prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — I småhusen minskadeandelen stora lägenheter något medan trerumslägenheternas andel ökade imotsvarande mån. Förändringama framgår av följande tablå. Inflyttningsfärdiga lägenheter fördelade pålägenhetstyper 109 055 109 843 107 188 "21,2 20,8 31 699 34 617 31945 77 356 75 226 75 243 Prop.1973:1 Bilaga 13 236 Den inträddaförskjutningen mot mindie lägenhetstyper i flerfamiljshusen har såvitt gällerfärdigställandet således upphört. Uppgifter omlägenhetsfördelningen i de flerfamiljshusprojekt som erhöll preliminärt beslutom lån tyder dock på att en förskjutning mot mindrelägenhetstyper återigen kan framträda lägenhetstillskott. Uppgifterna om lägenhetsfördelningen ismåhus med beslut om lån visar en viss minskning avandelen småhus med fyra rum och en ökning av andelen större småhus. De uppgifter som förelåg vid början av år1972 om produktionens inriktning inom det årets låneram tydde på en ökning avden genomsnittliga våningsytan i de belånade projekten från 91,3 m under år1971 till 93,4 m-. Denna ökning var framför allt en följd av en kraftigt ökadandel småhus, från . Sedan dessa uppgifter lämnades har ettflertal ändringar skett beträffande låneramen och dess utnyttjande: totalutvidgning av ramen, omfördelning mellan kommuner och utbyte av projekt.Lånebesluten tyder på en ytterligare något ökadsmåhusandel. För flerfamiljshusen och småhusen är genomsnittsytorna ungefär desammasom långivning. De kommunala bostadsbyggnadsprogram föråren 197276 jämförda med dem för tyder såvitt gällerflerfamiljshusen på en något minskad andel smålägenheter och andel lägenheterom fyra eller flera mm och kök, en minskning med en procentenhet vardera. Småhusandelen mellan de tvåprogramomgångarna ökar från , Detta innebär i fråga omtotalproduktionen en markerad förskjutning mot större lägenhetstyper. De färdigställda lägenhetemas fördelningefter byggherrekategori framgår av följande tablå. Färdigställda lägenhetersfördelning efter byggherrekategori Andel lägenheter (%) uppförda av byggherrar inom Prop.1973:1 Bilaga 13 237 I fråga om småhusen har såväl denoffentliga som den kooperativa sektorns andel minskat . Även ifråga om flerfamiljshusen har den kooperativa sektorns andel minskat, varvidden offentliga sektorn ökat något. När det gäller den statliga långivningentill flerfamiljshus har de allmännyttiga företagens andel ökat markerat underde , under det att de kooperativa företagens andel har minskat. Förde enskilda företagen har ingen nämnvärd förändring inträffat. Antalet färdigställda lägenheter utanstatligt stöd minskade med 1 200 till 11 700, Andelen lägenhetermed statiigt stöd var , jämfört , Av följandetablå framgår motsvarande andelar för småhus och flerfamiljshus. Färdigställda lägenhetermed statligt stöd Andel lägenheter (%) med statligt stöd 1967 1968 1969 1970 1971 85 83 77 78 77 92 94 93 93 94 Av antalet påbörjade lägenheter under år1971 var andelen lägenheter med statiigt stöd , För småhusen ochflerfamiljshusen var motsvarande tal 68 resp, , Den statstödda andelensmåhus var sålunda markerat lägre än färdigställande. Kostnaderna för bostadsbyggandet varrelativt stabila , började dock enprisökning som markerades ytterligare åren1970 och 1971, Medellägenhetsytan minskade från 75till 69 m-, vilket verkade höjande på kostnaden per m" men återhållande påkostnadsutvecklingen per lägenhet. Kostnadsutvecklingen för den färdigaprodukten har enligt låneunderlagsgruppens sammanställningarvarit väsentligt mer dämpad än den indexmässiga prisutvecklingen. Skillnaden iprisutvecklingen mellan låneunderlagsgruppens material och byggnadskostnadsindexhänger samman med bl, a, rationaliseringar i byggledet, förändringar iprojektstrukturen mot större projekt och längre serier och därmed ändradevillkor för upphandlingen. Kommuner, byggherrar och producenter har genomplanering och samordnat byggande samt genom sparsamhet 1 viss utsträckninglyckats motverka den prisstegring som de fördyrade produktionsfaktorernaskulle ha givit anledning till. Uppgiftema i följande tablå är hämtadefrån låneunderlagsgruppens undersökningar av kostnader i låneansökningarna förflerfamiljshus och avser företag inom exploateringsområden med preliminärtbeslut om Prop.1973:1 Bilaga 13 238 I tablån redovisas dels genomsnittiig lägenhetsyta (ly), delsgenomsnittlig byggnads- resp. produktionskostnad per m, dels den procentuellakostnadsökningen i förhållande till närmast föregående år, dels överkostnaden(dvs, de procenttal varmed byggnadskostnaden överstiger byggnadskostnadsdeleni pantvärdet resp, produktionskostnaden överstiger pantvärdet). Kostnader och yta för engenomsnittslägenhet åren 19671971 m'' ly -0,1 Kostnaden per m påverkas av ändringar ilägenhetssammansättningen. Ökningen i kostnad per m ly skulletill stor del ha eliminerats om lägenhetsstorlekarna varit oförändrade. För attmöta prishöjningarna har byggherrarna i viss utsträckning lagt om produktionentill lägenheter om färre antal rum och man har även minskat ytan för lägenhetermed givet rumsantal. I följande tablå redovisas den beräknadekostnaden för en 3-rums-lägenhet inom exploateringsområde ,Härav framgår att byggnadskostnaden per m var i stort sett densamma de treförsta åren men ökade fr, o, m, , Eftersom lägenhetsytan samtidigtminskade, har emellertid den totala kostnadsökningen per lägenhet varitmåttlig. Beräknad kostnad för en 3-rumslägenhet Medelvärdet för hela riket avschablonbeloppen för mark- och exploateringskostnader för flerfamiljshus harunder ökat med /m våningsyta (vy) till /m vy ellermed , kunde, ökningar med 4 resp, konstateras.Under år Prop.1973:1 Bilaga 13 239 1970 låg schablonbeloppen I det närmaste iparitet med de faktiska kost naderna. Enligt låneunderlagsgruppens undersökningar översteg således de genomsnittliga kostnadema för hela riket för mark och exploatering motsvarande del av pantvärdet med . har överkostnaden för mark och exploatering stigit och var enligt låneun derlagsgruppens undersökningar , Medelvärdet för helariket av tilläggsbeloppen för grundläggnings- och grovplaneringskostnader förflerfamiljshus har ökat med ,/m2 vy eller till 33kr,/m- vy. var medelvärdet i det närmaste oförändrat jämfört mednärmast föregående år, medan en ökning kunde konstateras för ,Överkostnaden är större för grundläggning och grovplanering än för mark och exploatering.År 1971 var överkostnaden för grundläggning och grovplanering enligtlåneunderlagsgruppens undersökningar . Av produktionskostnadenför en lägenhet i flerfamiljshus inom exploateringsområde med preliminärtbeslut utgjorde kostnaden för mark och exploatering och kostnaden för grundläggning och grovplanering likaledes , dvs, idet närmaste samma procentandelar som , Hyrorna i nyproducerade,statsbelånade flerfamiljshus kan följas genom årligaundersökningar. 1971 ärtills vidare preliminära, I följande tablå belyseshyresnivån för lägenheter tillhöriga allmännyttiga företag och färdigställdaåren och 1971. Dessa företag svarade för av denstatsbelånade flerfamiljshusproduktionen. Uppgifterna avser den vanligastelägenhetstypen 3 rum och kök som utgör av produktionen. Hyrorna för lägenheter iallmännyttiga företag om 3 rum och kök färdigställda het, kr. ' Hyra per m bostads- lägenhetsyta, kr. ' per lägenhet, m" ' Hyra inkl. bränsle. prop.1973:1 Bilaga 13 240 Mellan åren 1968 och 1969steg hyrorna i nyproduktionen i tämligen begränsad omfattning, men år 1970började en kraftigare stegring som accentuerades . ökningen avhyran per m har förstärkts av att den genomsnittliga lägenhetsytan successivthar minskat. De årligahyresförändringarna i hela beståndet kan belysas genom de bostads- ochhyresundersökningar som genomför. De uppgifterom hyresförändringarna som redovisas i följande tablå avser inte lägenhetersom sammanslagits eller uppdelats, som på annat sätt ändrat rumsantal ellerhänförts till skilda kvalitetsgrupper. Byggnadsperiod Ökning av mänadshyran i %från december 1900 19011920 1921 1940 19411950 19511960 19611965 1966-1968 1966-1969 19661970 Samtliga till december resp, år I det totala beståndet avhyreslägenheter ökade hyrorna i genomsnitt med inemot mellan åren 1968 och1969 resp, , var hyresstegringennågot lägre, , Någr ra större skillnader i hyreshöjningarna för hus byggdaunder olika perioder föreligger inte, I den bostadspolitiskadebatten har använts olika tal avseende förhållandet mellan hyroroch inkomster. För att aktualisera tidigare beräkningar av sådana tal harbostadsstyrelsen gjort vissa nya beräkningar. Dessa avser hyrorna vid denförsta upplåtelsen (förstagångshyrorna) av lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus, färdigställda , Förstagångshyrornahar sedan sammanställts med uppgifter om medianinkomsten för gifta, I följandesammanställning redovisas en beräknad genomsnittshyra för lägenheter om 2 resp,3 rum och kök samt dennas andel av medianinkomsten för gifta vissa år.Uppgifterna är genomsnitt för hela riket. Beräknad genomsnittshyraoch hyrans andel av inkomsten vissa år av medianinkomsten (%) 2 rum o kök 3 rum o kök Uppgifterna tyder på atthyresprocenten i genomsnitt för en nybyggd lägenhet med givet rumsantal harvarit i stort sett oförändrad eller svagt sjunkande och att den utvecklatsnågot gynnsammare än under slutet av1950-talet, Styrelsen påpekar att detta konstaterande bara gäller förhållandetmellan utvecklingen av genomsnittlig inkomst och genomsnittlig hyra för vissalägenhetstyper. De angivna procenttalen säger således ingenting om hur stor delav inkomsten hushållen faktiskt har använt till hyra vid inflyttning inybyggda hus. Någon säker bedömning avhur inkomster och hyror i nyproduktionen kan komma att förändras den närmastetiden kan inte göras. ökade förstagångshyran med , och enökning kan förväntas även , Även ökningen av de nominellainkomsterna är dock relativt stor dessa år. En mera nyanserad bild avutvecklingen än den som de här redovisade beräkningama ger skulle kunnaerhållas genom att i stället för sammanräknad nettoinkomst analyserautvecklingen av de för hushållen disponibla inkomsterna, dvs, med beaktande avskatter, transfereringar i form av t, ex, barnbidrag och det speciellabostadspolitiska stödet i foriri av bostadstillägg för bamfamiljer, sammanhang har emellertid styrelsen endast velat belysautvecklingen i grova drag och ge ett underlag för fortsatta överväganden, I samband med de tidigarenämnda hyresundersökningarna har även förekomsten av outhyrda lägenheterkartlagts. Uppgifterna avser ande-, len outhyrda lägenheter i den statligtbelånade flerfamiljshusproduktionen efter husensfärdigställande. Resultatet av kartläggningen visas i följande tablå. 16 1973.1 saml. Andel (%) outhyrda lägenheter inom olikaortsgrupper efter färdigställandet. Under åren 1969 och 1970minskade för hela riket andelen outhyrda lägenheter. haremellertid uthyrningssvårigheterna åter ökat. Mellan färdigställandet förstaoch nära nog fördubblades andelen lägenheter som varouthyrda efter färdigställandet, från till . Med anledning av de underår ökade uthyrningssvårigheterna, som inte endast drabbat den nyasteproduktionen utan även berört ledigblivna lägenheter i något äldre hus, harbostadsstyrelsen genomfört en särskild undersökning rörande under åren19671971 färdigställda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshus. Undersökningenavsåg hur många av dessa lägenheter som inte var upplåtna ochredovisas i följande tablå. Outhyrda lägenheter den 1mars 1972 i hus färdigställda åren 19671971 Stor- Stor- Stor- Kommun- Övriga Hela Stock- Göte- block med kommun- riket holm borg över75 000 block Outhyrda lägenheter i % av samtliga färdigställda lägenheter: 1973:1 Bilaga 13 243 I följande tablåredovisas andelen outhyrda lägenheter i olika årgångar. Andel (%) outltyrdalägenheter i hus färdigställda åren 19677977 1967 1968 1969 1970 1971 1,7 2,4 2,5 1,8 4,3 Andelen outhyrdalägenheter var, som framgår av tablån, högst produktion. Men även ide tidigare årens produktion förekom ett inte oväsenllgt antal outhyrdalägenheter. Vid jämförelse med tidigare undersökningar kan konstateras att detinte enbart är fråga om från färdigställandet ännu kvarståendeuthyrningsproblem utan att även tidigare upplåtna lägenheter inte kunnat hyrasut igen efter den senaste hyresgästens avflyttning. har fortsatt med sin årligaenkät om bostadsförmedlingarnas verksamliet innefattande uppgifter omnyregistrerade, avregistrerade och kvarstående bostadssökande. Enkätenavseende har begränsats till kommunerna i de tre storstadsområdena samttill kommuner med minst 30 000 invånare. Av 62 kommuner har 39 svarat ja påfrågan om bostadssituationen i kommunen väsentligt ändrats ,Endast ett par kommuner har ansett att förändringen inneburit ökadesvårigheter att få bostad. De övriga har lämnat sådana beskrivningar avförändringarna som innebär att det blivit lättare att få bostad. Antalet nyregistrerade sökande ökade mellan år1969 och men minskade mellan och ,Antalet avregistrerade sökande var fler än och16 % fler än , Antalet som avregistrerats därföratt de erhållit lägenhet var i stort sett detsamma de tre åren, medan de somavregistrerats av andra skäl sålunda ökade kraftigt. Dessa förändringar iantalet ny- och avregistrerade ledde till en minskning av antalet kvarståendesökande , jämfört med en ökning . Bostadsförmedlingarna har fått uppge hur långtid som förflyter till första erbjudandet om nyproducerad lägenhet. Mellan detvå senaste årens enkäter kan konstateras en förskjutning mot kortareväntetider till det första erbjudandet. Ett annat uttryck för det ändradebostadsmarknadsläget är att det har blivit vanligare att sökandenaavböjer erbjudanden om lägenhet. I fråga om kreditförsörjningen förutsätterbostadsstyrelsen aft de samarbetsformer som utvecklats mellan delegationen förbostadsfinansiering och kreditinstituten skall göra det möjligt att smidigtlösa uppkommande problem så att inte kreditsvårigheter ytterligare försenarpåbörjandet. 1973:1 Bilaga 13 244 Ett väsentligt störrekreditförsörjningsproblem utgör emellertid den sedan ungefär tillbakaväxande kön hos stadshypotekslnstitutionen och kreditaktiebolagen av byggherrarsom väntar på att få sina beviljade fastighetslån utbetalade och därmed kunnaavlyfta byggnadskredl-tiven. Denna utveckling sammanhänger med bostadshypoteksinstitutensminskade emissioner av obligationer. fram t. o. m,uppgick det tecknade beloppet, exkl, konverteringar, till 7 258 milj.kr. fram t, o. m, var motsvarande belopp 6183 milj, kr. Bostadsstyrelsenunderstryker det allvarliga i den uppkomna situationen, Hypoteksinstitutenmåste få medel i sådan omfattning att inte bara tillväxten i beviljade, ejutbetalade lån hejdas utan att också den uppkomna ökningen i lånebalansen kanawecklas och den löpande efterfrågan från en fortsatt stor bostadsproduktionkan tillgodoses. Detta kommer att ställa stora krav på kapitalmarknadensamtidigt som bl, a, staten och kommunerna har stora lånebehov.Bostadsstyrelsen hemställer om snara åtgärder för att förbättraavlyftssituationen, Isin anslagsframställning redovisade styrelsen vidtagna åtgärder medanledning av riksdags uttalande om behovet av en kartläggning avtrångboddheten. Efter samråd med , ochstatistiska centralbyrån rekommenderade styrelsen i skrivelse den 2 juli 1971kommunerna att genomföra en kartläggning av i första hand trångboddhet blandbarnfamiljer. Föratt få en belysning av kommunernas åtgärder och erfarenheter har styrelsenunder gjort en enkät till samtliga kommuner. Hälftenav kommunema som svarat uppger att de påbörjat eller planerar en kartläggningav trångboddheten. Andelen kommuner som uppgivit att de genomfört, påbörjateller planerar en kartläggning är störst i storstadsområdena och bland övrigakommuner med minst 10 000 invånare. Nästan alla kommuner har använt ellerplanerar att använda ansökningar eller beslut om bostadstillägg som underlagför kartläggningen, dvs, den kartiäggningsmetod som i förstahand rekommenderade. Ett mindre antal kommuner har utnyttjat även andrauppgiftskällor och tagit med andra hushållsgrupper i Inventeringen, Endast ett70-tal av 426 svarande kommuner uppger att andra kommunala myndigheter änförmedlingsorganet medverkar i kartläggningen. De medverkande är främstsocialnämnd eller andra socialvårdsorgan och bostadsförmedling. Påfrågan om särskilda åtgärder har vidtagits för att lösa trångboddhetsproblemhar 130 kommuner svarat ja. Den vanligaste åtgärden är att trångbodda hushållfår förtur vid fördelning av bostäder eller egnahemstomter eller vidturordning av egnahemsbyggande. Bland andra åtgärder är medverkan avsociala organ både för att anskaffa bostäder och för att lösa ekonomiskaproblem de vanligast Prop.1973:1 Bilaga 13 245 förekommande.Åtgärder som nämns i detta sammanhang är medverkan till att familjer kunnat fåbostadstillägg, utvidgning av bostadstilläggen utöver statsbidragsnormerna,socialhjälp till hyra, borgen för anskaffning av bostadsrättslägenheteller eget hem samt uthyrning av småhus som kommunen äger. Sedan frågan om kartläggning avtrångboddhet först aktualiserades har förutsättningarna för åtgärder mottrångboddheten förändrats. En översiktlig information om boendeförhållandenavid slutet av har redovisats i folk- och bostadsräkningen och merdetaljerade uppgifter kan förväntas . Ökningen avbostadstill-läggen till barnfamiljer underlättar flyttning till större bostäderoch tillgången på tillräckligt stora lägenheter utgör på många håll inte längrenågot hinder för sådan flyttning. Uppgifternai folk- och bostadsräkningen visar att den höggradiga trångboddheten (norm 1)har minskat starkt men att den alltjämt förekommer i en omfattning som gör detangeläget att kommunerna fortlöpande håller sig informerade om förhållandenaoch medverkar till att avveckla sådan trångboddhet. Möjligheterna att genom denförbättrade tillgången på rymliga lägenheter och ökningen av bostadstilläggenfå en snabbare avveckling av trångboddhet även enligt de högre utrymmeskraven(norm 2) bör utnyttjas. anser det därför angelägetatt den påbörjade verksamheten med kartläggning av trångboddhet och vidtagandeav åtgärder för att avveckla denna fortsätts som ett väsentligt led ikommunernas bostadsplanering. Bostadsbyggnadsprogramför åren 19721976 har redovisats för 402 av landets 464 kommuner. Endast 340kommuner är ålagda att upprätta program, och utöver dessa har således programredovisats för 62 kommuner. För 44 kommunblock (utanför storstadsområdena)omfattande totalt 136 kommuner har antingen alla ingående kommuner separatlämnat program eller redovisat mer eller mindre fullständiga blockprogram. Föråterstående 30 kommunblock (utanför storstadsområdena) täcker sålunda deredovisade programmen inte hela blocket. För storstadsområdena redovisar dekommunala samarbetsorganen liksom tidigare en gemensam behovsbedömning och ettproduktionsprogram grundat på de enskilda kommunernas redovisning av detmöjliga byggandet, Iföljande sammanställning redovisas det bostadsbyggande som kommunerna efterbedömning av bostadsbyggnadsbehov och resurser har ansett vara behövligt och med hänsyn till bl, a, marktillgång och förberedelseläge möjligt attpåbörja. 1973:1 Bilaga 13 246 Påbörjande enligtkommunernas program, antal lägenheter 1972 1973 1974 1975 1976 197276 24 874 23 642 20 342 18947 16 10592 8 828 8 997 9 404 9 853 47674 7 882 7 614 7 309 7646 7 056 37 507 Summa storstads områden 43348 40 084 36 648 35 997 32957 189 034 Övriga program- kommuner 66 930 68 888 68 719 67397 67 078 339 012 Samtliga pro gramkommuner 110 278 108 972 105367 103 394 100 De redovisade programmensammantagna omfattar en genomsnittlig årlig produktion av drygt 105 000lägenheter. minskar det planerade årliga påbörjandet från 110000 lägenheter till 100 000 lägenheter. Denna nedgång ligger helt på de trestorstadsområdena, främst , där påbörjandet första programåretligger på 25 000 lägenheter varefter det successivt minskar till 16 000lägenheter. Mellan de tre senasteprogramomgångarna har det planerade påbörjandet minskat, I programomgången19701974 var sålunda den planerade volymen 122 000lägenheter och i programomgångarna 19711975 och 19721976 116 000 resp, 105000 lägenheter . Mellan de två senaste programomgångarnavar minskningen för storstadsområden och för kommunerna i övrigt, I följande tablåredovisas bostadsbyggandets (påbörjandets) fördelning på hustyper enligtkommunernas program. Påbörjandetsfördelning på hustyper enligt kommunernas program, antal lägenheter 1972 1973 1974 1975 1976 197276 Flerfamiljshus 69059 67 129 65 157 63 228 60 006 324 579 Småhus 41219 41843 40 210 40166 40 029 203 467 Andel (%) småhus 37 38 38 39 40 39 I förhållande tillföregående programomgång minskade antalet lägenheter i flerfamiljshus med 59000, medan antalet lägenheter i småhus ökade med 8 000. Andelen lägenheter ismåhus var i programomgången 19711975 , I årets programomgång har andelenökat till . I förhållande till föregåendeprogramomgång är ökningen ungefär densamma i storstadsområdena och i gruppenövriga kommuner. Minskningen av den totala planerade lägenhetsvolymen istorstadsområdena hänför sig helt till flerfamiljshusen. 1973:1 Bilaga 13 247 kommuner motverkas minskningen av antaletflerfamiljshuslägenheter delvis av att antalet småhuslägenheter ökar. Under programperioden19721976 minskar antalet lägenheter i flerfamiljshus från 69 1972 till60 1976, Antalet lägenheter i småhus är däremot relativt drygt 40 000 lägenheter . Detta ger en något stigandeårlig småhusandel under perloden. I föreliggandeprogramomgång har uppgift om lägenhetsstorlek lämnats för av lägenheternaoch om våningsyta för av lägenheterna. I förhållande till föregåendeprogram har den största och minsta lägenhetstypen minskat med en procentenhet,medan lägenheter med två rum har ökat I motsvarande grad. Mellan de tre senasteprogrammen har den största lägenhetstypen minskat ,medan lägenheter med två rum har ökat . För hela programperiodenberäknas den genomsnittliga våningsytan per lägenhet uppgå till 81,9 m- iflerfamiljshus och till 121,3 m i småhus. Ytan i flerfamiljshusen beräknas ökanågot , medan den beräknas minska för småhusen. Jämfört medföregående programomgång beräknas genomsnittsytan bli något större: iflerfamiljshuslägenheterna 1,2 m- och i småhuslägenheterna 0,3 m-. Det planerade byggandet har fördelats på tremarkägarekategorier. För hela programperioden ligger av lägenheterna påkommunmark, pä byggherremark och på övrig mark. För avlägenheterna saknas markägaruppgifter. Andelen lägenheter på kommunmark ochbyggherremark minskar , medan andelen på övrig mark ökar. För detförsta programåret redovisas nämligen av lägenheterna på kommunmark ochför det sista programåret , På motsvarande sätt minskar andelen lägenheterpå byggherremark från , Andelen lägenheter på kommunmark är störreför flerfamiljshus än för småhus. För hela perioden ligger av flerfamiljshuslägenheternaoch av småhuslägenheterna på kommunmark, I den minstakommungruppen ligger av lägenheterna på kommunmark medan i Stor-Stockholmdenna andel är , I anges av lägenheterna ligga påkommunmark. Speciellt i de tre storstadsområdena är den planerade produktionenpå byggherremark stor, I och planeras ungefär 1/4 avlägenheterna på sådan mark och I ca 1/5, Av samtiigaflerfamiljshuslägenheter planeras bli uppförda i exploateringsområden och23 % i saneringsområden, därav på s. k. resttomter, i områden medprogrammerad sanering och i övriga saneringsområden. Den relativafördelningen mellan exploateringsområden och saneringsområden är densamma i detvå senaste programomgångarna. Även småhuslägenheternas fördelning påexploate- Prop.1973:1 Bilaga 13 248 ringsområden() och på saneringsområden () är oförändrad mellan de två senasteprogrammen. Redovisningen är dock ofullständig eftersom av lägenheternainte fördelats. Flerfamiljshuslägenheterna inomexploateringsområden är till belägna på mark som kommunen äger, till 12 %på byggherremark och till på övrig mark. Av flerfamiljshuslägenheterna inomsaneringsområdena ligger på kommunmark, på byggherremark och påövrig mark.