitet.Läromedelsproducenterna bör, i de fall de önskar få forskning utförd ianslutning till sina egna produkter, utnyttja möjligheterna tilluppdragsforskning. Uppdragsforskningen på läromedelsområdet bör bekostas avvederbörande producent. Enligt utredningens mening finns det även inom ramenför nuvarande resurser relativt goda möjligheter för producentfinansieradläromedelsforskning. Läromedelsulredningenhar även övervägt andra former för finansiering av läromedelsforskning,exempelvis skulle den kunna bekostas med medel från såväl företag privatägdaoch allmänägda som staten i form av anslag från SÖ och UKÄ. En fond eller läromedelsforskning är emellertid enligt läro-medelsulredningensuppfattning en lösning som bör aktualiseras först , under förutsättningatt uppdragsforskningen på läromedelsområdet fått sådan omfattning att behovav nya former för finansiering uppstår. Vadgäller utredningens redogörelse för hur frågan om statliga insatser förproduktion av läromedel har behandlats av kommittéer m, m, hänvisas tillbetänkandet. Läromedelsutredningenredovisar i syfte att belysa läromedelsmarknadens omfattning uppskattningar avdels konsumtionen av läromedel, dels läromedelsmarknadens storlek påproducentsidan. Faktorersom antal elever, antal ämnen och kurser, antal undervisningstimmar,förändringar av pedagogisk och organisatorisk art (nya läroplaner etc) påverkarenligt utredningen läromedelsmarknadens omfattning på konsumentsidan. har uppskattat kostnaden för kommunernas läromedelsinköp underår 1970 för i huvudsak grundskola och gymnasieskola till ca 540 milj, kr. Idetta belopp, som räknats fram med ledning av en enkät till 183 kommuner, ingåräven läromedel utanför den definition av läromedelsbegreppet, som läromedelsutredningenvalt. SPK har vid sin undersökning av läromedelsmarknaden uppskattat kostnadenför inköpta läromedel för och gymnasieskolan till ca 550milj. Enligt utredningens beräkning täcks mindre än en procent av dettabelopp av statsbidrag. Läggs till det av kommunförbundet beräknade beloppetuppskattad kostnad för läromedelsinköpen vid universitet och högskolor, ickekommunalvuxenutbildning, folkbildningsorganisationer, de statliga verken, försvaretoch företagen får man ett belopp i storleksordningen 600 700 milj, kr. Tabell2.2.3.1 och gymnasieskolans läromedelsinköp enligtstatens pris- och kartellnämnds beräkning Läroböckeroch övrigt tryckt material 200 37 Demonstrations-och försöksmateriel 29 5 Utredningenhar även studerat läromedelsmarknadens omfattning på producentsidan. Vid SÖ:s läromedelssektionfinns ett adressregister över sådana företag som uppgett sig vara leverantörerav läromedel. I detta register fanns 700 företag upptagna . SPK harstuderat läromedelsinköpen i sju kommuner och fann därvid att dessa kommunerköpt läromedel från omkring 650 olika leverantörer . Läromedelsulredningenkonstaterar sammanfattningsvis att lärome- delsmarknaden är omfattande och expanderande samtsplittrad på företagssidan. Utredningen ger en översikt över företagsstrukturen inomläromedelsmarknaden. De större företagens andel av läromedelsmarknaden framgårav tabell 2.2.3.2. Tabell2.2.3.2 De tio största förelagsgruppernas eller företagens försäljning ochmarknadsdelar beträffande läromedel enligt statens pris- ochkartellnämnds undersökning Försäljning Procent av till grund- totalmark-skolan och nåden gymnasieskolan (milj. 1 Esselte- ochBonnierkoncernerna (Läromedelsförlagen, Skrivrit, Skolavdel-ning, Akuma,GLA, KVE-Informalionsme-todik) 2 Statliga ochkooperativa företag (Utbildningsförlaget, förlag, ,RadicHskolmaterielseklio-nen, Lumalampaii, SRA, Transintro, Sonab) 5 Natur ochKultur De fem största 1 (Facit och Addo) 9 (numera ) på läromedelsmarknaden utmärks av att de haren speciell inriktning eller ägarstruktur. Företag som nämns i detta sammanhangär . De statliga insatserna för undervisning med hjälp av radiooch TV uppgick under /72 till omkrmg 43 milj, kr, I detta beloppräknar utredningen in anslag till , till fördistribution och till , som ägs av sjustudentkårer och SFS är i princip inriktat på läromedel för deneftergymnasiala utbildningen. Två kooperativa förelag, ochKF Skolutrustning, försäljer AV-apparatur, framför allt TV-apparater tillskolor, utrustning till institutioner för laboraliva ämnen samt skolmöbler ochinredningsartiklar. Inom TV-kassettområdet finns två företag, ett privatägt ochett allmän- ägt, Visual (EBAV) ägs av med hälften var. Svenska ägs av staten (50 %av aktiekapitalet), () och KF (). Som en följd av att läromedelsbegreppet är synnerligenvidsträckt är del, påpekar utredningen, knappast möjligt att betraktaläromedelsmarknaden som en enda marknad. Den bör snarare ses som summan av ettantal delmarknader med delvis olika struktur och karaktär. Utredningensindelning av läromedelsmarknaden i delmarknader framgår av tabell 2.2.3.3, Avdenna tabell kan även utläsas hur och gymnasieskolans beräknadeinköp för fördelade sig på de olika delmarknaderna. Tabell2.2.3.3 och gymnasieskolans beräknade inköp fördelade eflerproduktgrupper och produkter enligt statens pris- och kariellnämndsundersökning Milj, kr. Milj, kr. Filmer (inspelade) Industri- och verkstadsmaskiner Kontorsmaskiner Kopieringsmaskiner 29,0* 100,0 1,0= 0,5 ' Tillbehör till AV-apparatur, I gruppen övrigt ingår bl, a, stordior, smädior ochplanscher, ' Därav förbrukningsmateriel för kemi och fysik ca 5 milj,kr,, ljudband 45 milj, kr,, videoband 1,52,0 milj, kr., förbrukningsmaterielför kopieringsmaskiner 45 milj, kr, samt textilartiklar milj, kr, * Därav fysik och tekniska ämnen 1721 milj, kr kemi 810milj, kr, samt biologi 5,56,5 milj, kr. Obs, att i dessa delbelopp ingår ävenförbrukningsmateriel för ca 5 milj, kr, Summan är en ungefärlig tilläggspost, då företagen inte haråtskilt de produkter som är speciellt anpassade för handikappade. Inom deövriga produktgrupperna ingår därför en stor del av dessa hjälpmedel. » Konkurrenssituationen växlar mellan de olikadelmarknaderna. Inom vissa är konkurrensen stark. Inom andra har ett enda ellernågra företag en stark dominans. Läromedelsproduktionen för vissa ämnen, bl,a. laboraliva ämnen (biologi, fysik, kemi) och vissa övningsämnen (trä-ochmetallslöjd och verkstadsarbete), är så starkt koncentrerad till vissa företagatt man kan tala om monopolistiska tendenser. Andra områden med starkföretagskoncentration är kartor och sysselsättningsmateriel (läggspel, lekmaterieletc), I fråga om tryckta läromedel är konkurrenssituationen inte entydig. Detfinns cn god tillgång till alternativa produkter från oUka skolboksförlag, ivarje fall för ämnen med stort elevunderlag. Priset används emellertid knappastsom konkurrensmedel, I undersökningen Prisövervakning av läroböckerkonstaleras att »läroböcker för och gymnasiet i genomsnitt alltidär för förlagen framgångsrika projekt». Utvecklingen för tryckta läromedeltorde enhgt utredningen gå mot mindre upplagor och ökad utgivning av studiesatsersom innehåller både tryckt material och andra medier. De fyra största företagen hade enligt SPK:s undersökningöver av marknaderna för läromedelsgrupperna litteratur, videobandspelare,kartor, kontorsmaskiner, inredningsartiklar, redskap och verktyg samt industri-och verktygsmaskiner. Kommunerna är de största läromedelsköparna. Kommunernasläromedelsinköp finansieras till allra största delen med kommunalskattemedel, I viss begränsad utsträckning finansierasläromedelsproduktionen emellertid med medel från stadiga anslag. För läromedelsprojekt, som ingår i SÖ:s forsknings- ochutvecklingsverksamhet, bekostar SÖ hela utvecklingsarbetet. Köparen betalar idessa fall i princip endast för producentens tekniska kostnader plus sedvanligttillägg, SÖ har i fråga om läromedelsutveckhngsprojekt (t,ex, avseende fortbildningsmaterial) svarat för kostnader fram t, o, m,framställning av manuskript eller annat slag av första exemplar (bildbandetc). För vissa läromedel för specialundervisning och vissa material för speciallärarutbildninghar SÖ även bekostat vissa delar av den tekniska produktionen, har en tydlig tendens i SÖ:s projektverksamhetmärkts mot att relativt sett minska antalet produktionsinriktade projekt lillförmån för projekt i vilka SÖ:s insatser stannar i produklionsleden,t, ex, planeringsunderlag för läromedelsproduktion eller målbeskrivningar somunderlag för produktion. Resultaten av sådana projekt brukar redovisas vidkonferenser, till vilka läromedelsproducenterna inbjuds. Det råder enligt utredningen brist på läromedel inom mångaeftergymnasiala utbildningar, UKÄ har inom sitt område försökt häva dennabrist bl, a, genom att ge lärare tjänstebefrielse för att utarbeta läro- bokeller kompendium och genom produktionsstöd i form av tryckningsbidrag, författarersättningm, m. Någon inskränkning i lärarnas upphovsrätt görs inte i samband medbeslutet om tjänstebefrielse. Det är vanligt att den som beviljatstjänstebefrielse själv tar erforderliga förlagskontakter om det bhr aktuelltmed publicering av det framtagna materialet. Antalet beviljadetjänstebefrielser uppgick 1971 till omkring 300, /67 har enligt uppgift i UKÄ:s anslagsframställning /73 tillkommit 250 läroböcker som ett resultat av att lärarnabeviljats tjänslebefrielse. Antalet ansökningar om produktionsstöd brukar varaomkring 40 . Forskningsrådeninom område skall bl, a, främja författandet avläroböcker inom rådets forskningsområde. Produktionsstöd till förlag beviljasenligt utredningen f, n, endast av statens råd för samhällsforskning förutgivning av juridisk kurslitteratur. Bidrag till tryckning av vetenskapliglitteratur kan även erhållas från olika stiftelser o. d. har utöver penningvärdeförändringen bl, a, ökningen avelevantalet och en avsevärt ökad differentiering i fråga om linjer, ämnen ochkurser påverkat kostnaderna för tryckta läromedel. Enligt utredningen har bl,a, de täta läroplansreformerna inom skolväsendet medfört en osäkerhet vid priskalkyleringen,vilket medfört att producenterna har tvingats att kalkylera fullt täckningsbidragredan på den första upplagan, vilket tidigare varit mindre vanUgl, De trycktaläromedlen har gjorts alltmer påkostade i fråga om det tekniska utförandet.Utredningen framhåller att »en elegant och inbjudande teknisk utformning har intesällan varit ett framgångsrikt konkurrensmedel»,- Utredningenger mot bakgrund av den tidigare redovisningen följande bild avläromedelsmarknaden i stort. Det finns många läromedels-producerande företagoch de representerar en rad olika branscher. Endast ett fåtal av dessa företagär specialiserade läromedelsföretag. Bland de företag som har en dominerandeställning inom vissa områden är de flesta specialiserade läromedelsföretag.Enligt SPK:s undersökningar är en av anledningarna till detta att köpare avläromedel hellre vänder sig till etablerade förelag än till nya. De störrespecialföretagen har vidare en väl utbyggd marknadsföring. Utredningen konstateraratt ett annat utmärkande drag för delar av läromedelsmarknaden är utvecklingenmot större företagsenheter. Denna utveckling mot koncentration kan ha vissafördelar men kan leda till en ofullständig konkurrens. Utredningenframhåller fortsättningsvis följande. Dåskolorna i växande utsträckning använder material, som inte produceras somläromedel, t, ex, pocketböcker och tidningar, kan samhället omöjligen täckahela behovet av läromedel genom egen produktion. Vissa apparater som skolornautnyttjar i sin undervisning produ- cerasväsentligen för andra användningsområden, I dagens situation med ett stortantal olika slags läromedel och en på ett slort antal företag och branschersplittrad läromedelsmarknad är ett samhällsöverla-gande av helaläromedelsproduktionen inte möjligt. Samhälleliga insatser i olika formermåste däremot enligt läromedelsutredningens uppfattning komma till stånd föratt tillgång till effektiva läromedel inom hela utbildningsväsendet skall kunnagaranteras. Utredningen föreslår i detta betänkande bl, a, följandesamhälleliga åtgärder: 1, ökad aktivitet hos och förbättrad samordning av desamhällsägda läromedelsförelagen, 2, ökat produklionsslöd inom vissa brislområden, 3, åtgärder i syfte alt sänka kostnaderna, främst förtryckta läromedel, 4, förbättrad information om läromedel, 5, förbättrad prisövervakning, 6, en effektivare inköpsorganisation. Ettgenomförande av utredningens förslag på dessa punkter kommer alt ge samhälletväsentligt ökade möjligheter att påverka läromedelsproduktionen, I vad mån deföreslagna åtgärderna kan ge samhället ett tillräckligt inflytande får givelvisbedömas när man vunnit erfarenheter av dem. Utredningenavser med samhällsägda företag sådana förelag som lill minst hälften ägs avstaten och/eller kommuner. Enligt sina direktiv skall läromedelsutredningenöverväga »om inte en samhällsägd förlagsverksamhet för framställning avpedagogiska hjälpmedel bör skapas». Utredningen diskuterade denna fråga förstagången i samband med sitt yttrande över statskontorets belänkande (SOU 1967: 5)Statlig publicering. har Utbildningsförlaget tillkommit och staten harövertagit aktiemajoriteten i , Utredningenanser att vissa förändringar vad gäller de samhälleliga insatserna iläromedelsproduktionen bör ske med anledning av alt stu-diesalser, dvs,kombinationer av t, ex, tryckt, audivisuellt och labora-tivt material, blivitallt vanligare. Den sammanslagning av Läromedelsförlagen, Skrivrit ochNorstedts skolavdelning som förbereds är närmast motiverad av dennautveckling. I denna situation är det enligt utredningens uppfattning angeläget»all de samhällsägda företagen får ökade resurser för produktion av sludiesatseri fri konkurrens med de privatägda företagen. En sådan utvidgning avproduktutbudet kan uppnås genom att Utbildningsförlaget ökar sin nuvarandeverksamhet. Därvid torde möjligheterna till samarbete med företag som ägs avKooperativa förbundet (KF Skolutrustning m. böra undersökas.» Utredningenerinrar om att den i sitt yttrande över betänkandet (SOU 1971:36)Produktionsresurser för TV och radio i utbildningen föreslog alt en särskildenhet för teknisk produktion av elektroniska läromedel skulle inrättas, skildfrån , Vad gäller framtagande av större läromedelssystem borde,enligt utredningens uppfäll- ning, produktionsenhetens uppgifter begränsas till attproducera elek-Ironikinslagen, Det synes,enligt utredningen, nödvändigt med en effektiv samordning av de samhällsägdaproduktionsresurserna på läromedelsområdet. Samtliga samhällsägda företag ivilka staten är delägare, såväl nuvarande som tillkommande, bör samordnasorganisatoriskt inom ramen för , Detla bör enligt utredningensuppfattning även gälla den föreslagna tekniska produktionsenheten. Genom dennasamordning torde möjligheterna till en samhällsägd produktion av studiesatseroch större läromedelssystem med kombinationer av ohka media avsevärtunderlättas. För att komma till rätta med bristen på läromedel inomvissa områden föreslår utredningen att produktionsstöd skall utgå. Utredningenföreslår följande riktlinjer för ett sådant stöd. Stödet bör ges i produklionsledet. Produktionsslödet bör iförsta hand utgå till det förelag som utför produktionen. Stödets storlek böravpassas så att läromedlet i fråga får ett för köparen rimligt pris. Hur stordel av framställningskoslnaderna som skall täckas med produktionsstödet kangivetvis variera från fall till fall. torde det vara lämpligt att produklionsslödutgår för samtUga framslällningskostnader (manuskriptkostnader, tekniskaproduktionskostnader etc). Ersättning för manuskriptframställning bör kunnautgå antingen till det företag med vilket författaren slutit avtal eller direkttill författaren i form av antingen tjänstledighet med bibehållen lön ellersärskilt arvode. Sådant förfaltarstöd bör självfallet inte vara beroende avtill vilket förlag författaren är knuten. Utbildningsmyndigheternabör svara för övergripande behovsanalyser och disponera medel för produklionsslöd.De centrala utbildningsmyndigheterna, SÖ och UKÄ, har rimligen den bästamöjligheten att överblicka behoven inom olika delar av läromedelsområdet. Pågrundval av övergripande behovsanalyser bör SÖ och UKÄ bedöma och prioriterabristområdesprojekt av olika slag. Myndigheterna bör anvisas särskilda medelför stöd till sådana projekt. Valet avproducent bör anpassas till typen av projekt. Antalet producenter när detgäller olika bristområden är synnerligen begränsat. Begränsningen kan bero påatt produktionen är starkt specialiserad (t. ex, handikapphjälpmedel) eller påatt det rör sig om patenlerade eller patentsökta produkter. Beträffande skolradio-eller skol-TV-program är den enda producenten, I vissa fall kanvidare inom myndigheternas brislområdesprojekt utnyttjas produkter för vilkaupphovsrätten är reglerad genom avtal mellan upphovsmannen och ett specielltförelag, I nu exemplifierade fall kan det knappast bh fråga om ett val avproducent utan myndigheten har ett visst företag att vända sig till för att fåproduktionen utförd, I andra fall kan ett flertal producenter utföraproduktionen och myndigheten har då att la ställning till vilken producent somskall anlitas, Utbildningsmyndigheterna bör söka sluta avtal med lämpUgaproducenter. Tillgången till såväl personella som tekniska resurser förbrist-områdesproduktion är som nämnts knapp. slåralt SÖ och UKÄ söker sluta avtal med lämpliga producenter i fråga om sådanaområden för vilka myndigheterna beräknas ha mera permanenta behov avproduktionsresurser. Sådana avtal bör under förutsättning av atterforderliga medel kan disponeras kunna medföra väsentliga fördelar för bådemyndigheterna och producenterna. De bör kunna avse . Därigenomgaranteras myndigheterna kontinuerlig tillgång till produktionsresursersamtidigt som producenterna får praktiska förutsättningar att bygga upp sinaresurser mer långsiktigt. Utredningen anser det naturligt att SÖ och UKÄ underalla förhållanden tillförsäkras tillgång till tekniska produktionsresurser förolika slags bristområden genom avtal med samhällsägda företag som Utbildningsförlaget. Utredningenföreslår flera åtgärder i syfte att minska kostnaderna för tryckta läromedel.Den vanligaste formen för författarersättningar är en viss s. k, royalty påintäkten av försålda exemplar. Procentsatsen för denna, som är fastlagd i författarkontrakt,är för skolböcker i regel av bokens s, k, kommunpartipris. Utredningenanger ett antal kostnadsförhöjande effekter som följer med detta system ochanser att en annan form för författarersättning än royalty, i första hand engångsersättningför utfört arbete, bör ge möjligheter till betydande besparingar förinköparna. Utredningen föreslår att förhandlingar mellan berörda parter snarasttas upp i denna fråga. Skolböckernastekniska utförande inverkar på kostnaderna. Det tekniska utförandet skullekunna ändras i en rad avseenden med kostnadsminskningar som följd. Utredningennämner bl, a, den höga papperskvaliteten, skolböckernas olika format, onödigtomfattande illustrering av skolböckerna, inbundet utförande av böckerna medhårda pärmar och tryckningsmeloder.