prop · FW0345 · 1973-12-31 00:00:00 — Inomfolktandvården kan dessutom inrättas polikliniker för tandreglering eller annanodontologisk specialvård (2 §). För varje landstingskommun fastställer en folkland-vårdsplanutvisande landvårdsdistriktens omfattning, poliklinikernas antal ochorganisation samt antalet läkartjänster (3 §), Inom varje landstingskommun skall finnas entandvårdsinspektör (landvårdschef) med uppgift all närmast under sjukvårdsstyrelsensvara för ledning och tillsyn över distriktstandvården (4 §). Inomfolktandvården skall lämnas råd och upplysningar angående förebyggandetandvård. Till ledning för denna verksamhet skall anvisningar utfärdas avsocialstyrelsen (10 §). Inom varjetandvårdsdislrikt skall, såvida inte medger annat, årligenminst av de inom distriktstandvården tjänstgörande tandläkarnassammanlagda arbetstid ägnas åt organiserad barnlandvård. skallpatienter med akuta tandbesvär och patienter som är berättigade lill s. k. mödratandvårdbehandlas med förtur. När särskilda skäl föreligger, får förvisst tandvårdsdistrikt medge, dels att vårdsökande fr. o. m. det kalenderår dåhan fyller t. o. m. utgången av del kalenderår då han fyller skallbehandlas med förtursrätt, dels att andra än akuta fall inle behöver behandlasmed förtursrätt (11 §). Denorganiserade barntandvården bör omfatta barn fr. o. m. det år då de fyller sexår eller om så kan ske utan att tandvården för sexåringar och äldre eftersattsdå de fyller (12 §). Statsbidragutgår till utrustning av varje dislriklslandpolikhnik som ingår i folklandvårdsplanenmed . och, om mer än en tandläkare skall vara anställd där, med 1 300kr, för varje ytterligare sådan tandläkare. För annextandpolikliniker och ambulatoriskatandpolikliniker som är upptagna i folktandvårdsplanen utgår statsbidrag med , per klinik. För varje barn som får systematisk behandling ulgår t, o. m.det kalenderår under vilket barnet fyller driftbidrag till folktandvårdenmed , behandling meddelats (14 §), För kommun som intetillhör landstingskommun utgör statsbidragsbeloppet per barn , (18 §), För varjebarn som deltar i organiserad barnlandvård skall utgå en årlig avgift av ,(19 §). Skyldighet alt till vederbörande huvudman erlägga denna avgifi åvilarenligt förordningen (1950:606) om kommuns bidrag till kostnaderna förfolktandvården den kommun inom vilken barnet är kyrkoskrivel (1 §). Dentandvård som meddelas i den organiserade bamlandvården inom folktandvården ärhelt avgiftsfri för patienten. Endast för tandreglering kan en mindre avgifilas ul av barnels föräldrar. För övrigvård inom folktandvården tillämpas patientavgifter enligt en av Kungl. Maj:tfastställd folktandvårdslaxa (1957:634, ändrad senast 1971:847), Ungdomar iåldrarna kan dock få systematisk behandling mot avgift enligt folklandvårdslaxanmed en nedsättning av i regel , Vuxnapatienter som får landvård inom folktandvården skall således betala avgifienligt folktandvårdstaxan. Huvudmännen kan bestämma lägre avgifter än de itaxan angivna. Folklandvårdslaxan gäller inle vård av mera komplicerade fall påcentraltandpoliklinik. har för viss sådan vård utarbetat entaxa, som förbundet rekommenderat huvudmännen alt följa. Prop,1973:45 16 Är 1971 utfördes ca 3,8 milj, arbetstimmar av landläkare inom folktandvården. Arbetstiden fördelar sig i slort sett på följande sätl. Distriktstandvård (inkl, tandhälsovärd ochanstaltstandvård): Vuxentandvård 1,4 milj, tim, Barnlandvård 1,9 milj, tim. Specialisttandvård eller specialtandvärd 0,4 milj, tim. Administrativ verksamhet 0,1 milj. tim. Summa 3,8 milj. tim. Inom folktandvården fanns 2 780inrättade tandläkarljänster. Totalt var i runt tal 2 800 tandläkare engageradei folktandvården , Tandvårdshuvudmännens brullokostnader för folktandvården(exklusive cenlrallandpolikliniker) utgjorde ca 442 milj, kr. Istats-och kommunbidrag uppbarlandstingen ca 20 milj. kr. i intäkter för barn-och ungdomstandvården. Patientavgifterna inom vuxen- och specialisttandvårdeninbringade ca 62 milj. kr. Huvudmännens nettokostnader för folktandvård uppgicksåledes till ca 360 milj. kr. Bruttokostnaderna för vården vid centrallandpoliklinikernaår 1971 kan beräknas till omkring 20 milj. kr., intäkterna till ca 3 milj. kr.och nettokostnaderna således till omkring 17 milj. kr. statsverksproposition föreslås bidrag tilldriften av folkland-vården med 15,9 milj. kr., vartill kommer bidrag tillutrustning av polikliniker för folktandvård med . saml bidrag tillett gemensamt nordiskt materialprovning (NIOM) med1,2 milj. kr. Fram lill folktandvårdens tillkomst meddelades istort sett all landvård år vuxna vårdbehövande av privatpraktiserandelandläkare. Antalet privatpraktiserande tandläkare har även senare ökatkontinuerligt. har emellertid privatlandläkarkårenstillväxt avstannat. Folklandvårdsulredningen har beräknat att deprivatpraktiserande tandläkarna svarade för av tandvården ål vuxna år1967. Försäkringsulredningen bedömer motsvarande andel för lill 80 %.Vårdvolymen beräknas lill ca 5,2 milj. limmar. Antalet privatpraktiserande landläkare uppgick lill3 543, vilket ulgör av antalet då yrkesverksamma tandläkare. Prop,1973:45 17 2,4 Tandvårdsförmåner inom socialförsäkringen Rätt lill ersättning för kostnader för landvård förekommerinom socialförsäkringen i tre fall. Det gäller följande slag av vård: Viss land- och käkbehandling på cenlralpolikUnikm. Tandvård i samband med havandeskapoch barnafödande. Tandbehandling på grund avyrkesskada, I 2 kap, 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)finns följande bestämmelser. Ersättning för utgifter för landläkarvård utgår för sådanav sjukdom föranledd behandling, som angives i en av Konungen fastställdförteckning och som av landläkare meddelas vid centrallandpoliklinik, tandlä-karhögskolaeller allmänt sjukhus. Ersättningför utgifter för landläkarvård utgår jämväl för sådan, kvinnlig försäkradmeddelad behandling, som angives i en av Konungen fastställd förteckning ochsom utförts under tid då den försäkrade var havande eller inom tvåhundrasjultiodagar efler förlossningsdagen. Ersättning utgår med tre fjärdedelar av utgifterna eller,då dessa överstigil del belopp, vartill de enligt av Konungen fastställd taxaskola beräknas uppgå, med tre fjärdedelar av sistnämnda belopp. Den i första och andra styckena av paragrafen omnämndaförteckningen återfinns i 10 § i den av Kungl. Maj:t fastställdaläkarvårdstaxan (1969:657). Ersättning ulgår inte för tandvård som meddelas medan denförsäkrade är intagen på sjukhus. För resori samband med tandläkarvård ulgår enligt 2 kap. 5 § lagen om allmän försäkringersättning såvitt del gäller sådan landläkarvård som föranlelts av sjukdom ochsom meddelats vid centrallandpoliklinik, tandläkarhögskola eller allmäntsjukhus. Resor i samband med mödratandvård ersätts således inte. Försäkringens årskostnad för mödratandvårdsersätlningenutgör ca 15 milj. kr. och för övrig tandvård ca 1,7 milj. kr. I 11 och12 §§ lagen om yrkesskadeförsäkring stadgas alt om yrkesskada medför behov avtandläkarvård skall erforderliga kostnader härför ersättas i den mån ersättninginte utgår enligt lagen om allmän försäkring. Även utgifter för nödvändigaresor ersätts enligt dessa regler. Yrkesskadeförsäkringens årskostnad för landskador är ca 5milj. För att bedöma tandvårdsresurser och tandvårdseflerfråganfram utförde folklandvårdsulredningen en ingåendeundersökning som komplettering av de undersökningar som 1961 årssjukförsäkringsutredning redovisat i ett betänkande (SOU 1965:4).Undersökningen visade bl. a, alt antalet tandläkare under 70 års 1 saml Nr 45 Prop,1973:45 18 ålder fram t. o. m. kunde beräknas öka med ca 200per år (netto) för att sedan stiga med i runt lal 300 t. o. m. år 1980.Den för patientvård tillgängliga arbetstiden beräknades under liden 1967-1980öka från ca 8,5 till ca 12,6 milj. timmar. Därav beräknas en arbetsinsatsmotsvarande ca 100 tandläkare komma folktandvården lill godo fram t.o.m,och därefter en arbetsinsats motsvarande ca 150 tandläkare om året.Rekryteringen ansågs kunna bli gynnsammare beroende på hur den allmännakonjunkturen utvecklar sig, men införande av en allmän tandvårdsförsäkringkunde å andra sidan komma alt verka i motsatt riktning. påpekades,alt de vuxnas efterfrågan på tandvård säkerligen stiger i takt medbefolkningsökningen och den allmänna standardhöjningen samt att införandet aven allmän tandvårdsförsäkring också skulle komma att verka i sådan riktning. Pågrundval av dessa undersökningar förordar utredningen en successiv utbyggnad avden regelbundna organiserade barntandvården till all efler hand i principomfatta alla invånare i åldern upp t. o. m. Denframför allt under 1960-talel starka utbyggnaden av landvården för barn iåldrarna , särskilt beträffande den förebyggande vården, har enligtutredningen gjort det möjligt och önskvärt att bygga ul tandvårdenför såväl småbarnen som ungdomen. Utredningen anser därför att huvudmännen börges möjlighet att alltefter tillgången på tandläkare successivt bygga ul debåda vårdområdena. Utredningenredovisar vidare, att av vuxentandvården ombesörjs avfolktandvården och alt huvudparten härav är akuta fall. För att tillgodose denvuxna befolkningens behov av tandvård krävs en avsevärd utbyggnad särskilt förglesbygdens del. Även i övriga delar av riket erfordras en utbyggnad för att enmera regelbunden tandvård skall kunna lämnas. Tandhälsovärden för vuxna börockså tillgodoses i större utsträckning. Detla ställer relativt stora krav påutbyggnad av vuxentandvården, om denna skall kunna fungera rationellt. Utredningenpekar pä svårigheterna alt ange en siffermässig ram för den utbyggnad sombehövs, då de vuxnas krav på folktandvården kan förutsättas variera mycketmellan skilda sjukvårdsområden. En utbyggnad av folktandvårdens kapacitet tillall motsvara ca 30 ä av den totala vuxentandvården anges dock under allaförhållanden vara motiverad för att säkra en ur rekryteringssynpunkl attraktivfördelning mellan barn- och ungdomstandvården samt vuxentandvården ochsamtidigt i möjligaste mån tillgodose de vuxnas behov av landvård. Hänsyn hardärvid tagits till att fördelningen mellan barn-, ungdoms- och vuxenland-värd kankomma att variera mellan glesbygd och tätort, på grund av skillnaderna itillgång på privatpraktiserande tandläkare. Utredningenredovisar förslag till författningsmässig reglering av folktandvården.Bestämmelserna i sjukvårdslagen och sjukvårdsstadgan har därvid i tillämpligadelar tjänat lill vägledning. Lagförslaget fastslår bl. a. ett vårdansvar förhuvudmännen i fråga om barn- och ungdomstandvården. Utredningen har utgått från att de åldersgrupper sominryms under Prop, 1973:45 19 huvudmännens åliggande alt bedriva organiserad tandvård inleskall behöva omfattas av en tandvårdsförsäkring. Det är då nödvändigt allåliggandet verkligen uppfylls praktiskt taget fullständigt. Utredningen anseratt om detta inte kan ske inom ramen för folktandvårdens egna resurser, måstehuvudmannen söka träffa avtal med privatpraktiserande tandläkare om alt dessaskall biträda inom den organiserade vården. Utredningen framhåller att det övergångsvis måste göras vissabegränsningar i huvudmännens åliggande. Till en början bör vårdansvaretbegränsas till att omfatta åldersklasserna . När undantaget för åldrarnaupp t. o. m. och kan upphävas kan inte med säkerhet förutses.Utredningen anser det vara möjligt alt successivt föra in småbarnen och/ellerungdomarna i den lagstadgade organiserade landvården, närmast åldersklass efleråldersklass allteftersom resurserna medger detla. Det föreslås ankomma på Kungl.Maj:t att förordna härom. bör enligt utredningen ta initiativtill att frågan om sådant förordnande prövas av Kungl, Maj:t, när liden kananses mogen härför. Förordnande torde böra ges för hela riket på en gång. Det hggeri sakens natur all Kungl. Maj:t hör huvudmännen. Del är emellertidangeläget att huvudmännen kontinuerligt strävar efter all bygga ul sinorganiserade landvård för åldrarna upp t. o. m. och , innan Kungl.Maj:t meddelar något förordnande om utvidgning av det legala åliggandet. mening bör statsbidragen inom ramen för de nuvarande grunderna -utformas med hänsyn härtill. Utredningen har funnit övervägande skäl tala för altnuvarande regler om folktandvårdsplan behålls. I framliden, när folktandvårdensrekryle-ringssiluation medger detta, bör planinslitutet enligt utredningens uppfattningkunna utnyttjas av också som ell medel att främja en någorlundajämn fördelning av tandläkartillgången i landet. Utredningen föreslår vidare all den militärafredstandvården överförs till folktandvården med början 1973. behandlar i en särskildpromemoria (SOU 1971:38) frågor om tandvård ål personer som för längre tidomhändertagits för sluten vård eller undervisning, s. k. anslallsvård, samt ålpersoner utanför anstalt, vilka på grund av handikapp inle alls eller bara medstor svårighet kan få tandvård vid vanliga tandpolikliniker. När det gäller särskilda anordningar för tandvård fördessa grupper förordar utredningen olika organisatoriska och lokalmässigaalternativ, allteftersom patienterna vårdas på sjukhus eller vistas i sina hem. 4 Remissyttranden över folktandvårdsutredningens förslag Remissinstanserna ansluter sig allmänt till den av folklandvårdsulredningenföreslagna utbyggnaden av folktandvården. Behovet härav bestrids inte i någotyttrande. Det betonas på flera håll alt en utbyggnad är mycket angelägen. LO anser sålunda att tandvården är ett eftersattvärdområde. Om en effektiv tandvärdspolitik skall kunna skapas måste samhälletenligt LO:s Prop, 1973:45 20 mening ha ett inflytande som motsvarar vad man vill uppnåinom den öppna sjukvården. Delta kan ske genom ell samordnat införande avtandvårdsförsäkring, taxebindning av tandläkarna och kraftig upprustning avfolktandvården. framhåller all en fortsalt utbyggnad av barn-och ungdomstandvården och andra åtgärder inom den allmänna hälsovården kanstimulera till en ur allmän hälsovårdssynpunkt önskvärd minskning av klyftanmellan behov och efterfrågan på tandvård. Utredningenssynpunkter på behovet att bygga ut barn- och ungdomstandvården godtas ocksåallmänt i remissyttrandena. 1 motsats till utredningen vill dock ettövervägande flertal av remissinstanserna prioritera en utbyggnad avförskoletandvården framför ungdomstandvården. att - även med ett höjt statsbidrag prioriteringarsannolikt kommer att bli nödvändiga hos många huvudmän. Därvid finner förbundetalt en utbyggnad av barn- och ungdomstandvården utan tvekan bör komma i förstahand. Om man därutöver blir nödsakad alt vidta ytterligare begränsningsåtgärderbör förskoletandvården ges företräde framför tandvården och därvid de tandhälsovårdande insatserna beredas tillräckligtutrymme. Det bör sålunda enligt förbundets mening vara en av folktandvårdensviktigaste uppgifter att skapa garantier för att en positiv attityd till godmunhygien kan grundläggas redan i de tidigaste åldrarna. Utvecklingen har klartvisat att en tidigt insatt förebyggande vård och terapi minskar kariesfrekvensen.Samma uppfattning om företräde för förskolebarnen har . , förvaltningsutskotten i ett slort antal landsting, Spri,Tandvärnet, och påpekar all förskolebarnens tandvård är väsentligt meraeftersatt än ungdomarnas. Delta beror på att den systematiska tandvården underskolåren skapat en viss tandvårdsmedvelenhet hos ungdomar som ännu saknas hosmånga föräldrar. Om landvården för småbarnen eftersatts skadas bellsituationenallvarligt för hela livet. ser med största tillfredsställelsefolktandvårdsutredningens förslag om vidgad förskolelandvård och anser att vadutredningen anfört om fördelarna med organiserad förskolelandvård inle nog kanunderstrykas. Utredningensförslag om utbyggnad av folktandvårdens vuxentandvård till att motsvara 3035 %av den totala vuxentandvården lämnas utan erinran av de flestaremissinstanserna. anser dock att den ökning av efterfrågan påvård som torde bli följden av en allmän tandvårdsförsäkring bör tillgodosesgenom att folktandvården byggs ut mer än utredningen föreslagit. Även LO anseralt folktandvårdens andel av den totala vuxentandvården bör öka mer än till de3035 % utredningen föreslagit, om den vuxna befolkningen skall kunna få en merregelbunden tandvård. Enligt LO:s mening kommer den utbyggda ungdomstandvårdenoch förbättrade möjligheter till vuxentandvård att väsentligt öka efterfråganpå folktandvård från grupper som inte efterfrågar landvård. Även om enförsäkring innebär taxebindning av all tandvård anser LO att folktandvårdenmåste ha tillräckligt stor andel av Prop, 1973:45 21 den totala tandvärden för att kunna bli normerande vidtaxesättningen. Utredningensförslag att landstingskommunernas landvårdsskyldighel skall fastslås i lagtillstyrks i princip eller lämnas ulan erinran av remissinstanserna, Iåtskilliga yttranden har dock föreslagits att huvudmännens skyldighet skallbegränsas i förhållande lill vad utredningen föreslagit, 1 vissa detaljfrågorhar särskilda synpunkter redovisats. har för sin del intenågot att erinra mol att vårdskyldighelen liksom på sjukvårdssidan blirlagfäst. anser all en folktandvårdslag medtillhörande specialförfatlning-ar är en nödvändig förutsättning för allfolktandvårdens arbetsuppgifter skall utvecklas såsom utredningen föreslår. tillstyrker att den organiserade tandvården för barn ochungdomar lämnas avgiftsfritt. Enligt förbundets mening bör bestämmelserna om vårdskyldighelformuleras på ett sätt som bättre gör klart vad skyldigheten innebär gentemotandra än barn och ungdom. 1 förslaget avgränsas denna vårdskyldighel till altgälla i den mån inte annan drar försorg om vården. Samma formulering används isjukvårdslagen. Utredningen anger privatpraktiserande läkare ochmilitärtandvård som exempel på när annan drar försorg om vården. uppfattning avser sjukvårdslagen med motsvarande bestämmelse attåläggandet att bereda erforderlig vård gäller i den mån inte samhället på annatsätt sörjt härför. Om denna tolkning tillämpas på tandvården innebär del altförekomsten av privaltandläkare inte påverkar huvudmannens vårdskyldighel. Östergötlandsläns landstings förvaltningsutskott framhåller att förslaget om utökadtandvård torde kunna realiseras först . Det är betänkligt att nu i lagfastställa ökad vårdskyldighet. Denna motsvaras inte av möjligheter förhuvudmännen att fullgöra skyldigheten inom folktandvården. Detla kommer attföra med sig bekymmer för huvudmannen och sannolikt irritation blandallmänheten. Lagtexten bör utformas sä alt huvudmännen skall vara skyldiga attmeddela tandvård i den ordning som är möjligt med hänsyn till de successivtutbyggda resurserna inom de. olika huvudmännens folktandvård. länsoch läns landstings förvaltningsutskott anser att vårdskyldighelenbör begränsas till åldersklasserna . Begränsningen bör inte upphävasförrän behövliga resurser skapats för all tillgodose vårdbehovet för övrigaåldersklasser. framhåller i samband med frågan omutbyggnad av barn- och ungdomstandvården alt huvudmännen utöver de automatiskautgiftsökningarna inte kan ta på sig några väsentliga ytterligare åtagandenulan all få tillgodoräkna sig ökade intäkter, t. ex. genom ell kraftigt höjtdriftbidrag från staten lill barntandvården och en väsentligt höjdfolktandvårdstaxa för vuxentandvården i förening med en lämpligt avpassadtandvårdsförsäkring. Flera remissinstanser anser att utredningen föreslagit enalltför långtgående detaljreglering av verksamheten. framhålleratt en rad detaljföreskrifter bör kunna slopas och att relationerna Prop,1973:45 22 mellan lag- och kungörelsebeslämmelserna bör ses över.Bestämmelserna om folklandvårdsplaner bör utformas mer översiktligt änutredningen tänkt sig. Folktandvården bör inte tyngas av enförfattningsreglering som inle motsvaras av vad som gäller för andralandstingskommunala ansvarsområden. Liknande uppfattning har och ett stort antal förvaltningsutskott. Kommunförbundetframhåller alt folktandvården nu måste anses så etablerad att det inle finnsskäl att reglera verksamheten i detalj. Förbundet anser att det är viktigt atthuvudmännen får möjligheter att själva besluta om sin organisation med hänsyn lillvarierande lokala förutsättningar. S.4F anser att ungdomar i åldrarna bör åtminstonedelvis själva bekosta tandvården. Kostnaderna för den enskilde skulle blimycket måttliga, då barn- och ungdomstandvården upp till gett ett gottutgångsläge ulan kostnad. Utredningens förslag att landstingskommun skall ge skäligersättning för vårdkostnader åt vårdberältigad som inte kan erbjudas tandvårdinom folktandvården tas upp i några remissyttranden. tandläkarförbundkan inte acceptera att endast skälig ersättning skall ges för dessa kostnaderutan anser att de bör ersättas helt. läns landstings förvaltningsutskottbefarar att tillämpningen av den föreslagna bestämmelsen kan komma att skapamycket stora praktiska problem. Utskottet avstyrker därför tills vidareförslaget. Utredningens förslag att den militära fredstandvården medbörjan skulle överföras lill folktandvården avstyrks av flertalet remissinstanser.Landstingsförbundet hävdar att frågan bör anstå tills stabilitet uppnåtts inomfolktandvården. Överbefälhavaren och värnpliktskommitté tillstyrkerdäremot förslaget. 5 5,1 Huvuddragen av förslaget Utredningen föreslår att en allmän tandvårdsförsäkringinförs . Tandvårdsförsäkringen skall ingå i den allmännasjukförsäkringen och omfatta alla försäkrade fr. o. m. ålder.Övergångsvis skall försäkringens ersättningsbestämmelser avse även åldersgrupperna17-19 år. Utredningen förutsätter att som försäkringen införsfolktandvårdens huvudmän åläggs ett vårdansvar för barn upp t. o. m. 16 år.Vårdansvaret skall sedan vidgas lill att även omfatta ungdomar t. o. m. Försäkringen bör ge ersättning för tandvård som meddelasav folktandvården och av privatpraktiserande tandläkare som förbinder sig attarbeta efler försäkringens regler. Utredningen föreslår all alla typer av landbehandling blirersättningsberättigade. För försäkringen skall gälla en tandvårdstaxa varsbelopp får underskridas men inte överskridas. Tandvårdstaxan bör vara bindande för de anslutna tandläkarna. Utredningen föreslår att man i inledningsskedet öppnar enmöjlighet till individuell taxebindning för vissa privatpraktiserandetandläkare med särskilt hög arvodesnivå. Sädana tandläkare avses få tillämpa enarvodesnivå som med 5, 10, 15 eller överstiger taxans belopp. Av beloppen enligt taxan bör patienten och försäkringen iregel betala hälften vardera. Patienter med stora tandvårdskostnader föresläsfå en särskild ekonomisk lättnad. För de fall där sammanlagda kostnaden för enbehandlingsomgång enligt taxan är större än . bör försäkringen ersätta75 % av den del av kostnaderna som ligger över I . För patienter som har långt till tandläkaren föreslårutredningen alt rätt till viss reseersättning införs. Tandvårdsförsäkringen bör ingå i den allmänna försäkringenoch administreras av försäkringskassorna. Utredningen föreslår att tjänster somförlroendelandläkare skall inrättas vid kassorna och att en tandvårdsdelegationinrättas hos . 5,2 Folktandvårdens utbyggnad 5,2,1 Utbyggnadsprogrammet I direktiven lill försäkringsutredningen anges som en avutgångspunkterna för utredningen att den av samhället organiserade tandvårdenkommer att vidareutvecklas när del gäller barn- och ungdomstandvården Och ifråga om vuxentandvården. Utredningen har utgått från det förslag tillfolktandvårdens utbyggnad som anges i folktandvårdsulredningens belänkande. Förbarn- och ungdomstandvården anger försäkringsutredningen ett utbyggnadsprogramoch ställer detta i relation till nya prognoser beträffande tillgången påtandläkare. Utredningen har ansett all del finns skäl att anta att helanettotillskottet av tandläkare kan tillföras folktandvården fram lill 1980. Meddenna utgångspunkt och med ett anlagande om kortare medelbehandlingstider förbarn i åldrarna 3 lill än vad folklandvårdsulredningen utgått frän finnerutredningen att det finns tandläkarresurser för att bygga ul denorganiserade värden inom folktandvården till att omfatta åldersgrupperna 3-19år.