prop · FW03125 · 1973-12-31 00:00:00 — Anm. På grund av ovannämnda olikheter beträffande denäldersmässiga avgränsningen av arbetskraften och beräkningen av antaletarbetsveckor/är är uppgifterna enligt LU och de reviderade beräkningarna inlehelt jämförbara. De förändringstal, härledda ur denna tabell, som redovisas idet följande i text och tablåer torde emellertid endast marginellt ha påverkatsav dessa olikheter. Antalet arbetstimmar enligt arbetskraftskalkylen iLU 70 har efter korrigering för ovan diskuterade olikheter beräknats till 6209,21 milj. tim. 1970, 6 097,71 milj tim. 1972 och 5 990,67 milj. tim. 1975. 3 Avstämning och framskrivning av LU 70 7 I detla avsnitt redovisas först de resultat avberäkningarna i LU 70 som avser perioden 19701975. Beträffande den del avprognosperioden sora redan förflutit, dvs. 19701972, görs en jämförelsemellan beräknad och faktisk utveckling. Vidare presenteras en ny arbetskraftskalkyl,som utarbetats vid (), avseende perioden 19721977.1Dessa nya värden redovisas tillsaramans raed ul-fallsdata för 19701972 enligtden periodindelning, sora används för denna avstäraning och fraraskrivning,näraUgen 19701975 och 1972 1977. Fraraställningen i det följande baseras i huvudsak på innehålleti tabeU 1. Utvecklingen 19701975 enUgl LU 70. Vissa resultat av denbefolknings- och arbelskraflskalkyl, sora redovisas i LU 70, återges i tabell1. Nedanstående tablå sammanfattar de förändringar sora förutsågs för perioden19701975. Antal personer i arbetskraften Antal arbetade timmar/år milj. tim. 236,27 -0,8 Enligt den i LU 70 använda befolkningsframskrivningenberäknades raedelfolkraängden i koraraa att öka raed 1/4 railj.19701975 till knappt 8,3 railj. Då denna ökningväntades i betydande utsträckning bestå av bam och ungdoraar under åldersärat personer i åldern och däröver, bedörades arbetskraftens tillväxtkoraraa all bli något svagare än befolkningsökningen. En förutsedd minskningav männens och de icke gifta kvinnornas relativa arbetskraftstal- verkadeockså i denna riktning. De gifta kvinnornas relativa arbdskraflstal antogs däremotfortsätia att öka 19701975 men i något långsammare takt än . Såsora framgår av ovanstående tablå väntades antaletpersoner i arbetskraften 19701975 öka raed . ArbetskrafIsvolymenmätt i liramar beräknades under sararaa period koraraa att rainska raed igenorasnitt . Till den skiljaktiga utvecklingen för antaletpersoner i arbetskraften och antalet tiraraar bidrog den beslutade sänkningenav den lagstadgade veckoarbetstiden från 42,5 tiU 40 tiraraar, en fortsattökning av andelen deltidsarbetande och en viss förraodad ökning av frånvaronfrån arbetet. Kvinnornas växande andel av totala arbetskraften verkade isararaa riktning eftersora deras genorasnittiiga arbetstid väntades förblikortare än raannens. 1 Se SCB:s serie Information i prognosfrägor 1973: 7,Arbetskraftsresurserna 19651972 och 19721980, analys och prognos. ' De relativa arbetskraftstalen anger hur stor andel av enbefolkningsgrupp som står till arbetsmarknadens förfogande antingen somsysselsatta eller som arbetslösa. Trots en relativt begränsad befolkningstiUväxt 19701972, vilkenfrämst sammanhängde med minskande invandring och tilllagande utvandring underdessa år, ökade antalet personer i arbetskraften förhållandevis kraftigt.Denna ökning, i genomsnitt , berodde i betydande utsträckning påstegrade relativa arbetskraftstal bland kvinnorna. Dessa tal steg 19701972kraftigare bland gifta än bland icke gifta kvinnor. Likaledes var ökningenkraftigare bland kvinnor med bam under än bland övriga kvinnor. Blandmännen noterades 19701972 fortsatt sjunkande relativa arbetskraftstal. Antalettotalt utförda arbetstiraraar rainskade 19701972 raed i genorasnitt perår. Denna rainskning sammanhängde tUl stor del raed den lagstadgadearbetstidsförkortningen och den betydande ökning av arbetslösheten sora skedde19701972. Dessutora noterades en ökning delvis av arbetsmarknadsskäl avandelen deltidsarbetande. Jäinföielsemellan prognos och ulfall 19701972. I nedanstående tablå redovisas vissabefolknings- och arbetskraftsdata 19701972, dels enligt arbetskraftskalkylen iLU 70, dels som faktiskt ulfall . Siffrorna anger förändringarnamellan de nämnda åren. Antal personer i arbetskraften Antal arbetade timmarfår milj. tim. % LU 70 Utfall 101 300 85 000 83 900 42 600 39 800 52 600 'LU:s siffror avser personer i åldern och däröver. Avtablån framgår att ökningen av antalet personer i arbetskraften 19701972 blevnågot större än den I LU 70 beräknade trots den förhållandevis svagabefolkningstUlväxlen. Detta berodde på att de relativa arbetskraftstalen totaltsett steg 19701972, medan de i LU 70 antogs komma att sjunka något. Ökningenav dessa tal föll helt på kvinnorna, främst de gifta kvinnorna, medan ennedgång i ungefär den takt som anlaghs i LU 70 noterades för männen. De giftakvinnornas relativa arbetskraftstal steg nästan dubbelt så kraftigt soraberäknat, vilket delvis lorde ha sammanhängt med särbeskattningsreforraen.Trots denna betydande stegring ökade antalet gifta kvinnor i arbetskraften19701972 något långsararaare än väntat. Detla förklaras av all den väntadeökningen av antalet gifta kvinnor i befolkningen hell uteblev. Skiljaktigheternamellan väntad och faktisk utveckling 19701972 sammanhänger med flera faktorerav vilka konjunkturutvecklingen tor- 3 Avstämningoch framskrivning av LU 70 9 devara den raest betyddsefuUa. Sålunda synes det ganska låga genorasnittiigainvandringsöverskottet 19701972 och därmed den relativt svagabefolkningsutvecklingen i betydande grad ha berott på vikande efterfrågan påarbetskraft. Vidare torde konjunkturutvecklingen ha påverkat de relativaarbetskraftstalens förändring. Den fortsatta nedgången i dessa lal för deäldre åldersgrupperna synes sålunda ha förstärkts i samband med det försäraradearbelsraarknadsläget, raedan detta bland ungdoraarna tycks ha bidragit till enökning av de relativa arbetskraftstalen. Dessa tal steg nämligen 19701972vilket är en återspegling av en minskad tillströraning till universitet ochhögskolor. Antalet arbetstimmar perår 19701972 beräknades i LU 70:s arbelskraflskalkyl minska med i genomsnitt0,, vilket framgår av ovanstående tablå. Minskningen blev emellertiddrygt dubbelt så stor, nämligen . SkiUnaden mellan prognos ochutfall berodde förutora på den dämpade konjunkturen även på arbetstidsförkortningensförläggning. Förkortningen av veckoarbetstiden från 42,5 till 40 timmargenomfördes nästan helt under 19711972. I LU 70:s arbelskraflskalkyl hadeantagils att den skulle tas ut och 1973, varför timvolyraen under vartderaav dessa år beräknades sjunka raed . Genom att största delen avarbetstidssänkningen kom alt tas ut noterades iarbetskraftsundersökningama redan detta är den medelarbetstid som i LU:s kalkylberäknats . Om arbetstidsförkortningens tidsmässiga förläggning varitkänd vid prognostillfället skulle, med i övrigt oförändrade anlaganden, denkalkylerade minskningen av totala antalet arbetstiraraar 19701972 ha blivit1,. Den kvarstående skillnaden raellan beräknad och faktisk utvecklingav antalet arbetstiraraar kan huvudsakligen förklaras raed ökad arbetslöshetfrån 1970 till 1972. I LU:s arbetskraflskalliyl antogs oförändradearbetslöshetstal för hela prognosperioden. Meddfolkraängdeni har av beräknats öka såväl19701975 sora 1972 1977. Nettot av in- och utvandring, vilket sjönk kraftigtfrån till 1972, har för perioden 19731977 i de nya beräkningarna antagilsinnebära ett årligt invandringsöverskott på 15 000. Medan detta överskottväntas beslå huvudsakligen av personer i de s. k. aktiva åldrama, dvs. 1674år, beräknas den inheraska befolkningsökningen i betydande utsträckning avsebarn och ungdomar samt åldringar. Därigenom förutses en något svagareprocentuell ökning av den aktiva befolkningen än av totala befolkningen19701975 och 19721977. Deolika samband som kan antas föreligga mellan utbud och efterfrågan påarbetskraft är endast ofullständigt klarlagda. Dessa samband kan avse den rentantalsmässiga utvecklingen såtillvida alt utbudet stiger vid ökad efterfråganpå arbetskraft. Ofta torde dock förändringarna sararaanhänga med faktorer avmera kvalitativ natur såsora t. ex. arbets- kraflsefterfrågans geografiska och yrkesraässigasararaansättning särat befolkningens yrkespreferenser och löneanspråk. Ikalkylen över arbetskraflsutbudet har någon direkt hänsyn lUl ovan närandaslag av saraband ej kunnat tas. I den män strukturella förändringar avefterfrågan avspeglar sig i del historiska materialet över arbetskraflsutbudetkan emellertid i de gjorda framskrivningarna ligga en fömtsättning ora förskjutningarpå arbetsmarknaden av ungefär sarama karaktär och styrka sora . Delta synes överensstäraraa relativt väl även med deberäkningsresultat sora avser olika näringsgrenarnas framtidaarbetskraftsbehov. Inom enstaka näringsgrenar såsora byggnadsverksamhet ochskogsbruk tycks dock utvecklingen korama alt awika merapåtagligt från vad sora observerats för 60-talet. Vidare skulle en fördelningpå industribranscher, vilket precisionen i beräkningarna dock ej raedger,raöjligen ge en något förändrad bild av arbetskraftsbehovets samraansättning.De fömtsedda strukturförändringarna torde dock inleavvika väsentiigt från motsvarande tendenser under 60-lalet och de första årenav 70-talel. I följande tablå återges resultaten avarbelskraflskalkylen uttryckta sora förändringstal för perioderna 19701975 och19721977. Medelfolkmängd Totalt 1674 år Antal personer i arbetskraften Antal arbetade timmar/år milj. tim. Av de ovan angivna ökningstalen beträffande antaletpersoner i arbetskraften väntas knappt 2/5 härröra frånbefolkningsförändringar och drygt 3/5 från stegrade relativa arbetskraftstal.Även om dessa tal totalt sett beräknas stiga 19701977, förutses en fortsattnedgång i raannens relativa arbetskraftstal. Denna nedgång hänför sig dock isin lur endast till åldersgruppen , medan de relativa arbetskraftstalenför män i åldern antas koraraa att ligga kvar nivå. Blandkvinnor med barn beräknas de relativa arbetskraftstalen fortsättaatt stiga, men i någol avtagande takt. Beträffande övriga kvinnor väntasutvecklingen bli olika för skilda ålders- 1 Den fördelning av kvinnorna på civilstånd, som gjorts itidigare arbetskrafts-beräkningar, har inle tillämpats i den nya kalkylen. Denökade andelen icke gifta sammanboende och icke gifta kvinnor med barn synesnämligen ha medfört att en indelning efter civilstånd inte längre på ettavgörande sätt återspeglar de skUlnader i benägenhet och möjlighet att taarbete som förekommer. Bil.3 Avstämning och framskrivning av LU 70 11 grupper.Sålunda antas de relativa arbetskraftstalen för dessa kvinnor 19721977 förblioförändrade i åldern , medan en ökning av dessa lal förutses föråldersgruppen och en minskning för kvinnorna . Såsomvisas i tabell 2 beräknas befolkningsutvecklingen och förändringen av derelativa arbetskraftstalen få förhållandevis stor positiv effekt pä totalatimvolymens utveckling 19701975 och 19721977. Tabell1: 2 Olika komponenters effekt på arbetskraftstillgången 19701977 Procent avden totala arbetskraftsvolymen Förändring i total arbetskraftsvolym i timmar -3,8 -5,4 Dengenomsnittliga arbetslöshetsnivå sora i kalkylen valts för prognosperioden,1,av antalet personer i arbetskraften, är något högre än det relativaarbetslöshetstal sora noterats , raen betydligt lägre . än 1972 årsvärde. Förändringen av arbetslöshetsnivån koraraer därför i beräkningarna för19701975 att få en viss negativ effekt och för 19721977 relativt kraftigpositiv inverkan på utvecklingen av antalet arbetstimmar . Minskningen avmedelärbetstiden , 1970 1975 främst beroende på den lagstadgadearbetstidsförkortningen och 19721977 huvudsakligen på grund av ökandedeltidsarbete, beräknas dra ned totala timvolyraen kraftigt under båda5-ärsperiodema. I beräkningarna förutsätts att ingen ytterligare allmänarbetstidsförkortning sker . Under60-talet ökade produktiviteten snabbt. För hela ekonomin uppgick den årligaökningstakten tiU i genomsnitt 1965 1970. LU 70 förutsåg i sinakalkyler en ökningstakt 19701975 som var ungefär densarama som . Denkonjunkturdämpning sora varit förhärskande 19701972 har raedfört att dengenorasnittiiga produklivitetsökningstaklen över inskränker sigtill raot de som förutsattes i LU 70. Därapningen blevsärskilt kraftig inora industrin där ökningen synes ha stannat vid raot de soraförväntades i LU70. Den fråga man nu måste ställa är i vilken grad och hursnabbt den i konjunktursvackan dämpade produktivitetsökningen koramer alt återgåtUl en mera norraal, långsiktig ökningstakt. I och för sig finns all finledningatt förraoda att det norraala cykliska mönstret med en återgång till snabbareproduktivitetsökning koraraer alt göra sig gällande även . Sora slödför denna uppfattning kan åberopas exerapelvis de enkäluppgifler angåendeproduktions- och sysselsättningsläget sora insaralats av hösten 1972.1 Det fraragår där att företagen 1972 ansåg sigha en outnyttjad produktionskapacitet som var flerdubbdt större än denundersysselsättning man angav. Trots vad som ovan sagts har vi emellertid valtatt i våra kalkyler använda produklivitelsantaganden som sammanvägda något underskridersåväl de långsiktigare trenderna som de värden som angavs i LU 70. För industrinsdel antas en produktivitetsökning 19701975 med i genomsnitt alljämföra enligt LU 70 vUket lal också är lika med det faktiskautfallet 19651970. För hela ekonomin är talen enligt de nya kalkylerna,4,enligt LU 70 och 19651970. För perioden 19721977 antas produktivitetsökningen inomindustrin, på grund av upplösandet av de ovan diskuteradeproduktivitets-reserverna, komraa all uppgå till . Skälen för en uppbromsning av produktiviletsökningstaklenkan sam.-manfatlas på följande sätt. I och för sigfinns en långsiktig tendens till en förskjutning av sysselsättningen motnäringar raed låg produktivitetsökning, frärast på tjänstesidan. I detföreliggande perspektivet döljs dock denna tendens dels genora det byte avprisbasår som skett, dels genora alt den offentliga sektorn beräknas ökalångsararaare än den privata 19701975. Vid enintemationell järaförelse synes industrins produktivitet under en följd av årha ökat mycket snabbt i . Denna utveckling har varit kopplad till enkraftig strukturomvandling, vilken yttrat sig t. ex. i form avförelagssamraanslagningar och företagsncdiäggdser. Man kan av allmänna skälvänta sig att produktivitetseffekterna av en sådan process efter hand ebbar ut.Strukluroravandlingen har utan tvivel också bidragit till att skapa eller ökaolika sorlers spänningar i ekonomin, exerapelvis av regional ellersocio-ekonomisk karaktär, vilket raedför problem i utveckUngen. Olika medel föratt dampa eller upplösa sådana spänningar har redan komrait till användningoch denna process kan väntas fortgå. På de enskildaarbetsplatserna synes medvetandet om produk- 1 Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga3, avsnitt 2.5. 3 .4vstämning och framskrivning av LU 70 13 lionsprocessens avigsidor ha växt sig allt starkare ochmanifesterat sig i krav på en arbetsmiljö så fri från stress- ochotrivselfaktorer sora raöjligt. Övergången till nya löneforraer ochproduktionsprocesser kan sättas i saraband härraed. Ehuru en utveckling avskisserat slag på någon sikt kanske skulle verka höjande på produktivitetenäven raätt enligt konventionella mått förefaller det dock rimligt att,speciellt i ett kortare perspektiv, tänka sig att en ökad del av det eljeslmöjliga produktionsresultatet i fraratiden koraraer att tas ut i form av enförbättrad arbetsmiljö. Många andra skäl både för och eraot en neddragning iproduktivitetsökningstakten skulle utan tvivel kunna anföras. Det ärsjälvfallet också helt oraöjligt att på olika branscher kvantifiera effekternaav de tendenser sora ovan antytts. Hänsyn till dera har dock gjort att viansett oss böra godta de lägre produktivitetsökningar sora antytts genora de utfördaföretagsenkälema. De produktivitetslal sora införts i våra kalkyler fraragårav tabell 3. Tabell 1: 3 Arbetsproduktivitetens utveclding inom olikasektorer 19601977 Procentuell ärlig volymförändring LU70' omräkn. Jordbruk, skogsbmk m. m. Industri o. kraftproduktion Byggnadsverksamhet Summa varu- o. kraftproduktion ' Se avsnitt 1.2.2. Sora ovan nämnts beräknas produktivitetsökningen inomindustrin bli speciellt snabb , beroende på ett antagetunderutnyttjande av produktionsresurserna i utgångsläget. För jord- ochskogsbmk beräknas uppgången däremot bli långsararaare än under perioden19701975, beroende på tiUfälUga faktorer sora påverkar utgångsläget . Förbyggnadsverksamheten har, sora fraragår i avsnUl 2.3 nedan, en neddragning avproduktivitetsökningstakten för den senare perioden skett. Förtjänstesektorema slutligen har ingen förändring i produktivitetsökningslakt19721977 järafört med 19701975 antagits, ehum det varit möjligt, och kanskerimligt, att anta en kon- junkturreserv i utgångsläget även inom dessa sektorer.Sammantaget innebär de överväganden som gjorts för de olika näringsgrenama attpro-duktivilelstakten 19721977 kommer att uppgå tiU ungefär sarama tal som för19701975. De antaganden som gjordes i LU 70 beträffandearbetskraftstillgången, den sektorvisa produktivitetsutvecklingen ochseklorsararaansätt-ningen innebar att den totala produktionskapaciteten skulleöka raed 19701975 (tillväxten avser BNP raätt från produktionssidan,se tabell 4). Med den oraräkning sora gjorts utifrån nu föreliggandestatistisk inforraation och avseende prisnivå (raot priser iLU 70) erhålls en genorasniltlig årlig kapacitetstillväxt på . lärafördserraed LU 70 avser i princip sådana oraräknade kalkyler. Vad omräkningeninneburit beträffande utvecklingen av olika poster i försörjningsbalansen angesi tabell 5 (avsnitt 1.2.2. Enligt de beräkningar som gjorts, förefaller det ejsannolikt att en fullt så stark stegring i produktionskapaciteten skall kunnauppnås , som förutsattes i LU 70. Den nya kalkylenpekar i stäUet på en trolig ökningstakt för perioden på i genomsnitt 3,4 %>per år (tabell 4). Det bör här särskUt observeras att denna kalkyl inte avserden faktiska utvecklingen i BNP, vilken ju i betydande utsträckning ärberoende av konjunkturläget utan endast utvecklingen iden totala produktionskapaciteten. Hur stor del av denna kapacitet som tas ianspråk komraer sedan att bero på det aktuella konjunkturlägel.Sysselsättningsgraden är här av avgörande betydelse. Det är därför interaeningsfullt att utifrån denna kalkyl, som avser den långsiktiga tillväxten iproduktionskapaciteten, söka härleda en konjunkturprognos över BNP:s utveckling19721975, genom att från den totala ökningen 19701975 dra den faktiskautvecklingen i BNP 19701972. Tabell 1: 4 Arbetskraftens, produktivitetens och BNP:sförändringar 19651977 -0,6 -0,8 -0,8 -2,3 -0,8 Under förutsättning att ingen aUmän arbetstidsförkortningsker . Bil.3 Avstämning och framskrivning av LU 70 15 Däreraot kan man givetvis försöka bestäraraa vilken produktionsökningsora blir raöjlig inora det kapadtetsulryrarae sora beräknas föreligga framtill 1975. Härvid bör noteras att den ökning i produktionskapaciteten soraberäknats för 19701975, , avser det åriiga genorasnitlet för perioden.Produktlonskapacilelens tillväxt raåste ha varit lägre dåhuvuddelen av arbetstidsförkortningen genomfördes än under den därpå följandeperioden. Utförda beräkningar, varvid effekten av arbetstidsförkortningenfrånräknats. tyder på en kapacitetstillväxt 19721975 på . HärtiUkomraer den kapacitetsreserv som uppstod 19701972 genora att hela produktionskapacitetenmte kunde fullt utnyttjas. Om också denna reserv kan tas i anspråk skulle detrent räkneraässigt föreligga ett utryrarae för en BNP-ökning 19721975 påuppskattningsvis upperaot . För perioden 19721977 beräknas, sora fraragår av tabell4, syssel-sätlningsvolyraen korama alt utvecklas betydUgt gynnsamraare än 19701975. Vid dessa beräkningar har inget antagande lagts in ora ytterligarearbetstidsförkortning efler 1973. Med den utveckling av arbetsproduktivitetensom här föratsatts beräknas den totala produktionskapaciteten öka perår 19721977. i.2.2 Avstämning och revidering av kalkylen för resursanvändningen19701975 enligt LU 70 I det följande komraer en genoragång att göras av deolika korapo-nenlerna på BNP:s användningssida. Med hänsyn till den uppläggningsom arbelet fått komraer denna genoragång att ske i en något annanordningsföljd än den eljest vanliga. Först behandlas närnligen de variabler förvilka oberoende prognoser gjorts, dvs. de variabler sora är exogena i denraodell som använts för beräkningarna. Därefter behandlas de variabler somfrarakoraraer som resultat i denna modell. Innan genomgången kan ske blir detdock nödvändigt att i korthet beröra modellen och de förändringar däri somgjorts sedan LU 70. Vid upprättandet av kalkylerna för den ekonomiskautvecklingen 19701975 i LU 70 användes en ekonoraetrisk totalraodell för densvenska ekonorain. Denna har också komrait till användning vid avstäraningenav LU 70.1 Det statistiska raaterial sora Ugger till gmnd för beräkningarna är,jämfört med LU 70, fömyat på saratliga punkter. Volymberäkningarna görs nu i1968 års priser mot tidigare priser. Vidare finns modellen nu i tvåvarianter. I den ena har näringslivet indelats i 24 sektorer medansektorindelningen i den andra så nära som möjligt ansluter tiU den som användesi LU 70. 1 För en presentation av modellen och modellresultaten sebilaga 9 till LU 70, Plan och prognos, SOU 1971:70. För motsvarande redogörelseavseende av-stämningsarbetel se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21,bilaga 1. Tabell 1: 5 Försörjningsbalansens utveckling 19701975enligt LU 70 Total konsumtion (1-1-2) -2,0 (- -0,5) -0,5 3,5) (3-1-4-1- lagerförändring) (4+lager -i- bytesbalans) Export av varor och tiänster Import av varor och tiänster ' Angavs i LU 70 enligt andra definitioner än imodellkömingama. Inom parentes anges med omräknade värdet jämförbart tal. lades där i 16 sektorer. För avstäraningen har16-sektorsraodellen använts raedan de förnyade kalkylerna har gjorts raedhjälp av 24-sektors-raoddlen. Genora att det statistiska raaterialet förändrats sedan LU70 koraraer modellen ej att ge exakt det resultat sora raan då fick även om deanlaganden beträffande vissa variabler som ger föratsättningarna för modellenslösning i princip är exakt desamma som då. Det blir därför nödvändigt alt härförst presentera LU 70:s prognos enligt huvudbetänkandet (beräknad i 1959 årspriser) och därefter den oraräknade prognos (beräknad priser) sorafås raed den nya 16-sektorsraodellen ora i princip sararaa anlaganden görssora i LU 70 ora den yttre UtveckUngen. Sora fraragår av tabell 5 är skillnaden raellan de bådaberäkningarna inte så stora att de behöver beaktas särskilt i detta sammanhang. Modellen skiljer i princip mellan den offentligamyndighetssektom och övriga delar av ekonomin och orafattar egentiigen endastde . För alt belysa hela ekonorain raåste raoddlresultaten därförkorabineras med fristående beräkningar över den offentiiga sektorns konsumtionoch produktion (se avsnitt 2.2 nedan, järate bilaga 5: OffentUga tjänster).2Men även för raodeUseklorema raåste frislående, exogena, ' Se SOU 1973: 21, bilaga 1, avsnitt 5, för en noggrannredogörelse. » Se Svensk ekonomi , SOU 1973: 21, bilaga 5. Bil.3 Avstämning och framskrivning av LU 70 17 prognosergöras för bruttoinvesteringar, lager och produktivitet. Vidare krävs sådanafrån raoddlen fristående beräkningar över total sysselsättning särat över detexporlöverskott i handeln med varor och tjänster sora krävs för att balans i deutrikes betalningarna skall råda. Modellen beräknar då bl. a. utvecklingen avprivat konsuration, produktion och utrikeshandel inom de olika sektorerna underfömtsättning av fuU sysselsättning och balans i de utrikes betalningarna. Ett viktigt led i modellenär de input-outputmatriser som beskriver leveransslröraraania mellan de olikasektorerna i ekonomin.