prop · FW0351 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i kommimal-skattelagen(1928: 370); given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars aviåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås sänkning av procenttalet för den schablonmässigaberäkningen av skallepliktig nettointäkt av annan försäkringsrörelse änsjöförsäkrings- samt land- och lufttransportförsäkringsrörelse, som här ilandet bedrivs av utländsk skadeförsäkringsanstalt. Förslagetär avsett att tUlämpas fr. o. m. 1 1973.1 saml. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom förordnas, att 30§ 5 mom. kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. 5 m o m.i Bestämmelsema i2 mom, äga motsvarande till lämpning på försäkringsrörelse som utländsk livförsäk ringsanstalt drivit här i ri ket. Beträffande försäkringsrörel se, som här drivits av u t- ländsk skadeförsäk- ringsanstalt, anses somhär i riket skattepUktig nettointäkt ett belopp motsvarande avanstaltens premieinkomst av här bedriven sjöförsäkrings- samt land-ochlufttransportförsäkringsrörelse samt av anstaltens premieinkomst avannan här bedriven försäkringsrörelse. Bestämmelserna i 2 mom, äga motsvarande tUl- lämpning på försäkringsrörelse som utländsk livförsäk ringsanstalt drivit här i ri ket. Beträffande försäkringsrö relse, som här drivits av u t- ländsk skadeförsäk- ringsanstalt,anses som här i riket skattepliktig nettointäkt ett belopp motsvarande 5procent av anstaltens premieinkomst av här bedriven sjöförsäkrings- samt land-ochlufttransportförsäkringsrörelse samt av anstaltens premieinkomst avannan här bedriven försäkringsrörelse. Dennalag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgiftutkommit från trycket i , och tillämpas första gångenvid taxermg. Äldre bestämmelser gäller vid taxering och vid eftertaxeringför eller tidigare >Senaste lydelse 1969: 749. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efler gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring av procenttal vidbeskattningen av utländska skadeförsäkringsanstalter här i landet och anför. Utländskaskadeförsäkringsanstalter beskattas för den försäkringsrörelse som de driverhär i landet efler en schablonmetod. Denna innebär att den skattepliktiganettointäkten bestäms tUl viss procent olika för skilda slag avförsäkringsrörelse av anstaltens premieinkomst. har i skrivelse hemställt om sänkning avprocenttalet såvitt avser annan försäkringsrörelse än sjöförsäkrings- samtland- och lufltransportförsäkringsrörelse från nuvarande tUl högst . Efterremiss har yttranden över skrivelsen avgetts av kammarrätten i , försäkringsinspekiionen,, i , och . Bestämmelserom beskattning av utländsk försäkringsanstalls rörelse här i landet finns i 30§ 5 mom, kommunalskattelagen (1928: 370), KL, Som skattepliktig nettointäkt avrörelse tas upp ett belopp motsvarande viss procent av anstaltenspremieinkomst av den rörelse som drivits här, av sjöförsäkrings- samt land-och lufltransportförsäk-ringsrörelse och av annan försäkringsrörelse. Medpremieinkomst förstås bruttobeloppet av årets försäkringspremier, dvs. utanavdrag för återförsäkringspremier (punkt 4 av anvisnuigama lUl 30 § KL). Bestämmelsemai 30 § 5 mom. KL tUlämpas i fråga om alla här i landet koncessioneradeutländska skadeförsäkringsanstalter utom de schweiziska. De schweiziskaanstalterna beskattas enligt avtal mellan Prop.1973: 51 4 ochSchweiz för undvikande av dubbelbeskattnuig (SFS 1966: 554). Schweizisk anstaltskall enligt avtalet (artikel 7 § 5) för beräknmg av inkomsten här fördelaanstaltens hela inkomst efter förhållandet mellan bruttopremieintäkter iSverige och summan av anstaltens samtliga bmt-topremieintäkter. Schablonbeskaltningssystemetenligt 30 § 5 mom, KL har i princip gällt alltsedan tillkomsten av KL.Procenttalet har emellertid ändrats vid skilda tUlfällen, gällandeprocenttal fastställdes genom lagstiftning (SFS 1967: 195), som träddei kraft fr, o, m, taxering. Genombeslut av riksdag (prop. 1969: 120, BeU 1969: 60, rskr 1969: 330)skedde en viss omläggning av försäkringsanstalternas beskattning. Enligtbeslutet skall fr. o, m. taxering anstalts hela försäkringsrörelsebeskallas enligt en och samma metod och anstalts huvudsakligaverksamhetsinriktning vara avgörande för om anstalten skall anses ha karaktärav livförsäkrings- eller skadeförsäkringsanstalt (SFS 1969: 749), årstaxering skilde man i stäUel mellan å ena sidan sjuk-, olycksfalls- ochskadeförsäkringsrörelse och å andra sidan livförsäkringsrörelse. I enlighethärmed gällde vid taxeringarna åren 19681970 i fråga om utländsk försäkringsanstallatt som skattepliktig nettointäkt av annan försäkringsrörelse änlivförsäkringsrörelse skulle tas upp av premieinkomsten för sjöförsäkrings-samt land-och lufttransportförsäkringsrörelse och för övrigförsäkringsrörelse. Närmaste sänkningar av procenttalen skeddeåren 1962 och 1950, Skrivelsenfrån Utländska försäkringsbolags förening Skrivelsenfrån Utländska försäkrmgsbolags förening berör samtliga här i landet koncessioneradeutländska skadeförsäkringsanstalter utom de schweiziska, för vilka enligt detföregående särskUda regler gäller. Föreningen påpekar alt schablonbeskattnuigenmedför att viss del av premieinkomsten från de utländska skadeförsäkringsanstaltemasförsäkringsrörelse här i landet blir skattepliktig oavsett det verkliga resultatetav försäkringsrörelsen. Även om enligt föreningen skälen för ett sådant systemäven i fortsättningen kan accepteras, bör å andra sidan procentsatserna isystemet anpassas till utfallet hos motsvarande svenska försäkringsanslaller, Förenmgenciterar i sammanhanget ett uttalande i prop, 1967: 39 om att de förhållandevistäta ändringarna av vmstpro-centtalen kan sägas vara det pris man nödgas betalaför en nödlösning som i olika hänseenden måste anses lätthanterlig. Föratt illustrera utfallet hos de svenska skadeförsäkringsaktiebolagen harföreningen sammanställt vissa uppgifter från den beräkning av överskott inomskilda skadeförsäkringsgrenar som försäkringsuispektionen årligenredovisar i publikationen Enskilda försäkringsanstalter. Inspektionen har viddenna beräkning beaktat förändringen i tekniska reserver. Räntehänsyn hartagits genom att öka premieintäkten med viss årsränta () på ingåendepremiereserv och halv årsränta på betalda . Vidare har skadekostnadernaminskats med årsränta på ingående skadereserv men ökats med halvårsränta på betalda skador . TUl sist har förvaltningskostnadernaökats med halv årsränta. SammanstäUningenavser svenska anstalters direkta affärer i . Endast de branscher har medtagitssom omfattas av framställningen och som drivits av andra utländska försäkringsanslallerän de schweiziska, dvs. individuell sjuk- och olycksfallsförsäkring utangrunder, allmän egendoms-, inkomst- och ansvarighetsförsäkring,trafikförsäkring, annan motorfordonsförsäkring samt husdjursförsäkring.Beträffande samtliga branscher utom husdjursförsäkring redovisas utfallet hosde svenska skadeförsäkringsaktiebolagen. På grund av källmaterialetsuppställning har i fråga om husdjursförsäkring värdena för riksbolagen medtagits. Denredovisade perioden avser åren 19651970, alltså t, o, m, del senaste år förvilket officiell statistik föreligger. har analyserats i sambandmed tidigare framställningar om sänkning av procenttalen. och överskottanges i följande uppställning i tusental kronor, Öveirskollet anges dessutom iprocent av för de svenska anstalternas direkta affärer. Uppgifternabygger såvitt avser på tabell H 1 i Enskilda försäkringsanstalter 1969och på motsvarande tabell i EnskUda försäkringsanslaller 1970, -1-7,3 -f5,3 -5,0 -7,9 -i-0,03 Föreningenpekar på att överskotten för de svenska anstalternas direkta affärer för denstuderade perioden som helhet varit avsevärt mindre än de skattemässigaöverskott som fastställts med schablon-talet för de utländska bolagen.Särskilt stor är skillnaden naturUgtvis under periodens två sista år medhänsyn tUl alt de svenska bolagen då haft tUltagande underskott. Visserligenkan enskUda år avsevärt avvika från periodens genomsnitt. Enligt föreningentyder detta emellertid på att hela perioden och dess trend snarare än enskildaår bör ligga till grund för jämförelsen. Betydelsen av alt studera en längre 1973: 51 6 tidsperiodbetonas ytterligare av att jämförelsen med de svenska bolagen baseras på dessabolags periodicerade premieinkomst, dvs. efter hänsyn tUlpremiereservförändring, medan de utländska bolagens överskottsschablonappliceras på operiodicerad premieinkomst. De svenska bolagenskraftigt försämrade resultat av den studerade perioden harinte varit enstaka förlustår utan följts av minst ytterligare ett år.Utvecklingen hos de utländska bolagen har enligt föreningen naturligtvis varitdensamma. Trots detla har de utländska anstalterna på grund av överskottsschablonerhaft alt visa stigande skattemässigt överskott tUl följd av premiemassansexpansion. Föratt procenttalen vid schablonlaxeringen inte skall behöva baseras på mer änett år gamla siffror har föreningen även sammanställt uppgifter för . belyses utvecklingen rätt väl genom en sammanställningav premieinkomst, överskoll och överskotlsprocent i de relevanta branschernaoch för de bolag som representerar merparten av den totala premieinkomsten iriksbolagen för skadeförsäkringen. Denna sammanställning, som bygger på uppgifterhämtade ur bolagens årsredovisningar avseende , torde som bUaga 1 fåfogas tUl statsrådsprotokollet i detta ärende. Föreningen har sedermeraäven gjort en sammanställning av svenska riksbolagens skadeförsäkring inkl,reservförändringar , Denna sammanställning, som är baserad påuppgifter ur 1971 och 1972, torde som bUaga 2 fåfogas till statsrådsprotokollet i detla ärende. Vid en jämförelse mellan debåda åren är enligt sammanställningen det periodicerade resultatet sämre fördet senare året i samtliga huvudbranscher utom allmän egendoms-, inkomst- ochansvarighetsförsäkring. Som emellertid sistnämnda bransch väger mycket tungt isammanhanget förbättras talet totalt något litet för jämfört med år1970, Periodicerad skadeprocent utgör nämligen enligt sammanställningen för år1971 under det alt samma tal för uppgick lill . tyder en jämförelse med tidigare lämnade uppgifter på att denofficiella statistiken kommer alt visa även som ell förlustår. Härförtalar även den omständigheten alt försäkringsbolagens omkoslnadsprocent inteär de 17,51 som återstår för sedan den periodicerade skadeprocententäckts in ulan snarare 30, Föreningen påpekar attäven ett "korrekt" schablontal ger skatle-orättvisa medutpräglad premiehöjning. Under sådana år avsätts nämligen belopp motsvarandeen inle oväsentlig del av premieinkomsten tUl de ökande premiereserverna.Schablonbeskattning på basis av operiodicerad premieinkomst ger då ettskatteuttag som är för stort och ligger för tidigt, efiersom en stor del avpremieinkomsten skall utgöra utgående premiereserv och någon vinst på denna delinle ännu ens teoretiskt kan ha uppstått. Denna effekt har blivit än merpåtaglig Prop.1973: 51 7 underåren 1971 och 1972, då avsevärda premiehöjningar genomförts främst inom hem-,villa- och fritidshusförsäkring men även inom bilförsäkring. Förhållandet ärdetsamma även i fråga om den pä senare år tillkomna vagnskadegarantiförsäkringenmed sin vanligen förskottsbetalda premie. Schablonbeskattningen erläggshär upp lill innan ett eventuellt överskott kan uppstå. I skrivelsen anförs vidarebl. a, alt även omkostnadsutvecklingen bidragit till att resultatet undersenare år försämrats på grund av främst en rad automatiska omkostnadsökningarsom avtalsmässiga löneökningar, aUmän arbetsgivaravgift, socialakostnadsökningar, höjda porto- och teletaxor, höjda bidrag , kostnadsfördelningar inombranschen osv. Föreningenanhåller att schablonen för fastställande av skattepliktiga nettointäkter förutländsk skadeförsäkringsanstalts här i landet bedrivna försäkringsrörelseutom sjöförsäkrings- samt land- och lufllrans-portförsäkringsrörelse sänks frånnuvarande till högst av premieinkomsten. Demed föreningens skrivelse avsedda anstalternas skadeförsäkringsrörelse här ilandet utom sjöförsäkrings- samt land- och lufttransportförsäkringsrörelse gavunder en sammanlagd premieinkomst av 39,08 milj. kr. En sänkning avschablonen till hälfien innebär enligt föreningen således ett jämförelsevisringa bortfall I beskattningsbar inkomsl av sammanlagt omkring 600 000 kr.Vidare anges att höjningen av allmän arbetsgivaravgift från till kommeratt för den här i landet största av ifrågavarande utländska bolagsgrupper Haand i Haand/National ge en omkoslnadsökning om ca . En sänkningav överskoltsschablonen från 3 till ger för samma bolag enomkostnadsminskning av . Fierlaletremissinstanser tiUstyrker sänkning av procenttalet för beräkning avnettointäkt av annan försäkringsrörelse än sjöförsäkrings-saml land- och lufltransportförsäkringsrörelse,som drivits här i landet av utländsk skadeförsäkringsanstalt. Endast en remissinstans,nämligen i , anser inte skäl föreligga för ändringav procenttalet, Riksskatteverketoch motsätter sig inte bifall tillframställningen, hänvisar till den statistik som föreningenlagt fram och som utvisar dels att motsvarande svenska försäkringsanstaltersöverskott uppgått till avpremieinkomsterna, dels all de svenska anstalterna utvisat förlust under åren1969 och 1970, Med hänsyn här- 1973: 51 8 tilloch då enligt årsredovisningarna för de svenska bolagen förlust även uppståttunder skulle enhgt verket det framräknade procenttalet 0,03 för helaperioden 19651970 sannolikt bli negativt 1971 skulle inräknasenligt samma grunder som använts för perioden 19651970, De numera genomfördapremiehöjningarna bör emellertid föranleda att de svenska bolagens resultatför framtiden kommer alt förbättras, såvida inte kostnadsposterna, t, ex, inomhemförsäkringen och bUförsäkringen, koinmer att öka ytterligare. Verket anserdel svårt alt med någon större grad av sannolikhet nu bedöma i vUken utsträckningpremiehöjningarna och de eventuella kostnadsökningarna kommer att påverka desvenska skadeförsäkringsanstalternas resultat . Det synesangeläget alt utvecklingen följs med uppmärksamhet. Verket har därför föravsikt att hos försäkringsinspektionen inhämta statistikuppgifter i detta hänseendeoch vid behov göra framställning till Kungl. Maj:t om höjning av det aktuellaprocenttalet. Skulle det av föreningen nu föreslagna procenttalet 1,5 visa sigbli för lågt, bör enligt verkets mening procenttalet höjas lUl lämplig nivå. Enligtkaminarräilen i finns i och för sig ingen anledning att sätta i frågariktigheten av föreningens beräkningar. Kammarrätten saknar dock möjlighet attnärmare kontroUera beräkningarna. Utredningen av särskUt de senaste årensresultat för inländska skadeförsäkringsanstalter synes dock enligtkammarrätten visa att fog för sänkning av vinstprocenttalet nu åter föreligger, Försäkiingsinspektionenerinrar om att den formel som hos inspektionen används vid beräkning avsvenska skadeförsäkringsaktiebolags överskott av direkt skadeförsäkringsrörelseinte är uppställd med syfte att därmed skall kunna framräknas överskott somdirekt kan jämföras med dem som erhålls vid skattetaxeringen. Inspektionen hari första hand syftat liU att åstadkomma en beräkning med vars hjälp bolag frånresultatsynpunkt i viss utsträckning kan jämföras under en följd av år, oberoendeav ändringar i fråga om ränteläge och beskattningsregler. Den för formelnantagna räntefoten , som har tillämpats fr, o, m, , kansynas låg i förhållande till f, n, lådande allmänna ränteläge. De svenskaskadeförsäkringsbolagens beskattningsbara inkomst står f. ö. inte i någonbestämd relation till vare sig resultatet av den direktaskadeförsäkringsrörelsen, oavsett hur detta beräknats, eller "vinsten åsjälva försäkringsrörelsen", definierad i andra punkten av anvisningarna lill30 § KL, Emellertid torde inspektionens överskotlsberäkningar, som gjorts efterenhetliga regler, i princip kunna användas som grund för jämförande bedömningarav den art som är aktuell i ärendet. Den tillämpade metoden har använts vid dejämförelser av samma slag som tidigare gjorts i samband med vidtagna revisionerav vinslprocenttalen. Omberäkningen av de svenska anstalternas överskoll utförts med Prop.1973: 51 9 tUlämpningav ell realistiskt ränteanlagande, dvs. som anslutit sig till bolagens faktiskaavkastning i kapitalförvaltningen, skulle enligt inspektionenförsäkringsrörelsen ha framstått som någol meralönsam än överskottet 1,8 milj, kr. för hela perioden, dvs. av de påperioden belöpande premierna. Medelavkastningen för riksbolagen förskadeförsäkring i procent av bokföringsvärden av placeringsobjekt publicerasårligen i Enskilda försäkringsanslaller och var: Tilldet beräknade överskottet 1,8 milj. kr. för de svenska aktiebolagen förperioden 19651970, vilket överskott innefattar ränta efter en räntefot av ,bör enligt inspektionen med hänsyn tagen till faktisk förräntning av bolagenspremie- och ersättningsreserver i de nu aktuella försäkringsgrenarna läggas enviss överränla. Denna kan beräknas på medelvärdet av resp. års in- och utgåendepremie- och ersättningsreserver med en räntefot som utgör skUlnaden mellan angivna faktiska medelavkastningen och . Därvid erhålls följande: Premie- och ers. 1,1" 1,2" 1,2" 1,5" 1,8" Summanav den sålunda beräknade överräntan, , och det angivnaöverskottet, , eller ca , utgör av de svenskaaktiebolagens premieintäkt i de aktuella försäkringsgrenama, vilken uppgår tilltotalt 5 för perioden 19651970. Detta kan enligt inspektionen ansessom en relativt realistisk bild av rörelsens lönsamhet . Inspektionenerinrar om att föreningen vidare har sammanställt vissa uppgifter som hänförsig tUl det senast avslutade . Dessa uppgifter, som hämtatsfrån vissa försäkringsbolags offentliga årsredovisning för , är enligtinspektionen inle direkt jämförbara med de uppgifter som lämnats för tidigareår i skrivelsen med hänsyn lill periodicering, resultatbegrepp och bolagsurval.Med anledning bl. a. härav anser inspektionen det lämpligt att resultatetavseende rörelsen Prop.1973: 51 10 beaktas först vid en eventuell senarerevision av vinstprocenttalet. Inspektionen tUlstyrker med anledning av detanförda en sänkning av procenttalet till . uttalar sig för att samma skattemässiga vUlkor börgälla för alla företag som driver försäkringsverksamhet här i landet.Procenttalen vid schablonbeskattningen bör därför ses över med jämna mellanrum.Enligt är det lämpligt att en sådan översyn kommer till stånd påskattemyndigheternas initiativ en gång . Länsstyrelseni framhåller att en jämförelse med de svenska bolagens lönsamhetInte med nödvändighet ger en riktig bild av problematiken. Det kan nämligeninte med bestämdhet sägas att utvecklingen kommer att fortgå i den riktnmg somutvisas av en lönsamhetsberäkning , Detla framgår av att detsamlade resultatet av försäkringsverksamheten under vart och ett av åren 1967och 1968 blivit avsevärt bättre än vad som förespåddes 1966 omsänkning av procenttalen. Enligt finns en ytterligare omständighetsom kan anses förringa värdet av den åberopade lönsamhetsstatistiken när detgäller att av denna söka bedöma den framlida utvecklingen. När en premiehöjninggenomförs, grundar sig denna i huvudsak på bedömanden av utvecklingen undertidigare år. De ytterligare intäkter som erhålls genom premieändringar kan dåtill en del betraktas som en kompensation för ett tidigare inkomstbortfall, Eftersläp-nmgenberor härvid även på att den beslutade höjningen tUl stor del inle kan åtnjutasförrän vid nästkommande huvudförfallodagar för resp, försäkringar, I en periodav sjunkande skadefrekvens, som eventuellt föranleder premiesänkning, kommerpå grund av eftersläpning inkomster som avser all åtnjutas även eflerbeslutet om sänkning, I föreningens skrivelse meddelas nu att under åren 1971och 1972 genomförts avsevärda premiehöjningar, vilka kan förmodas ha medförtbättre balans i bolagens verksamhet. anser därför att vid bedömningenav skäligt vinstprocenttal hänsyn bör tas till de sålunda beslutadepremiehöjningarna. Ianledning av vad föreningen anfört angående skattebortfall som skulle bliföljden av en nedsättning av vinstprocentlalet till hälften av det nu gällandeframhåller att detla kan beräknas uppgå till ca 325 000 kr.Beräkningen har härvid utförts med ledning av försäk-ringsanstaltemasdeklarationer, avlämnade till taxering. ,som inte anser sig kunna tillstyrka framställningen, konstaterar slutligen attde framställda yrkandena om nedsättning av vinstprocentlalet alltmer närmat sigden punkt då ett ringa belopp anses böra upptas till beskattning såsom intäktav nu ifrågavarande verksamhet. Att detta har sin grund framför allt iskadeutvecklingen torde vara odiskutabelt. Emellertid synesinte kunna bortses från möjligheten av att den kommande utvecklmgen får annantendens, vU- kentUlsammans med justeringar i premiesättningen kommer att medföra bättre utbyte.Länsstyrelsen betonar vikten av en fortlöpande bevakning av frågan om rimligprocentsats och ifrågasätter om inte försäkringsinspektionen bör meddelasuppdrag att följa utvecklingen och inkomma med förslag tUl ändrade procenttalså snart delta kan anses påkallat. Utländskskadeförsäkringsanstalt, som driver skadeförsäkringsrörelse här i landet,beskattas enhgt en schablonmetod. Detsamma är förhållandet om anstalten driverlivförsäkringsrörelse. Omfattningen av utländska skadeförsäkringsanstallerslivförsäkringsrörelse här i landet är emellertid ringa och saknar heltbetydelse i förevarande sammanhang. Schablonbeskattningen motiveras främst avdet förhåUandet att svenska myndigheter saknar möjlighet att utöva kontrollöver de utländska anstalternas verksamhet totalt sett, I och för sig synessystemet med schablontaxering i detla fall vara den smidigaste och bästalösningen. Systemet nödvändiggör emellertid översyn med vissa mellanrum,eftersom utländska skadeförsäkringsanstalter i princip bör drabbas avbeskattning i samma utsträckning som de svenska anstalterna. anhåller om sänkning av nu gällande procenttal 5 %av premieinkomsten av här bedriven sjöförsäkrings- samt land- ochlufttransportförsäkringsrörelse och av annan försäkringsrörelse för annanförsäkringsrörelse än sjöförsäkrings- samt land- ochlufttransportförsäkringsrörelse till högst , Flertaletremissinstanser tiUstyrker framställningen, Försäkringsinspekiionentillstyrker en nedsättning till , Avsenaste tillgängliga uppgifter (Enskilda försäkringsanstalter 1970) driver 22utländska försäkringsanslaller försäkringsrörelse här i landet. Två av dessaanstalter är schweiziska. Dessa berörs inte av den föreslagna procentialsändringen,eftersom särskUda regler gäller för dem i enlighet med vad somredovisats i ett tidigare avsnitt. Ytterligare fyra av de utländska anstalternasynes meddela uteslutande sjöförsäkring eller land- och lufttransportförsäkringoch berörs således inte heUer av den aktuella framställningen. Somjag ny.ss framhållit bör de utländska skadeförsäkringsanstalterna i principdrabbas av beskattning i samma utsträckning som de svenska anstalterna. Detprocenttal som skall tUlämpas för inläktsberäkning vid beskattningen börsåledes bygga på undersökningar om lönsamhetsförhållandena i de svenskaanstalterna. Den utredning föreningen förebragt och som redovisats i detföregående ger ett stöd för antagandet .att lönsamheten gått ned för vilken 1973: 51 12 uppgifterföreligger, dvs, åren 19651970, Av försäkringsinspektionens beräkningarframgår att överskottet för perioden kan skattas till av desvenska akriebolagens premieintäkter i de aktuella försäkringsgrenarna. Enligtmin mening bör däremot de av föreningen förebragta uppgifterna för ,som i sak inte förändrar bUden, inte läggas till grund för bestämmande avprocenttal för beräkning av nettointäkt av försäkringsrörelse.