prop · FW03126 · 1973-12-31 00:00:00 — I detta samraanhang påpekarberedningen även alt den föreslagna regeln om minskning av underlaget medbidrag för FoU-arbete resp. intäkter av försålda resultat av FoU-arbete på ettförhållandevis enkelt sätt kan kringgås inora koncerner och i andra forraer avintressegeraenskap genora att kostnader resp. intäkter i FoU-verksarahetredovisas var för sig i skilda företag. För att förhindra sådana ej avseddaverkningar av bestämraelsen bör enligt beredningens raening övervägas attinföra en tilläggsföreskrift av innebörd att koncern- och andra intresseföretagbetraktas sora en enhet i avdragshänseende. 2.3.4 Forskningsavdragets utformning och nivå I fråga ora förslaget att beräkna avdraget på företagetstotala årliga FoU-kostnadsvolyra föreligger delade raeningar blandremissinstanserna. Kainmarrällen i och näringslivets skalledelegationtillstyrker förslaget.Delegationen anför alt del i dagens läge torde vara angeläget att ge en bredstimulans. Att göra avdragels storlek beroende av ökningen av FoU-kostnadernaskulle kunna leda till ojämna och egendomliga konsekvenser, bl. a. med hänsyntill svårigheterna att bestämma ett lämpligt basunderlag. Kritiska synpunkter harframförts av bl. a. i , företagsskatteberedningenoch LO. i frågar sålunda ora det är raöjligt attgenom den föreslagna metoden uppnå den eftersträvade stimulansen. Resultatettorde endast bli att omfattningen av forskningen i stort sett inle påverkasoch alt avdraget endast inkasseras som en skattelättnad. anseratt en verklig effekt inle kan påräknas med raindre än att avdraget beräknas påden årliga ökningen av forskningsinsatserna. Härigenom skulle endast sådanaföretag gynnas sora är utvecklingsbara. Det är enligt dessaföretag som bör premieras och inte företag, som befinner sig på en oförändradnivå. Förelagsskatteberedningen är tveksam om metoden är den från slimulanssynpunktlärapligaste och verkligen kommer att bidra till ökade satsningar på FoU-verksarahetinora industrin, eftersom avdrag får åtnjutas oberoende av om FoU-kostnadernaökat eller ej och t. o. m. i företag där FoU-verksamheten dragits ned. Medhänsyn till det primära syfiet att åstadkomraa en sliraulanseffekt anser sig beredningeni stället böra förorda en korabinationsmelod, där procenttalen förtotalkostnad resp. kostnadsökning avvägs på sådant sätt att främst ökningarnapå FoU-området gynnas i avdragshänseende. Enligt beredningen bör vidareövervägas all låta avdraget vid taxering på grund av svårighetenatt få fram tillförlitligt underlag för beräkning av kostnadsökningen utgå som ell rent totalkostnadsavdrag och således förförsta gången vid taxering beräknas efter kombinationsmetod. Denårliga kostnadsökningen bör enligt beredningen lämpligen räknas antingen iförhållande till del år efter det att systemet trätt i kraft då FoU-kostnadernavarit störst eller i förhållande lill genomsnittet av sådana kostnader undertvå eller flera . i Malmöhuslän anser att förslaget från taxeringsteknisk synpunkt medför betydande konlrollsvårigheteroch finner detta genomförbart endast för juridiska personer. Beträffandefysiska personer inberäknat delägare i handelsbolag föreligger enligtlänsstyrelsen risk för att det föreslagna avdraget i vissa fall med hänsyntill marginalskattens storlek kan komraa all få knappast acceptabla verkningar.Länsstyrelsen anser sig därför inte kunna förorda att särskUt forskningsavdragraedges fysiska personer. Enligt LO är det ensvaghet i förslaget att detta inte förutsätter en ökning av forskningsarbetetför att skattesubventioner skall koraraa i fråga. avsikten är att stimuleratill en ökning av FoU-arbelet bör enligtLO ett syslera som medger extra avdrag just för ökade insatser vara alt föredra.Arguraentet alt effekterna av ett sådant avdrag skulle vara slumpartade anserLO inte särskilt hållbart sell tiU resultaten efler tUlämpning. Inteheller kontrollproblemen kan enligt LO vara särskilt mycket mer komplicerade änvad de redan är med förslaget. Någraremissinstanser fäster särskild uppmärksamhet vid frågan om stimulans i annanförra än FoU-avdrag till företag sora inte kan utnyttja sådant avdrag vid inkorasltaxeringen.Näringslivets skattedelegation anser att stiraulans i dessa fall lärapligenkan ges som en rätt till avdrag från andra företagets skatter än statlig inkorastskatt,i första hand den allraänna arbetsgivaravgiften. KF, Svensk industriföreningoch ingenjörsvelenskapsakademien har fraraförl liknande synpunkter. Svenska teknologföreningenanser det otUlfredsställande att FoU-stödet utformas endast sora ett avdrag påden inkomst som skall beskattas. Detta synes enligt föreningen innebära attendast vinstgivande företag kan tillgodogöra sig avdraget, medan däremot detväsentligt raer angelägna behovet av FoU-slöd hos expansiva och ickevinstgivande företag inle blir tillgodosett. Förelagsskatteberedningen ställersig avvisande till en ordning med avdrag från exerapelvis påförda allraänna arbetsgivaravgifter. Frågan ora avdragets höjdtas upp av några reraissinstanser. Svenska by ggnadsenireprenörf öreningenanser att om stödet skall ges i form av ett avdrag vid den statliga taxeringen,detta bör bestämmas till en nivå som ungefärligen motsvarar det särskildainvesteringsavdraget för maskininvesteringar, dvs. Svenska teknologföreningenanser att avdraget för att bli raeningsfullt måste uppgå till av FoU-kostnaderna. Förslagetatt det särskilda forskningsavdraget skall medges endast om de totala FoU-kostnadernaunder beskattningsåret uppgått till . föranleder koraraentarerfrån några håll. Länsstyrelserna i och och länanser alt något väsentligt forskningsresultat inte kan erhållas för 5 000 kr.och förordar en höjning av beloppsgränsen. å andrasidan finner inte något skäl att över huvud taget sälta en gräns. Föreningenanser alt detla skulle raissgynna de sraå företagen. Inte heller SHIO finner bärandeskäl för en beloppsgräns men föreslår, ora en gräns likväl befinnes nödvändig,att den sätts tUl . Fierlaletreraissinstanser ställer sig positiva tUl förslaget att avdragsreglerna gäUerunder perioden 19731980. Någraremissinstanser anser emellertid den föreslagna perioden alltför knappttilltagen. Näringslivets skattedelegaiion anser det nödvändigt all detsärskilda forskningsavdraget bestäms att utgå för en tämligen ochbetraktar en tioårsperiod såsora ett minimura i detta hänseende. Liknandesynpunkter har framförts av Svenska by ggnadsenireprenörf öreningen. 2.3.5 Förlust i utländskt forskningsbolag Det föreslagna tillägget tUl 43 § 3 mom. KL ora att Kungl.Maj:t skall kunna raedge avdrag för förlust på akiier i utländsktforskningsbolag har tillstyrkts eller läranats ulan erinran av flertaletremissinstanser. Näringslivets skattedelegaiion anser riktigt attbeskattning inträder om aktierna, sedan de nedskrivits, kan avyttras så althela eller en del av det tillskjutna kapitalet återfås. Beskattningen bör dockenligt delegationen endast ske hos bolag som tidigare åtnjutit avdrag förförlust. Om aktierna överlåtits av den ursprunglige ägaren till ettkoncernförelag eller annan närstående, bör likaså återföring till beskattningkunna ske, men då hos det förelag sora åtnjöt avskrivningen. vinst uppkorameri ett senare led saknas enligt delegationen anledning att där återföra medlentill beskattning. Även i anser att starka skäl kananföras mot en beskattning av ny ägare till aktierna för avdrag, som tidigareägare åtnjutit. AUmänna ombudet för mdlankommunala mål påpekar att denföreslagna besläraraelsen ger utryrarae för visst raissbruk, t. ex. genora försäljningav nedskrivna aktier till aktiebolag i koncern och vidareöverlå-telse tillannat bolag inom koncern. Komplikationer kan även tänkas oraforskningsförelaget driver flera rörelser. Allraänna ombudet förutsätter därförall bestämmelsen ora avdrag för förluster, sora beräknas uppkomma, tillämpasrestriktivt. Förelagsskatteberedningen konstaterar att förslaget idenna del ulgör ett avsteg från aUraänna regler vid beskattningen. Enligtberedningen bör regeln kunna tillärapas i rena undantagssituaiioner och medspeciellt syfte att tillgodose ändamål av väsentlig sarahällsekonoraisk betydelse. 3 Departementschefen 3.1 Allmänna synpunkter Maj:t att ytterligare stirauleraforsknhigs-och utvecklingsarbete (FoU-arbete) inora industrin för att merlångsiktigt stödja den svenska industrins utvecklingsförmåga och förnyelse ochaviserade i prop. 1972: 125 avsikten att lägga fram bl. a. förslag oragenerell skattestimulans i delta syfte. Bakgrunden tUl Kungl. Maj:ts beslut är att söka i densnabba tekniska utvecklingen och den hårdnande konkurrensen inom och utomlandet, vilket tvingar frara en ökad satsning från företagens sida på forskningsverksamhetav olika slag. Utan orafattande åtgärder på detta område komraer svenskindustri, åtminstone på , inte att kunna hävda sig i deninternationella konkurrensen. FoU-arbete är emellertid livsviktigt uite baraför de enskilda företagen. noraini slort är beroende av att ligger väl framme i detta avseende. Här komraerstatsmakternas ansvar in i bilden. Samhälletsinsatser för teknisk FoU sker i flera olika former, som direkt eller indirektpåverkar industrins förmåga till förnyelse. Här kan erinras ora det i prop.1973: 41 fraralagda förslaget om inrättandet av statens utvecklingsfond medsyfte att stödja riskbetonade investeringar inora industrin för utveckling avnya produkter, processer eller systera. Denna fond avses bli ett komplementtill det samhällsstöd på detta område som f. n. sker via styrelsen för tekniskutveckling (STU) och invesleringsbank (SIB). Är 1970 (prop. 1970: 135, BeU1970: 59, rskr 1970: 363) infördes regler, sora innebär att kostnader för FoU-arbetefår dras av vid beskattningen i större utsträckning . Avdrag fårsålunda ske för sådan forskning och sådant utvecklingsarbete sora har eller kanantas få betydelse för den skattskyldiges rörelse. Avdrag medges även för kostnad,som lagts ned för att erhålla information ora sådan forskning och sådantutvecklingsarbete. I syfte att undvika tvister ora avdragsrätten för vissa bidraglill FoU-verksarahet har Kungl. Maj:t fått raöjlighet att förordna om avdrågsrätti sådana fall utan särskild prövning av sambandet mellan forskningen och denskallskyldiges verksamhet. Maj:t har i kungörelsen (1971: 8) ora avdragvid inkorasltaxeringen för bidrag till viss forskning eller visstutvecklingsarbete (ändrad genom SFS 1972: 39 och 1972: 614) förordnat omavdragsrätt för FoU-bidrag, som utgår till svenska universitet och högskolor, ingenjörsvetenskapsakaderaienoch ett antal särskUt angivna forskningsinstitutioner. () har i sin promemeoria om särskilt forsknmgs-avdrag lämnat förslag tillutformning av ett generellt extra skatteavdrag, som skall stimulera FoU-arbeleinom industrin. Verket har inle haft att pröva behovet av stiraulans utanendast att undersöka de tekniska förutsättningarna för all införa en sådan avdrågsrätt. RSVföreslår att rörelseidkare, som driver industriell tillverkning och som läggerned kostnader på FoU-arbete, medges ett särskilt forskningsavdrag vid denstatliga inkorasltaxeringen. Endast sådant FoU-arbete som kan antas fåbetydelse för den skaltskyldiges rörelse genom att nya produkter,produktionsprocesser eller produktionssystem tillskapas avses berättiga till avdrag. Detsärskilda forskningsavdragel beräknas i princip på de totala kostnaderna för FoU-arbele,men av praktiska skäl bestäms dessa kostnader enligt förslaget raedutgångspunkt i lönekostnaderna. Verket föreslår på grundval av en statistiskundersökning av storleksförhåUandet mellan lönekostnader och andra kostnaderför FoU-arbete att underlaget för forskningsavdrag beräknas till feratredjedelar av lönekostnaderna för FoU-verksarahet. Bidrag som läranas lUlandra förelag eller institutioner för FoU-arbele avses också ge rätt tillsärskilt forskningsavdrag. SärskUtforskningsavdrag bör enligt förslaget få åtnjutas på kostnader sora läggs nedunder åren 19731980. RSVföreslår vidare alt Kungl. Maj:l i vissa fall skall kunna medge avdrag förkostnader för FoU-arbete, som bedrivs i sådan förra att avdrågsrätt inleföreligger enligt bestämmelserna i koraraunalskaltelagen (1928: 370), KL.Läranas medgivande avses även dessa kostnader berättiga till särskUlforskningsavdrag. RSV:sförslag lill teknisk lösning av forskningsavdraget har i huvudsak mottagilspositivt av reraissinstanserna. På några punkter, frärast beträffande frågan oraavdraget skall beräknas på de totala kostnaderna för FoU eller på den årligaökningen av dessa kostnader, råder dock delade meningar bland reraissinstanserna. Föregen del vill jag frarahålla att skattestiraulansen bör vara utforraad på såsätt alt den ger största raöjliga incitament till en reell ökning av FoU-volyraeni landet. Den närmare innebörden härav skall jag redovisa i det följande. EnligtRSV:s förslag är den av () utformade bestämningenav FoU-begreppet väl lärapad för att definiera det underlag, på vilketsärskilt forskningsavdrag skall beräknas. SCB:s definition omfattar endastteknisk och naturvetenskaplig FoU. Med forskning förstås ett systematiskt ochmetodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer ulan någon bestämd tillämpningi sikte (grundforskning) eller med en bestämd tillämpning i sikte (tUlämpadforskning). Utvecklingsarbete beskrivs som ett systematiskt och metodiskt ulnylljandeav forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för attåstadkomma nya produkter, nya processer, nya systera eller väsentligaförbättringar av redan existerande sådana. Fleraremissinstanser förordar att tillämpningsområdet utvidgas i olika riktningar.Några remissinstanser anser att tUlämpningsområdet bör omfatta även FoU-kostnaderinom allmän administration, andra åter att industriservicesektorn samtunderhålls- och kunskapsproducerande konsultföretag får rätt tillforskningsavdrag. Vidare har den av RSV föreslagna begränsningen avavdragsrätten till företag, som driver industriell lillverkiung, rönt kritikfrån flera remissinstanser. Från organisationer, sora företräder jordbruketoch skogsbruket, har framförts krav på alt dessa näringar skall komraa iåtnjutande av stimulansavdrag för FoU-arbete i samma mån som industrin. Detfinns i vart fall inte skäl enligt organisationerna att undanta FoU-arbete ifråga ora råvaror, sora härrör från jordbruk och skogsbruk, då ävenkostnaderna bestrids av dessa näringar. Föregen del anser jag RSV:s förslag tUl avgränsning av tiUärapnings- Den stimulans till ökade forskningsinsatser som här avses börenligt rain mening koncentreras till de varuproducerande företagen ochdärigenom stärka dessa företags konkurrenskraft. Som RSV påpekat komraer deinstitutioner och företag som tillhandahåller FoU-resultat indirekt altstimuleras genom alt de tillverkande företagens FoU-kostnader rainskar.Anknytningen till SCB:s definition av FoU-verksamhet och efler vilkenförelagarens redovisning i stor utsträckning är anpassad har också sina givnafördelar ur tillärapningssynpunkt. Denföreslagna begränsningen till industriell tillverkning innebär bl. a. att företag som uteslutande bedriver service- och reparalions- verksarahet inte omfattas av avdragsrätlen. Detta medför att stiinuian- sen koncentreras lill de förelag som utnyttjar FoU-resullaten. Enligt förslaget stimuleras vidare endast den inom industrin bedrivna FoU- verksaraheten sora syftar lUl en fömyelse inora produktionen. Begrep pet industriell tillverkning avser även utvinning av naturtillgångar, såsom kraftverks- och gruvdrift. Hit räknas också byggnadsverksam het. Den omfattning av verksamheten som behövs för att den skall anses sora industriell bör tolkas liberalt. I den mån behov finns av väg ledande uttalanden om tUlämpningsområdet ankomraer det på RSV att göra sådana. ' Desora driver jordbruk och skogsbruk hår f.n. samraa möjligheter tUl den utvidgade avdrågsrätt för FoU-kosthader som infördes genom lagstiftning som rörelseidkare. Det slimulansavdrag för FoU- kostnader som här diskuteras har dock inte samma vida målsättning som den nämnda avdragsrätten utanitar sikte på den del av'FoU-kost naderna, som är nödvändig för att svensk' industri skall''bibehålla sin internationella konkurrensförmåga.' Del bör emellertid påpekas att det FoU-arbele som sker på. jordbrukels och skogsbrukets områden hu vudsakligen lorde bedrivas i industriledet och sålunda orafattas av av dragsrätlen. Jag vill i sararaanhanget också erinra orh den inte obetydliga kollektiva forskning sora sker på dessa öriiråden och till vilken staien an-' visar bidrag. Vidare bedrivs FoU; inom statliga högskolor och institutio ner. Mol denna bakgrund anser- jag mig inte kunna biträda organisatio nernas krav på en utvidgning av.tUlämphingsdmrådeflill förvärvskällan jordbruksfastighet. . .. :'i' . .-.v; ' '; '. . . . ...>. , .'... '- 3.3Forskningsavdragets utformning och nivå RSVföreslår att forskningsavdraget beräknas på dclotala årliga FoU-kostnaderna.Flera remissinstanser har framfört kritiska.synpunkter mot detta förslag. Bl.a. förelagsskatteberedningen ställer sig tveksara tiU ora förslaget är det frånsriraulanssynpunkl lärapligaste och ora det verkligen koramer alt bidra tUlökade satsningar inom industrin,'eftersom avdrag får åtnjutas oberoende av om FoU-kostnadernaökat eller inle och t. o. m. i förelag där FoU-verksamheten dragils ned.Beredningen förordar i stället en kombinationsraetod, där procenttalen förtotalkostnad resp. kostnadsökning avvägs på sådant sätt att frärast ökningarnapå FoU-området gynnas i avdragshänseende. Enligt beredningen bör forskningsavdragetvid taxering utgå som ett rent totalkostnadsavdrag och först vid 1975års taxering beräknas efter kombinationsmetod. De remissinstanser som är negativa till att avdragberäknas på ökningen av FoU-kostnadema har, i likhet raed RSV, ansett alt dettaskulle kunna leda till ojärana och slumpartade konsekvenser, bl. a. med hänsyntill svårigheterna att bestämraa ett lärapligt basunderlag. För egen del vill jag anföra följande. Från industrinssida har frarahållits alt FoU-kostnaderna ökat med , vilket knappast inneburit mer än alt FoU-verksamheten bibehållits påoförändrad nivå. I nuvarande läge är det angeläget att ge en så bred stimulanssom möjligt åt denna verksamhet. Jag är medveten om alt ansträngningarna imånga företag i nuvarande läge i första hand måste inriktas på alt bibehålla FoU-verksamhetenpå hittillsvarande nivå. Sora jag tidigare anfört är det eraellertid angelägetatt sarahällets insatser i förra av skallesliraulans utforraas så alt de ledertill en reell ökning av FoU-volyraen i landet. Detta sker lärapligast genoraatt, som företagsskatteberedningen föreslagit, forskningsavdraget innefattarbåde ett lotalkostnadsavdrag och ell ökningsavdrag. Med hänsyn till svårighetemaatt beräkna FoU-kostnader före det lagstiftningen trätt i kraft bör endastkostnadsökningar kunna föranleda ökningsavdrag. Industrins kostnader för FoU-verksamhet, som bedrivitsinom företagen, uppgick enligt SCB:s undersökning lUl 1 590 milj. kr.För åren 1972 och 1973 har motsvarande kostnader beräknats till 1 644 resp. 1740 milj. kr. Industrins utbetalningar för FoU-arbete, som utförts av annan påuppdrag av förelagen eller med stöd av bidrag från dem, uppgick till ca87 milj. kr. och kostnaderna för köp, patent, licenser, royalties m. ra. lill99 milj. kr. Av sistnämnda belopp avsåg 80 milj. kr. Intäkterna av försålda licenser etc. utgjorde 98 milj. kr., varav 89milj. belöpte på försäljningar till utlandet. lotalkostnadsavdrag på för skuUe då innebära ett skattebortfall för staten på ca 70 milj.kr. Jag föreslår all forskningsavdraget utformas så att vid1974 års taxering ett avdrag medges av de totala kostnaderna 1973 (basavdrag) och att vid taxering medges dels basavdragpå nedlagda totala kostnader, dels ett avdrag raed av denökning av FoU-kostnaderna sora uppstått jämfört med föregående årsmotsvarande kostnader (ökningsavdrag). Forskningsavdraget bör, som RSVföreslagit, få åtnjutas för kostnader som läggs ned under något av kalenderåren19731980. Genomatt anknyta forskningsavdraget till kalenderår nås också överensstämraelse medde uppgifter som läranas som underlag för beräkning av allmän arbetsgivaravgiftävensora raed de kontrolluppgifter som lämnas av arbetsgivaren. Denbeloppsgräns på , som RSV föreslagit, bör gälla för både basavdrag ochökningsavdrag. Någrareraissinstanser har väckt frågan om inte stimulans för FoU-arbete borde gesäven åt företag, som inte redovisar vinsl. Stimulansen kunde i dessa fall fåformen av avdrag från andra skatter än inkomstskatt, t. ex. från den allraännaarbetsgivaravgiften. De fördelar sora skulle vara all vinna raed en sådanordning väger enligt rain raening inle upp de nackdelar, frärast av adrainistrativtslag, sora den skulle raedföra. Jag är därför inle beredd att tiUslyrka att ensådan ordning införs. Skulle det här föreslagna avdraget inte kunna utnyttjasnågot år, finns regler ora föriustutjämning. Förslagetall låta lönekostnaderna för den personal som uteslutande eller så gott somuteslutande utfört FoU-arbete utgöra grund för beräkning av avdraget harmottagits i huvudsak positivt av remissinstanserna. Några remissinstanserbefarar dock att förslaget kommer att missgynna mindre eUer medelstora företagmed hänsyn lill att sådana företag sällan har personal, som praktiskt tagetenbart sysslar med FoU-arbete. Begränsningenav underlaget tUl kostnader för sådan personal som är verksam inom särskUd FoU-avdelningeller vars verksamhet på motsvarande sätt är klart avskild från annan verksarahetär enligt RSV nödvändig från kontrollsynpunkt. Enligt min mening kan raan gålängre och raedge särskilt avdrag även i fråga om sådan personal som lill övervägandedel sysslar med FoU-verksarahet. Kostnader för annan personal bör dock inte fåinräknas i underlaget, även ora kostnaderna avser FoU-arbete. Ilönekostnaderna bör enligt RSV:s raening inräknas såväl kontanta löner ochnaturaförmåner som pensions- och andra sociala förmåner. Det är enligt min raeningofrånkoraligt alt en sådan bestäraning av lönekostnaderna koraraer att medförasvåra tillämpnings- och kontrollproblem. Ett enkelt och lättillämpat system äri stället alt anknyta till det underlag som ligger lill grund för beräkning avallmän arbetsgivaravgift enligt förordningen (1968: 419) om allmänarbetsgivaravgift. Härigenom får man också anknytning till den kontrolluppgiftsom arbetsgivaren har alt avlämna för den anställde. Har den anställdeuppburit lön e. d. för annat arbete än FoU-arbele, skall denna del av lönen frånräknas.Jag instämmer i RSV:s förslag alt företagen bör åläggas att på särskild bilagalämna specifikation över de anställda för vilka löner upp- tagits som FoU-kostnader. Det ankonmier på verket attutarbeta den blankett sora behövs för ändaraålet. Den av RSV schablonraässigt beräknade totalkostnaden för FoU-arbete,fem tredjedelar av lönekostnaderna, har godtagils av remissinstanserna. Ävenjag förordar delta sätt alt beräkna totalkostnaderna. Jag föreslår således attunderlaget beräknas till fera tredjedelar av den skattskyldiges kostnaderunder året för FoU-arbete lill den del de avser lön i pengar ellernaturaförmåner i form av kost eller bostad. Som jag sagt får i underlagetinräknas endast kostnader för sådan personal sora till övervägande del ulfört FoU-arbete. I underlaget bör enligt RSV vidare inräknas de bidragföretaget utgett för FoU-arbele och de kostnader förelaget haft för förvärv av FoU-re-sullal,exempelvis patent- och licensköp. Från underlaget avräknas de intäkterförelaget haft av försålda FoU-resultat och de bidrag förelaget erhåUit för FoU-verksamheten. Jag kan i princip dela RSV:s uppfattning alt en stimulansav FoU-verksarahet bör ges oberoende av ora den bedrivs inora eller utoralandet. Så som verket självt liksom flera remissinstanser påpekat,föreligger del emellertid speciella svårigheter att i fråga om bidrag tUlutlandet kontrollera vad ett bidrag verkligen avser. Det har också ifrågasattsom FoU-kostnader nedlagda i utlandet bör ges samma stimulans som FoU-kostnaderi . Jag anser mig inte kunna frånkänna dessa argument viss bärkraft.