prop · FW0354 · 1973-12-31 00:00:00 — Därutöver anordnas ettantal kurser speciellt avsedda för invandrare, LO anordnarvidare ett antal specialkurser, bl, a, arbetsmiljökurser, kurser iföretagsdemokrati och informationskurser. /72genomförde fackföreningsrörelsen i samarbete med ABF och Brevskolan en mycketstor vuxenutbildningssalsning som medförde alt ca 75 000 personer kom att läsafackliga ämnen i studiecirklar, LO,som är den största löntagarorganisationen med ca 1,8 milj. medleramar, satsarårligen ca 40 milj, kr, på studieverksamheten. Denlängsta TCO-kursen är den s, k, månadskursen. Vidare anordnar TCO ett antalspecialkurser som ger kvalificerad utbildning inom ohka ämnesområden. De övrigalöntagarorganisationernas kursverksamhet omfattar i regel veckokurser samt två-och tredagarskurser, LOoch TCO planerar dessutora att påbörja utbildning av de arbetstagarrepresentantersora enligt lag skall ingå i företagens styrelser. Verksamheteninom samtliga löntagarorganisationer under /72 omfattade 482kurser, och 14 142 kursdeltagare. Den planerade verksamhetenunder innevarande budgetår uppgår till 680 kurser, och 23 000kursdeltagare. Statsbidragutgår fr. o, m, /71 till löntagarorganisationerna för derascentrala kursverksamhet enligt statsmakternas beslut (prop, 1970: 35, SU1970: 107, rskr 1970: 273), Enhgt bestämmelserna i kungörelsen (1970: 272) omstatsbidrag till löntagarorganisationers centrala kursverksamhet ulgårstatsbidrag lill kostnader för undervisning, resor och inackordering, TUlersättning för undervisningskostnader utgår statsbidrag av defaktiskt utgående ersätt- Prop.1973: 54 25 ningarna,dock högst , . Till kostnader för deltagares resor utgårbidrag med hälfien av de faktiska kostnaderna och för inackordering med ,per elevdygn. Mångaav de större statUga rayndigheterna anordnar grundläggande fackutbildning jämtepåbyggnadsutbildning för sina anställda. Syftet är att säkerställamyndigheternas behov av specialutbildad arbetskraft, när detta behov inte kantillgodoses inom det aUmänna utbildningsväsendet. Sådan utbildning förekoramerframför allt inom försvaret och affärsverken men också hos andra storamyndigheter som , , , ochkriminalvårdsstyrelsen, I övrigt beslår inomverksutbildningen huvudsakligen av introduktions-ochfortbildningskurser. Inomskolväsendet bedrivs en omfattande fortbildning av skolledare, lärare samtövrig personal av olika kategorier, Verksaraheten bedrivs till största delen avlärarhögskolornas fortbildningsavdelningar och läns-skolnämnderna. År1967 bildades ett för hela statsförvaltningen centralt personalutbildningsorgan,statens personalutbildningsnämnd (PUN), Näranden har till uppgift att undersökabehovet av statlig personalutbildning, planera, genomföra och samordna sådanutbildning sora är geraensara för flera stathga rayndigheter samt biståstatliga myndigheter i utbildningsfrågor. PUN bedriver själv personalutbUdningsom lämpligen bör anordnas centralt och framställer kurspaket för inomverksutbildning,PUN ordnar också utbUdning av företagsnärandsledaraöter. Kostnaderna för denutbildningsverksamhet som PUN bedriver uppgår till drygt 6 milj, kr, (exkl,lönekostnader för kursdeltagare). Centralstatlig personalutbildning bedrivs också av statskontoret ochriksrevisionsverket. Statskontoret bedriver utbildning i rationalisering,automatisk databehandling och planeringsteknik. anordnarkurser i bl, a, programbudgetering, Kursverksamhetavsedd för kommunala förtroendemän och tjänstemän förekommer inom fierlalet komraunalaförvaltningssektorer. Kommunernasutbildningsverksamhet bedrivs centralt av Svenska kommunförbundetsutbildningssektion. De största kommunerna har även egen utbildningsverksamhet.Dessutom anlitas externa kursarrangörer för utbildning av kommunalafunktionärer. Verksamhetenbedrivs i form av internatkurser, brevkurser och produktion av kurspaket, Internatkurseranordnas centralt vid i eller regionalt vid förhyrda internat.Kurserna genomförs av personal vid 1973: 54 26 förbundskanslietoch Kommunskolan, resp. personal vid länsavdelningarna. Brevkurserna,som var verksamhetens ursprung, ulgör nu endast en liten del av utbudet. Kurspaketenproduceras centralt inom förbundskansliet, som också ombesörjer utbildning avhandledare. Den decentralisering av utbUd-ningsverksaraheten somkurspaketproduktionen innebär, gör det möjligt att utbilda det stora antal arbetstagargruppersora inte kan nås med centrala och regionala kurser. Kommunalayrkesnäranden (KYN) är ett saraarbetsorgan mellan ochSvenska koraraunalarbelareförbundet, KYN handhar kartläggningen avutbildningsbehovet för anställda inom verksamhetsorarådet. En stor del av kursverksaralietengenoraförs av bl, a. Kommunförbundetskostnader för utbildningsverksamheten uppgår till ca 4 mUj, kr, (exkl,utgifter för resor, traktamenten ra, ra. i samband raedutbildningsverksamheten). Är1965 skapades inom landstingsförbundet en särskild utbildningsavdelning förhandläggning av grundutbildnings-, vidareutbildnings- och fortbildningsfrågor.Samma år påbörjades den s, k, regionala och lokala utbUdningsservicen frånförbundets sida. Tillutbildningsavdelningens uppgifter hör att aktivera och samordna kurser i landstingensregi genom att framställa utbildningsmodellcr och material. Dessutom har man enkontinuerlig bevakning och utveckling av pedagogiska metoder. Detta arbete harfrämst inriktats pä att utveckla intern-TV som hjälpmedel för fortbildning ochinformation tUl olika personalgrupper inora landstingen, Inora utbildningsavdelningenhandläggs även bl, a, frågorna om landstingens folkhögskolor och bidrag tillstudieförbundens distriktsorganisationer samt fortbildningen. Fortbildningsverksarahetenkan uppdelas på centrala kurser, regional och lokal service samt samplaneringoch prioritering av externa arrangörers kurser. De centrala kurserna genomförsav utbildningsavdelningen vid Högberga. Föratt fortbildningsverksamheten skall få en så verkUghetsnära utformning sora raöjligthar ohka referensgrupper utsetts för utbildningsplaneringen. Landstingsförbundetskostnader för fortbUdningsverksamheten uppgår till ca 2 milj. kr, (exkl,landstingens utgifter för lönekostnader under utbUdningen, eventuellavikariekostnader, resor, traktamenten ra, ra,). Prop.1973: 54 27 2.13Utbildningen inom det privata näringslivet 2.13.1Företagens och branschorganisationernas utbildning Enorafallande vuxenutbildning bedrivs inora det privata näringslivet.Främst är det utbildning av de anställda för deras nuvarande eller planeradebefattningar som kommer i fråga, dvs, yrkesinriktad utbildning, samt sådan nivåhöjandeallmän utbildning som behövs för vidareutbildning, omskolning etc.Utbildningsinsatserna varierar starkt mellan olika branscher raen också mellanföretag i samma bransch. Något mått på all vuxenutbildning inora denna sektorfinns f. n, inte. Utbildningen sker dels inom de enskilda företagen, dels genomatt anställd personal deltar i extern utbildning. Företagensutbildning omfattar inte bara den egentliga industrin ulan även byggbranschen,hantverk, handel och sjöfart, banker, försäkringsbolag, jordbruk, hotell ochrestauranger och andra servicenäringar etc. Deflesta större företag har särskilda utbildningsavdelningar som utarbetar ochgenomför utbildningsplaner. Utbildningen inom de sraå och medelstora företagendrivs ofta i saraarbete med olika organisationer såsom () och dess förbund, hantverks- ochindustriorganisation (SHIO) samt SIFU, Företagen har länge insettatt utbildningen förbättras genora samarbete mellan företagen inora en och sararaabransch. Praktiskt taget samtliga branscher har någon form av saraarbete föratt förbättra och förbilliga utbildningen inora och för branschen, Forraernaför samarbetet varierar mycket. Branscherna engagerar sig i utbildningen delsgenom de för branschen verksamma arbetsgivarförbunden, dels genom sina allraännabranschorganisationer, I raånga fall ordnar dessa egna kurser. I andra fallarbetar raan huvudsakligen med analyser i planer och material för utbildningenmen överlåter genomförandet av utbildningen till skolor, korrespondensinstitutetc. SAF:sutbildning bedrivs huvudsakligen av (ALI-RATI), en enhet inom SAF:s utbildningsavdelning med kontor iLidingö, och . SAF sora är den största näringslivsorganisationenmed ca 24 000 delägarföretag förfogar över två internat i (Skogshemoch ) samt ett i Yxtaholra raed plats för 225 deltagare. En stor del avutbildningen är eraellertid förlagd till andra orter. Totalaantalet kurser var nära 900 och antalet deltagare är nu ca 19000, Kurstiden varierar mellan och . Kurser längre delas i regel i flera perioder. Prop.1973: 54 28 Kursernaomfattar utbildning i bl. a. ledarutveckling, personaladministration,produktionsteknik, administrativ rationalisering och lönesäll-ning ochgenomförs till ungefär lika delar vid internat och i företagen. Såväl SAF:sanslutna förelag som offentliga företag och förvaltningar sänder deltagare tilldessa kurser. Kurserna är i första hand avsedda för chefer på olika nivåer samtpersonal med arbetsuppgifter inom organisation, adrainistration-rationahsering,produktionsteknik och personaladministration. Utbildningensker dels som kurser öppna för deltagare från olika företag och dels somföretagsinterna kurser, ALI-RATI hjälper också förelagen raed analyser avutbildningsbehov, utveckling och genomförande av specialkurser, träning avföretagens egna lärare etc. Depedagogiska formerna varierar raed ämnenas karaktär och utbildningens mål;metodlaboratorier, intern TV, spel, diskussioner, intervjuer, debatter ochproblemlösningsövningar spelar en väsentlig roll i utbildningen. Deolika förbunden inom SAF ägnar sig främst åt utbildning inom arbetarområdetsamt den mera branschspecifika utbildningen, SAF,i , , och är huvudmän för Institutet förföretagsledning (IFL) sora tillkora . IFL har fyra tiU sex veckorskurser i företagsledning, ekonomi, marknadsföring, redovisning och finansieringsamt seminarier om två tUl för styrelseledamöter och verkställandedirektörer. startade IFL ett sammanhängande studieprogram om ett årmed internatundervisning uppdelade på sex avsnitt, sora skall gekompletterande basutbildning i ekonomiska och administrativa ämnen för personeri 30-årsåldern med praktisk erfarenhet, IFL tar även emot elever frånden offentliga sektorn. 2.13.4Arbetsmarknadspartemas samverkan inom utbildningsområdet Flerasamarbetsorgan mellan arbetsmarknadsparter t, ex. Arbetsmarknadens Yrkesråd (SAF-LO),Rådet för tjänsteraannautbildning inom industrin (SAF-SIF) och SAF-SALF-komraitténför arbetsledareutbildning har tiU uppgifter alt fräraja vuxenutbildningen inoraolika sektorer inora arbetslivet. Rådet för tjänsteraannautbildning inora industrin(RTI) utger en kursraarknadskatalog som är den mest omfattandeförteckningen över vuxenutbildningen inora tjänstemannaora-rådet, Inoraarbetslivets olika saraarbetsoraråden anordnas dessutom särskildvuxenutbildning. (saraarbetsorgan inora före- 1973: 54 29 tagsnärandsområdetraellan SAF-LO-TCO) bedriver t, ex, en orafallande kursverksarahet frärast förföretagsnämndsledamöter, utbildning ordnas vidare bl, a, inom arbetarskyddsorarådel. 3 Utredningsläget på vuxenutbildningens område Idet följande läranas en redogörelse för pågående utredningsarbete pävuxenutbildningsområdet. Utöver de statliga utredningar sora här oranämnesbehandlas vuxenutbildningsfrågor även av utbildningsutredning (U 68),radioutredning och , Dådessa utredningar inora kort komraer att framlägga betänkanden, har jag inteansett det motiverat att här göra en beskrivning av arbetsläget. Ej helleråterfinnes någon redogörelse för folkhögskoleutredningen, som helt nyligenpåbörjat sitt arbete. SÖhar i skrivelse inkomrait raed en redogörelse förutredningsläget på vuxenutbildningens oraråde. Avskrivelsens inledning fraragår bl, a, att folkbildningsverksamhetens framtidmed hänsyn lill dess fria och frivilliga prägel är myckel svår att förutse.Insatserna och inriktningen beror inle enbart av folkbildningsorganisationernasinitiativ som i sin tur går tillbaka på de enskilda individernas behov ochönskemål utan också på de folkrörelser, som bär uppfolkbildningsorganisationerna, I sammanhanget konstateras attvuxenutbildningsproblemen behandlas av olika utredningar och att det av fleraskäl framstår sora mycket angeläget att folkbildningsverksamhetens resurser ihög grad inriktas på en lösning av dessa problem. Ett genomförande avkulturrådets förslag och den alltmer tilltagande internationaliseringen utgör exerapelpå verksamheter som kräver omfattande folkbildningsinsatser. Andra uppgiftersom kan förutses är bl, a, en breddning av ungdomsverksamheten och en intensifieringav insatserna för olika minoriteter, t, ex, handikapp- och invandrargrupper.Allt detta reser krav på forskning och utvecklingsverksamhet inom en rad olikaområden, kanske främst beträffande uppsökande verksamhet, metodfrågor ochledarutbildning. Prop.1973: 54 30 Vadgäller studieförbunden framhålls att insatser för en intensifierad uppsökandeverksamhet både beträffande kortutbildade och olika minoriteter torde behövaföljas upp och utvecklas. För detta krävs nya specialdestinerade resurser, Idet fortsatta arbetet bör man också vara uppmärksam på möjligheter tiUsamverkan mellan ohka forraer av vuxenutbildning. Stora delar av ledar- ochorganisationsutbildningen kan med fördel ske i nära samverkan raeUanstudieförbund och folkhögskola, ABF har med stöd från SÖlåtit pubhk- och programforsknings-avdelningen vid genomföra enbeskrivning av deltagare och cirkeUedare i ABF:s studiecirkelverksarahet hösten1971, Av den samraanfattning somåterfinns i SÖ:s skrivelse framgår bl, a, följande beträffande undersökningenav ABF:s verksamhet. Undersökningen omfattade 327 cirklar och antalet deltagareuppgick enligt närvarolistorna tUl 2 907, Ytterligare 294 personer hade anmältsig tiU dessa cirklar raen kom aldrig till någon sammankomst. Av saratliga sorapåbörjade studierna avbröt cirkelarbetet, av cirkeUedarna ärfödda . Motsvarande siffror för fullföljare och avbrytare är 70 %och , Majoriteten av cirkelledarna är män () medan av deltagarnakvinnorna utgör den största andelen (), av deltagarna är förvär\'sarbelandeoch de allra flesta av deltagarna är sysselsatta inom industrin och dendärnäst största gruppen inom handels- och serviceyrken, Avbrytarna har tillstörsta delen arbeten som haranar under övriga yrken. Många av de yrken somryms under denna rubrik kan innebära kvällsarbete, vilket förklarar avbrottsfrekvensen.Av anmälda sora aldrig kora har flertalet arbeten inora industrin.Undersökningen visar beträffande arbetstidens förläggning att skiftarbeteinverkar på möjligheterna att fuUfölja studier i studiecirkel och att avdeltagarna arbetar heltid samt att avbrytarna gör detta i större utsträckningän fullföljarna. Av cirkelledarna har 35 %högst åttaårig folkskola. Både sludieav-brytarna och de som aldrig kom tillcirkeln har högre utbildning än fullföljarna, av ledarna och endast 19 %av fullföljarna har uppgett att de gått fackliga kurser. Studieavbrytarna har genoragåttkurser i något mindre utsträckning än fullföljarna. Dessutom visar undersökningenatt fullföljarna har deltagit i cirkelverksarahet i störreutsträckning än studieavbrytarna. Hemsända studieprogram varden vanligaste rekryteringsvägen totalt sett men rekryteringsvägarna varierardock med ämnesval, Sora främsta orsak tUl att ha valt ämnet uppges att manönskar kunskaper i 'ämnet. Därnäst finner man det vara en roligfritidssysselsättning. De flesta deltagarna finner studiecirkeln vara entrevlig studieform för vuxnaoch att ABF har anknytning till arbetarrörelsen har uppgetts vara en väsentligorsak till alt man valt just ABF, av cirkelledarna hade tidigare varit verksamma som cirkelledare, varav 45 %i . Av dem som varit verksamma sora ledare har tidigareendast varit verksamma inom ABF. En mycket stor del av ledarna har endasterfarenheter sora cirkelledare. av ledarna har inte deltagit i någoncirkelledarutbildning, eUer inte besvarat frågan. Den vanligastetimersättningen ligger raellan , och . Ersättningen varierar dock ide olika ämnena, VanUgasteskälet till att avbryta studierna var sjukdom. Det är oftast yttre faktorersom bidrar tiU avbrotten och mer sällan faktorer som har med det direktacirkelarbetet att göra, av dera som avbröt studierna tyckte att deraskunskaper var för små, uppgav som främsta orsak till att inte fullföljakursen var att kursen var för svår, tyckte alt studietakten var alltförsnabb, tyckte att man hade för mycket hemarbete, uppgav altförvärvsarbete i mycket hög grad var orsaken till att man inte fullföljdestudierna. Avstudieavbrytarna kontaktades av cirkelledaren efter det att studiernaavbrutits. Av studieavbrytarna uppgav att de planerade fortsätta studerai studiecirkel. Av de av studieavbrytarna som besvarat frågan uppger merän två tredjedelar alt de tänker läsa äranen inom sararaa ämnesgrupp sora de engång påbörjade och nästan saratliga av de sora besvarat frågan tänker läsa inomABF, Sjukdoraoch tidsbrist är de främsta orsakerna tUl att man aldrig påbörjade studiernaman anmälde sig till. av dem som aldrig kom bedrev dock andra studierunder och tänkte börja i cirkel längre fram, Förfolkhögskolornas del måste man enligt SÖ räkna med omställningsproblem underde allra närmaste åren. Uppgiften att komplettera det alhnännautbildningsväsendet har blivit mindre framträdande i takt med och gyranasieskolansgenomförande. På liknande sätt har den kommunala och statliga vuxenutbildningenkommit att påverka folkhögskolans kursverksamhet. Därigenom får folkhögskolan raerutryrame för andra uppgifter som från vissa utgångspunkter kan anses merväsentliga. Utvecklingen inom folkhögskolan ställer nya pedagogiska krav sommedför ökade anspråk på pedagogiskt utvecklingsarbete. SÖ har därför liUsalten arbetsgrupp som kontinuerligt arbetar med pedagogiskt utvecklingsarbete förfolkhögskolan. Arbetsgruppen har publicerat ett 25-tal rapporter vUkadistribuerats till landets folkhögskolor. Bland de pedagogiska problera sora hittUlsbehandlats kan nämnas individualiserad undervisning, u-landsundervisning,under- Prop.1973: 54 32 visningi miljövårdsfrågor, den estetiska undervisningen, musikundervisningen,folkhögskolan som studie- och fritidsmiljö samt pedagogisk samverkan mellanstudieförbund och folkhögskolekurs. FolkbUdningsarbeletsraöjUgheter att nå sådana eftersatta grupper, sora de handikappade utgör, harvarit begränsade . Det är först som samhälletsinsatser för ökat stöd till vidgad social och kulturell geraenskap åthandikappade gjort det raöjligt att nå denna grupp i folkbildningsverksaraheten, Iskrivelsen erinras också om att /661970/för handikappade elever vid folkhögskolor nära nog femfaldigats ochantalet handikappade ökat från ca 240 till 1 000, Utvecklingen inom studiecirkelverksarahetenbelyses av att i ett enda studieförbund ca 15 000 vuxna psykisktutvecklingsstörda deltar i studiecirklar i skUda ämnen. 1 mitten av 1960-taletfanns ingen sådan verksamhet för denna handikappgrupp, I en rad arbetsgrupperinom SÖ görs kontinuerligt mindre utredningar rörande vuxenutbildningsfrågoroch övrig kulturell verksamhet bland handikappade, I skrivelsen redovisasockså frågor som hör lill biblioteksverksamheten, undervisningen i svenska medsamhällsorientering för vuxna invandrare saml alkohol- och narkolikafrågor inomfolkbildningsarbetet, Närdet gäller den kommunala vuxenutbildningen redovisas bl, a att SÖ under hösten1972 företagit en undersökning av i vilken utsträckning kommuner med kommunalvuxenutbildning företagit uppsökande verksamhet under /72, ivilka former den bedrivits och hur den finansierats. Bearbetningen avundersökningen är ännu inte avslutad. Några intressanta siffror presenteras idel följande. Avsaratliga 327 kommuner raed vuxenutbildning har under /72257 bedrivit uppsökande verksamhet. Den uppsökande verksamheten harorganiserats av skolstyrelsen (), vuxenutbildningsrådet () ellerskolstyrelsen och vuxenutbildningsrådet gemensamt (). Den uppsökande verksarahetenhar bedrivits i olika former, såsom spridning av broschyrer (), speciellannonsering (), personliga kontakter på företag (), utställningar ochspeciella samlingar (), besök i bostadsområden () i de flesta fall isaraarbete raed något eller några studieförbund. Många komrauner har använtflera olika former, I de flesta komrauner har man uppsökt 1 500 människor, raeni några kommuner över 2 000 människor. 1973: 54 33 Denuppsökande verksamheten har huvudsakligen finansierats med kommunala medel (195kommuner) och med 1,8 %-anslaget till intagning ra, m, (122 kommuner), 48kommuner fick bidrag från SÖ lill uppsökande verksamhet. Noterasbör också att SÖ inom vuxenutbildning inför /73 inbjöd,med angivande av i prop, 1972: 26 uppställda viUkor, till deltagande iförsöksverksamhet på orter där skiftarbete förekommer i större omfattning.Sammanlagt 38 skolstyrelser ansökte om att få anordna sådana kurser. Antaletbegärda kurser varierade mellan en å två till omkring 20, Saramanlagt begärdesca 150 kurser, SÖsora tUl sitt förfogande hade att fördela högst 100 kurser raed lägst åttaelever fördelade totalt 97 kurser i sararaanlagt 36 kommuner. Samtidigtangavs att redogörelse för försöket skulle lämnas vid läsårets slut. Vidbedömningen av de inkomna ansökningarna ansåg SÖ sig böra prioritera mindretätorter med stor andel skiftar-betande, eftersom de större tätorterna bedömdesha bättre raöjUgheter att tiUgodose de skiftarbetandes önskemål inom sin merdifferentierade vuxenutbildning. Underavsnittet Arbetsmarknadsutbildningen framgår bl, a, att en särskild arbetsgrupputreder frågan om den framtida utbildningen av lärare inom denna utbildningliksom lärarnas anställnings- och tjänstgöringsförhållanden. I samband medalfabetiseringsundervisning, som bedrivs inora arbels-raarknadsutbildningen,planeras viss läromedelsutveckling och lärarfortbildning. En översyn ochanpassning av övriga läroplaner, metodik och utrustning till arbetsmarknadenskrav sker fortlöpande. utredning beslående av representanter för , AMS ochSÖ utreds förutsättningarna för ett tidigareläggande till anstaltstiden av denarbetsmarknadsutbildning som annars skulle påbörjas efter frigivning av dendömde. 3.1.7 Vuxenpedagogisktforsknings- och utvecklingsarbete Enligtskrivelsen är ändamålet med SÖ:s forsknings- och utvecklingsarbete följande: attförbättra beslutsunderlaget i fråga ora det fortsalla utvecklingsarbetetsinriktning för olika vuxenutbildningsforraer, att utveckla och pröva undervisningsraetoderför att underlätta studier för främst personer ulan eller med ringastudievana, attutveckla och pröva åtgärder för rekrytering och studievägledning inora olikavuxenutbildningsområden med speciellt beaktande av korl- 1973: 54 34 utbildadevuxnas ekonomiska, sociala och psykologiska situation, attförbättra beslutsunderlaget i organisationsfrågor samt beträffande praktiskaoch ekonomiska problem i samband med vuxenutbildning, attprecisera läromedelsbehovet inom vuxenulbildningsområdet samt utveckla ochpröva modeller för korabinationer av media och metoder för olikavuxenstudieformer samt attutveckla metoder och hjälpmedel för utvärdering av olika former förvuxenutbildning, samhällets och de vuxenstuderandes insatser samt praktiska ochekonoraiska problera, Inoraalla deloraråden betonas särskilt handikappades, invandrares och andraminoritetsgruppers behov. Slutligenredovisar SÖ i skrivelsen en sammanställning av projekt inom detvuxenpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet (FoU), Det är främst trestora oraråden inom FoU-arbetet som har prioriterats för perioden1972/731973/74, Detförsta orarådet behandlar behovssidan såväl för själva FoU-arbetet, som för degrupper vuxenutbildningen vänder sig till. Ett projekt föreslås för en samraanstäUningoch analys av hittiUs utfört FoU-ar-bete inom vuxenpedagogiken i somunderlag för planering av ett begränsat antal korta och mot omedelbara behovinriktade forskningsprojekt. Ett annat projekt behandlar studiebehov hos ochstudiehinder för vuxenundervisningens målgrupp. Detandra området gäller målsättningsfrågor, läroplaner och läromedel.