prop · FW0347 · 1973-12-31 00:00:00 — Därför skulle enligt kommitténs förslag föräldrapenning kunna utgåtill båda föräldrama under längst i samband med varje barns födelse.När båda föräldrama uppbar föräldrapenning skulle dock perdag avräknas från den totala ersätt-nmgstiden inom föräldraförsäkringen.Förslaget har fått ett positivt bemötande vid remissbehandlingen. Jagdelar kommitténs uppfattning så tiU vida att det är angeläget att i vissasituationer skapa möjlighet för fadern att ta ledigt med ersättning i sambandmed förlossningen. Det praktiska behovet av ett antal dagars ledighet för fademi samband med barnets födelse är emellertid enligt mui uppfattning främstknutet till att det i famUjen finns äldre bam som behöver vård och tUlsyn. Omdet är fråga om första barnets födelse eller om de äldre barnens tillsyn är tUlfredsstäUandeordnad på annat sätt får stödbehovet anses vara mindre framträdande. 1973: 47 52 Jaganser således att rätt till sjukpenning bör införas för fader som behöver tavård om famUjens äldre bam i samband med förlossning. Vanligtvistorde sjukhusvistelsen vid förlossning numera begränsas till ca . Närett bam tUlkommer i familjen har ju också föräldrama rätt att vara hemma medföräldrapenning , varför behovet att på gnmd av barns sjukdomstanna hemma från arbetet blir mindre under den tiden. Jag anser därför attfaderns rätt till ledighet i samband med förlossningen bör inrymmas i de tiodagarnas ledighet för vård av sjukt bara. Försjukpenning vid vård av sjukt bam och vid vård av äldre barn j samband med ett bamsfödelse bör i övrigt i huvudsak gälla de regler om bl. a. anmälan, kontroll,läkarintyg, fridagsregel etc. som annars gäller för sjukpenning. Dessa frågorbehandlas närmare i specialmotiveringen. 5.4Vårdbidrag för svårt handikappat bam Vårdbidragför svårt handikappat barn utgör enligt gällande regler av basbeloppet ochutgår f. n. med . (basbelopp ,). Vårdbidragettillkommer barnet och är liksom invaliditetsersättning i övrigt men imotsats tUl flertalet andra folkpensionsförmåner inte skattepliktig inkomst. har framhållit att barn för vilka vårdbidrag utgår i regel är såsvårt handikappade att det är nödvändigt att en av föräldrama stannar hemma hosbamet. Vårdbidraget kan alltså enligt kommitténs mening främst ses som en visskompensation för det inkomstbortfall som bamets omvårdnad medför. Även om maninte syftar tUl att lämna någon full kompensation för den förvärvsinkomstföräldern därvid får avstå från fiims det enligt kommittén skäl för en höjningav vårdbidraget. Nivån bör enligt kominitténs mening på lämpligt sätt avvägasmed hänsyn till nivån för förtidspension från folkpensioneringen. Eftersombidragets huvudsyfte bör vara att ge ersättning för inkomstbortfall bör detenligt kommitténs mening tillkomma den förälder som stannar hemma och vårdarbarnet och beskattas hos denne på samma sätt som annan förvärvsinkomst. Det avkommittén framlagda förslaget har godtagits av det stora flertalet remissinstanser. Jagdelar kommitténs uppfattning att vårdbidraget främst bör ses som en vissersättning för att en av föräldrarna I regel måste avstå från förvärvsinkomstför att ta vård om det handikappade bamet. Jag instämmer i att bidraget medhänsyn härtill bör höjas och utgöra skattepliktig inkomst för den av föräldramasom vårdar barnet: bör också som kommittén framhållit räknas sompensionsgrundande inkomst för ATP. Vårdbidragetbör enligt min mening utgöra ett gnmdläggande för- Prop.1973: 47 53 sörjningsstöd på samma nivå som förtidspensionen, särskiltsom vårdbidraget i regel ersätts med förtidspension när barnet blir . Jagförordar därför att vårdbidraget från skall utgå med sammabelopp som hel förtidspension från folkpensioneringen inkl, pensionstillskott.Det motsvarar av basbeloppet, för alt därefter i taktmed ökningen av pensionstillskotten höjas till av basbeloppet. Vid nuvarande basbelopp på , kommer vårdbidragethärigenom att utgå med , från för attdärefter höjas lill , vid oförändrat basbelopp när förslaget ärfullt genomfört , Vid taxeringen bör bidraget i enlighet med kommitténsförslag betraktas som inkomst av tjänst, vilket bl, a. innebär att det kommeratt beskattas individuellt hos mottagaren och medföra rätt lill förvärvsavdrag, I en tvåförälderfamilj där den hemmavarande föräldern intehar någon annan inkomst vid sidan av vårdbidraget vilket kan förutsättasvara regeln medan den andra föräldern har förvärvsinkomster, kommer värdet avvårdbidraget efler skatt sedan hänsyn tagits även till effekten på makens 1 800-kronorsavdragfrån att uppgå till ca . , vUket innebär enbidragshöjning med ca , . För en ensamstående förälder som saknareller endast har obetydliga andra inkomster torde ingen skatt komma att utgå påvårdbidraget, I dessa fall skulle bidraget därigenom höjas med ca , imånaden. Kommittén har också tagit upp frågan om en höjning avåldersgränsen för vårdbidrag från 16 till . Därvid har kommitténframhållit att en sådan ändring av åldersgränsen skulle få betydelse även förförtidspensionen. Vidare har kommittén pekat på att riksförsäkringsverketutreder bl, a. frågan om avgränsningen av den bidragsberättigade kretsen förvårdbidrag. Frågan om åldersgränsen borde enligt kommitténs mening kunna lasupp av i anslutning härtill. Likaså har kommitténhänvisat tiU riksförsäkringsverkels utredning när det gäher frågan omutsträckta möjligheter att erhålla vårdbidrag när bam på internatskolor besökersitt hem . Dessa frågor har också lagils upp i vissaremissyttranden. utredning beräknas enligt vad jaginhämtat vara färdig under innevarande är. Utredningen, som främst gäller kretsenav vårdbidragsberättigade och frågan om graderade vårdbidrag, avses även beröraåldersgränsen och reglerna om vårdbidrag för barn som vårdas på inlernat. Jagdelar kommitténs uppfattning att ett ställningslagande till dessa frågor inlebör ske förrän verkels utredning avslutats. Kommittén har framhållit vikten av att vårdbidraget intefår en konserverande effekt på det handikappade bamets utveckhng, I anslutning 5 1973.1 saml Nr 47 Prop.1973: 47 54 härtiU föreslår kommittén alt vårdbehovet regelmässigtskall kontrolleras . Ett flertal remissorgan har slällt sig tveksammaeller avvisande till detta förslag. och statens handikapprådhar ansett alt huvudregeln bör vara alt vårdbehovet kontrolleras vart tredje åroch jag vill för egen del ansluta mig lill denna bedömning. Kortare intervallbör dock tillämpas så snart särskilda skäl finns härför. Samhällets särskUda ekonomiska slöd till enförälderfamiljernautgår främst genom barnpensioner och bidragsförskott. De ensamslående vårdnadshavaresom är änkor får därutöver ell försörjningsslöd genom änkepensioneringen. Barnpension utgår om en av föräldrarna avlidit medanbidragsförskott utgår om föräldrarna lever skilda och den som inte har vårdnadenom barnet inte betalar ett underhåll som uppgår tUl bidragsförskottsnivån, F. n,är nivån för dessa båda stödformer olika. Bidragsförskott utgår avbasbeloppet medan barnpensionen från folkpensioneringen utgör avbasbeloppet. Även åldersgränsen är olika nämligen för barnpension frånfolkpensioneringen och för bidragsförskott. har som sin principiellauppfattning framhålht att stödet i dessa enföräldersituationer bör avse attersätta bortfallet av den ena förälderns försörjningsinsats för barnet.Handlingslinjen för framliden bör enligt kommitténs uppfattning vara allgradvis reducera efterlevandeskyddets omfattning när det gäller efterlevandevuxna och i stället i ökad utsträckning inrikta de ekonomiska stödåtgärdernapå barnen, har tagit upp frågan om enhöjning av barnpensionerna mot bakgrund av pensionsförsäkringskommitténs förslagi betänkandet (SOU 1971:19) Familjepensionsfrågor m, m, och omfattande egnaundersökningar av enförälderfamiljernas situation. Familjepolitiska kommitténanser alt alla ensamslående vårdnadshavare bör tillförsäkras ett slödmotsvarande bidragsförskottets nivå, I de flesta fall då änkepension utgår ärstödet normalt avsevärt större än bidragsförskotlsnivån. Kommitténfinner också alt dess undersökningar av de ekonomiska förhållandena för olikagrupper av en-förälderfamiljer inte ger skäl att förorda någon höjning avbarapensionerna i de fall då änkepension utgår. När barnpension från tilläggspensioneringenulgår i sådan omfattning att den sammanlagda barnpensionen motsvarar bidragsförskotlsnivånfinner kommittén inte heller någon höjning av barnpensionerna frånfolkpensioneringen vara motiverad, I övriga fall bör enligt kommitténsuppfattning bampensionen från folkpensioneringen höjas tUl samma nivå somgäller för bidrags- Prop.1973: 47 55 Vidare bör åldersgränsen för rätt tillbarnpension höjas till den som gäller för bidragsförskott, dvs, . Kommitténs synpunkter och förslag i denna del har fältallmänt slöd vid remissbehandlingen. Jag delar kommitténs principiella uppfattning att detsärskilda stödet lill enförälderfamiljerna bör ges mer enhetlig utformning ochta sikte på alt i större utsträckning ersätta bortfallet av en föräldersförsörjningsinsats för barnet. Den av kommittén föreslagna förstärkningen avbarnpensionerna medför en angelägen förbättring för de grupper aven-förälderfamiljer som har den lägsta förmånsnivån och skapar härigenomen större enhetlighet i samhällets insatser för olika grupper av enförälderfamiljerna. Jag förordar således att familjepolitiska kommitténsförslag om en garantinivå för bampension från folkpensioneringen genomförs. Deändrade reglerna bör innebära att barnpension från folkpensioneringen utgår med40 % av basbeloppet i de fall då inle barnpension från ATP eller änkepensionfrån folkpensioneringen utgår, I de senare fallen bör bampension frånfolkpensioneringen liksom nu utgå av basbeloppet eller med det högrebelopp som erfordras för att det sammanlagda stödet skall uppgå till perbarn. När båda föräldrama avlidit bör som kommittén föreslagit garantinivånligga på av basbeloppet. När såväl barnpension som bidragsförskott utgårbör liksom när bidragsförskott utgår i förhållande till båda föräldrarna detsammanlagda stödet uppgå till av basbeloppet. Även här skall dockbarnpension från ATP och änkepension från folkpensioneringen tas med iberäkningen i fråga om rätt till högre barnpension från folkpensioneringen ängrundnivån. Jag förordar också att åldersgränsen för barnpension frånfolkpensioneringen i enlighet med kommitténs förslag höjs till samma ålder somgäller för rätt till bidragsförskott, dvs, . har ocksä föreslagit ettborttagande av regeln att barnpension inte utgår för barn utom äktenskap omunderhållsskyldigheten fullgörs genom engångsbelopp saml motsvarande ändringi fråga om bidragsförskott. Dessa regler har mycket begränsad praktiskbetydelse eftersom engångsbelopp numera endast förekommer när det gällerutländska fäder. Jag ansluter mig till kommitténs förslag som jag avser attnärmare beröra i specialmotiveringarna till ändringarna i 8 kap, 5 § AFL och 2§ bidragsförskottslagen. Omvandlingen av moderskapsförsäkringen lill enföräldraförsäkring med garanlinivå på , under sex månaderberäknas öka sjukförsäkringens kostnader med ca 100 milj, kr, . 1973: 47 56 Införandetav rätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn beräknas öka kostnadema med ca115 milj, kr, . Kostnadsberäkningarna ulgår från den högresjukpenningnivå som i proposition 1973: 46 förordas av chefen försocialdepartementet, I nämnda proposition förordas också en omläggning av denallmänna sjukförsäkringens finansiering. Där behandlas även behovet avmedelsanvisning till sjukförsäkringen för /74. Höjningenav vårdbidragen tiU svårt handikappade barn beräknas medföra en kostnadsökningmed 25 milj, kr, . Kostnaderna för förbättringarna avbarnpensionerna kan beräknas lill 35 milj, kr, . Medel för dessareformer har för /74 beräknats i årets slalsverkspropositionunder anslaget till folkpensioner (bil, 7, punkt B 4), Densammanlagda kostnadsökningen för de förbättringar av familjeförmånerna inomden allmänna försäkringen som jag här förordat kan således beräknas till ca 275milj, kr, , Ienlighet med det anförda har inom upprättals förslag till 1) lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2) lag om ändring i lagen (1945:844) om förbud mot arbetstagares avskedande i anledning av äktenskap ellerhavandeskap m. m,, 3) lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, 6.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring Debestämmelser som f. n. finns i paragrafen behandlar rätten till barniillägg tUlsjukpenning. Barntilläggen föreslås emellertid avskaffade i den proposition(1973: 46) som Kungl. Maj:t efter anmälan av chefen för socialdepartementettidigare denna dag beslutat förelägga på grundval av sjukpenningulredningensbetänkande. Bestämmelserna om sjukpenning vid vård av sjukt bam har tagils in iden lediga paragrafen. Vad jag här föreslagit skall även i övrigt ses motbakgrunden av den nämnda propositionen. Medundantag för tUläggssjukpenning tiU kvinna i samband med barnsbörd kan f. n.sjukpenning utgå endast på grund av sjukdom som förorsakat nedsättning avarbetsförmågan hos den försäkrade. Under de förutsättningar som anges i dennaparagraf skall sjukpenning nu kunna utgå även när barn till försäkrad förälderär sjukt. 1973: 47 57 Medbarn avses enligt allmänna bestämmelser i 4 kap. 8 § ävenadoptivbarn. Enligt 20 kap. 2 § första stycket jämställs fosterbarn med egetbarn när det gäller sjukpenning vid vård av sjukt barn. Av samma paragrafsföreslagna andra stycke framgår att med förälder skall jämstäUas make tUlförälder, såvida de sammanbor. Härav följer att rätt till sjukpenningföreligger även vid värd av styvbarn. Då de sammanboende inle är gifta förehggerlikaledes enligt bestämmelsen rätt till sjukpenning vid vård av barn tiU någonav dem under förutsättning alt de sammanboende tidigare varit gifta eller hareller har haft gemensamt barn. Rätlentill sjukpenning enligt denna paragraf förutsätter att det varit nödvändigt altden försäkrade stannat hemma från arbetet för alt ta hand om barnet.Sjukpenning utgår inle om någon av föräldrarna är hemmamake och oförhindrad attvårda barnet. Något krav på att den förälder som stannar hemma frånförvärvsarbetet därigenom i det* särskilda fallet går miste om arbetsinkomsthar emellertid inte uppställts, I detta hänseende avses således ej någon skUlnadi förhållande till vad som gäller i allmänhet beträffande sjukpenning. På sammasätl som i del följande förordas i fråga om föräldrapenning bör sjukpenningkunna utgå även i vissa faU då barn t, ex, vistas på sjukhus men en av föräldrarnamåste avslå från förvärvsarbete för att vara tUlsammans med barnet. HänvisningentUl bestämmelserna i 3 kap, 7 § AFL innebär alt för sjukpenning krävs att denförsäkrades möjligheter att utföra sitt arbete en viss dag inskränkts med minsthälften till följd av barnets sjukdom. Har vårdaruppgiften helt hindrat honomatt förvärvsarbeta utgår hel sjukpenning, annars halv sjukpenning. Omen förälder vårdar det sjuka barnet under semester eller annan ledighetföreligger inte rätt till sjukpenning enligt denna paragraf. Sjukpenning kaninte heller utgå om den andre av föräldrarna till följd av sådan ledighet finnshemma och kan ge barnet erforderlig tillsyn, I försäkran för erhållande avsjukpenning enligt denna paragraf skall därför anges hur frågan om tillsyn avbarnet är löst i vanliga fall och vilka möjligheter den andre föräldern haftatt vårda barnet, Iparagrafens andra stycke regleras fadems rätt att uppbära sjukpenning ianslutning till barns födelse. Avsikten är som angivits i den allmännamotiveringen att möjliggöra för fadern att la ledigt från förvärvsarbete föralt kunna la hand om äldre barn i familjen då vårdbehov uppkominer i sambandmed förlossning. Med förlossning skall likställas sädana situationer då enkvinna till följd av missfall kräver särskild värd. Hänvisningen till förstastycket innebär bl, a, att den försäkrade skaU stå i förhållande som tidigarebeskrivits tiU det hemmavarande barnet, IIredje stycket första punkten anges begränsningen av antalet sjuk- Prop.1973: 47 58 penningdagar som varje kalenderår disponeras för vård avsjukt barn. Som angivils i den allmänna motiveringen gäller samma maximala antaldagar, tio, oavsett det rör sig om en- eller tvåförälderfamiljer. Vad avser detsenare fallet får termen "gemensamt har barnet i sin vård" intetolkas så snävt att bestämmelsen inte skulle vara tillämplig exempelvis närbarn vistas en del av hos enbart den ene av föräldrarna ulan alt det kananses att föräldrarna stadigvarande lever isär. När familjegemenskapenförändras kan svårigheter uppstå vid beräkningen av det antaldisponibla dagar som återstår för den ene och den andre av föräldrarna, genomatt en ny familjegemenskap kan sägas ha bildats. Beträffande tolkningen avbestämmelserna i sådana fall bör följande riktlinjer gälla. Om föräldramaflyttar isär, är del naturligt att vad som för separationenåterstår av de ursprungliga gemensamma tio dagama därefter disponeras av densom i fortsättningen har barnet eller barnen i sin vård, i likhet med vad somgäller för andra ensamstående föräldrar. Skulle i ett sådant fall barnen delasmellan föräldrarna är bägge i fortsättningen att anse som ensamslåendeföräldrar. De bör då var för sig disponera ett dagantal motsvarande vad som vidseparationen återstod av de ursprungliga tio dagama. Som ett exempel kan tasalt i en tvåbarnsfamilj föräldrarna använder för vård av barnenunder en sjukperiod . Därefter flyttar de isär , varvidbarnen följer modern. Denna skall då för fortsättningen av kalenderåretdisponera återstående . Delas barnen mellan fadern och modern skallvar och en av dessa disponera . Det motsatta fallet är all två ensamstående flyttar ihopunder sådana omständigheter att de gemensamt blir att anse som föräldrar tiObarn till den ene av dem enligt bestämmelserna i 20 kap. 2 §, Den familj somdärigenom uppstår disponerar vad som återstår av den dittillsvarande ensamståendeförälderns . Skulle bägge medföra barn vid sammanflyttningen är det tydhgtalt den nybildade familjen inte rimligen kan få disponera summan av de bäggesåterstående daganlal som ensamstående. Detta framgår av alt det sammanlagda dagantaleti så fall skulle kunna överstiga för familjen. Här bör man välja detför parterna därnäst gynnsammaste alternativet, vUket innebär all de gemensamtfår disponera det största av de daganlal som återstod vid sammanflyttningen. I en andra punkt i Iredje stycket har givilssärbestämmelser som avser att möjliggöra alt en förälder som ensam har barn isin vård anlitar hjälp av den andre föräldern i fall då barnet blir sjukt elleri samband med förlossning. Den andre föräldern skall då kunna tUlfälligt tavård om barnet och uppbära sjukpenning trots att bestämmelserna i förstapunkten av stycket inte är tillämpliga på honom själv, I detla fall skallemellertid det antal dagar som sjukpenning ulgår avräknas från det Prop.1973: 47 59 dagantal som står till buds för den förälder som i vanligafall har barnen i sin vård. Därför bör det i dessa fall krävas medgivande fråndenne förälder innan sjukpenning beviljas. Bestämmelsen har praktisk betydelset, ex. då makar flyttat isär. Den får tiUämpning bl. a, vid utövande av unigängesrält. 1 denframlagda propositionen angående utformningen av beskattad sjukpenning (1973:46) har i 3 kap, 10 § AFL såvitt gäller sjukpenning vid vård av sjukt barn föreslagitsett undanlag från vad som annars gäller i fråga om sjukpenning. Sjukpenning vidvård av sjukt barn skall enligt förslaget kunna utgå redan fr. o. m. den dagbarnet insjuknar. Undanlagsregeln bör ses i samband med det i förevarandeparagraf uppställda kravet på att föräldern skall ha varit tvungen att avståfrån förvärvsarbete för att sjukpenning skall kunna utgå, I övrigt skall vanligabestämmelser beträffande sjukpenning tillämpas såvitt avser sjukpenning vidvård av sjukt barn, Följaktiigen blir exempelvis den s, k, fridagsregeln i 10 §samt den i samma paragraf intagna bestämmelsen, alt sjukpenning i allmänhetinte får utges för tid innan sjukdomsfallet anmälts, tillämpliga. Sjukpenning enligt denna paragraf kan utgå såsom hel ellerhalv sjukpenning. Därvid skall bestämmelserna i 7 § första och andra styckenaäga motsvarande tUlämpning, Beträffande avräkningen av använda sjukpenningdagaravses gälla detsamma som i fråga om föräldrapenning. Se härom kommentaren till3 kap, 13 §, 3 kap, 12 § Som anges i den allmänna motiveringen skallföräldrapenningen lill skillnad från det nuvarande konlantstödet inom moderskapsförsäkringenkunna tillkomma båda föräldrarna. Däremot överensstämmer föräldrapenningen medden nuvarande lilläggssjukpenningen vid barnsbörd så lill vida att dagsbeloppetberäknas med hänsyn till förälderns sjukpenning. Såsom en nyhet tillkommeremellertid garantinivån, som innebär att hel föräldrapenning inte fårunderstiga , per dag, 1 enlighet med familjepolitiska kommitténs förslagskall den nuvarande moderskapspenningen som motsvarar grundsjukpenning under180 dagar gå upp i föräldrapenningen. Något särskilt engångsbelopp skallsåledes inte utgå. Kommitténs bedömning i detla avseende har lämnats utanerinran av remissinstansema. Bestämmelserna om föräldrapenning har införts i 3kap, 1214 §§ som f, n, upptas av moderskapsförsäkringens regler, I likhet medsjukpenningen avses föräldrapenningen bli skattepliktig. När fader till barn utom äktenskap gör gällande rätt lillföräldrapenning bör i regel krävas att faderskapserkännande föreligger frånhans sida. En förutsättning för erhållande av föräldrapenning är attföräldern Prop.1973: 47 60 varit inskriven hos försäkringskassa under minst 180 dagari följd närmast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för denna,I vissa fall kan förekomma alt någon inte varit inskriven hos aOmän försäkringskassatrots att han rätteligen bort vara det. Det vore inte rimligt om han då utanvidare skulle bh utesluten från möjligheten att få föräldrapenning. Med hänsynhärtill har i paragrafens andra stycke sista punkten stadgats möjlighet förförsäkringskassan att i sådana fall tillerkänna den försäkradeföräldrapenning. Förutsättning härför är emellertid alt den försäkrade klartkan styrka att han bort vara inskriven, TUlämpningen av denna bestämmelse bördärför anslutas till vad som f, n. gäller för ett jämföriigt fall enligt 13kap. 2 § AFL. I paragrafens tredje stycke ges bl, a.grundförutsättningarna för rätt till föräldrapenning över garantinivån, Isådant hänseende krävs att föräldern under minst före nedkomsteneller den beräknade tidpunkten härför varit försäkrad för en sjukpenning somöverstiger , . Föräldrapenning utgår i sådant fall med beloppmotsvarande sjukpenningens. Detsamma gäUer, på samma sätt som sagts, omden försäkrade inte varit försäkrad för sådan sjukpenning eller överhuvudtagetinskriven hos försäkringskassa men kan styrka alt han rätteligen bort varaförsäkrad för viss sjukpenning. Därvid skall tiden räknas från den dag förutsätlningarnaför att vara försäkrad för viss sjukpenning inträdde, oberoende av bestämmelsemai 3 kap, 5 § om väntetid för ändring av sjukpenningförmånerna. Angående bestämmelserna i fjärde stycket hänvisas tUl denallmänna motiveringen (avsnitt 5,2,5), Undantagsregeln tar sikte på de fall dådel vid en individuell prövning kan visas att modern på grund av sjukdom ellerjämförlig anledning inte har möjlighet alt la vård om barnet. Motsvarande böri vissa fall gälla när modern undergår utbildning och omständigheterna ärsådana att det framstår som oskäligt alt utbildningen avbryts, exempelvis närett sådant avbrott skulle medföra att hela utbUdningen förlängs väsentligtutöver omfattningen av själva havande-skapsledighelen. Om moder, som är berättigad till enbart föräldrapenningensgarantinivå, går ut i förvärvsarbete och får en sjukpenninggrundande inkomstsom berättigar till sjukpenning överstigande föräldrapenningens garantinivåbör fadern bli berättigad till föräldrapenning utan begränsning tihgarantinivån, oberoende av bestämmelsen i 3 kap. 5 § om väntelid för ändring avsjukpenningens nivå.