prop · FW031 · 1973-12-31 00:00:00 — SÖ har, efter att ha tagit del av arbetsgruppens synpunkter ochförslag, i skrivelse tUl Kungl. Maj:t inkommit med förslagtiU anslag för /74. Med utgångspunkt i erfarenheterna av detnya bidragssystemet tmder /72 diskuterar arbetsgruppen olikaåtgärder för att förbättra bidragsgivningen. Arbetsgruppen föreslår bl. a.vissa förändringar av nu gäUande regler avseende definitionen av begreppet sammankomst. Gruppen har funnit att variationerförekommer meUan lokalorganisationernas sätt att dokumentera verksamhetensplanering. Arbetsgruppen betonar vikten av att varje lokalorganisation gör ensäsongs- eller årsplan för verksamheten samt att det också sker en ekonomiskplanering. Arbetsgruppen anför att det finns exempelpå lokalorganisationer som anpassat sin verksamhet efter bidragsformen och nuarbetar med mindre grupper än vad som var faUet då fritidsgruppsstödutgick. Resultaten av en enkät bland ungdomsorganisationerna tyder också påatt en viss minskning skett av det genomsnittiiga antalet deltagare persammankomst. På grund av riksidrottsförbundets redovisningssystem har det dockinte varit möjligt att beräkna det genomsnittliga antalet deltagare persammankomst inom idrottsorganisationerna. Arbetsgruppen konstaterar att de flestaaktiviteter har över tio deltagare. Gmppen föreslår därför en höjning avminsta antalet deltagare i en bidragsberättigande sammankomst från fem tilltio. Det arbete som förekommer i mindre grupper bör dock också varabidragsberättigande i viss utsträckning. Gruppen föreslår därför att varje lokalorganisationskall kunna erhålla bidrag tUl 25 sammankomster med minst fem deltagare. Vad gäller frågor om avgränsning av denbidragsberättigande verksamheten anför arbetsgruppen bl. a. attaktivitetsbidraget rent teoretiskt ger möjlighet att med en och samma gruppsdeltagare genomföra sju bidragsberättigande sammankomster mot två dåfritidsgrupps-bidrag utgick. De organisationer som tidigare haft en verksamhetmed ett stort antal sammankomster till vilka fritidsgruppsbidrag inte kunnat utgåhar härigenom fått möjlighet att rapportera och erhålla bidrag till dessa.Under den korta tid som stått till dess förfogande har inte arbetsgruppenstatistiskt kunnat belägga om det nya aktivitetsbidraget stimuleratorganisationerna till ökad verksamhet. Arbetsgruppen ser all tävlingsverksamhetbland ungdom som en integrerad och naturlig del av idrottsorganisationernasverksamhet och anser att den i princip bör vara bidragsberättigande. Gruppenföreslår att bidrag skall kunna utgå till tävlingar där två eUer flera lagdeltar i Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet , 110 formav ett bidrag till den arrangerande lokalorganisationen. Arrangemang därinträdesavgift tas ut liksom arrangemang anordnade av riks-, distrikts- ellersamarbetsorgan bör inte vara bidragsberättigande. Arbetsgruppen slår fast att flerasammankomster inte får rapporteras från en aktivitet på så sätt att olikaföreningar redovisar var sin timme av aktiviteten. En ledare får interapporteras som ansvarig för två eller flera bidragsberättigande grupper undersamma timme. Inte heller får uppdelning ske av grupper så att exempelvis ennaturlig grupp på 14 personer delas upp I två mindre grupper för erhåUande avtvå bidrag. Arbetsgruppen anser vidare att ledaren för rapporterad verksamhetskaU ha den utbildning eller motsvarande kompetens som organisationen betraktarsom skälig för att fullgöra uppdraget. Arbetsgruppen föreslår i fråga omrekvisitionsförfarande och kontroll att SÖ bör omarbeta nu använd rapportblankettsamt lägga fram förslag till frivillig närvarobok. De handikapporganisationer som erhåUercentralt stöd eUer s. k. tröskelbidrag bör enUgt arbetsgruppen få en generelldispens som innebär att organisationema erhåller bidrag tUl lokalt bedrivenverksamhet med minst fem personer oavsett åldern, om man i övrigt uppfyUerkraven för att erhålla stöd tiU lokalt bedriven ungdomsverksamhet. Arbetsgruppenföreslår att anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhetförs upp som ett förslagsanslag. persammankomst bör gälla alla organisationer som erhåller statligt stöd till denlokalt bedrivna verksamheten. Vissa skäl talar enligt arbetsgruppen för attbidragen till idrotten samlas under en huvudtitel. En förutsättning för ev.förändringar måste dock vara att bidraget till idrottsorganisationernas lokalaverksamhet utgår efter samma principer som till övriga ungdomsorganisationer. Idrotts- och ungdomsorganisationerna harför tiden redovisat följande verksamhet för vilkenbidrag utgått. mankomster drag, kr. Idrottsorganisationerna 2 092 318 13 000 000 Ungdomsorganisationerna 449444 4 296 685 »Tröskelorganisationerna» 25 548 199 785 2 567 310 17 496 470 Till idrottsorganisationerna har utgåttbidrag med . per sammankomst, till ungdomsorganisationerna med 9,56 kr.per sammankomst och tiU »tröskelorganisationema» samt och hemgårdar med . 1973:1 BUaga 10 111 Den omfattande ökningenav antalet redovisade sammankomster inom idrottsrörelsen i förhållande tiU detantal som kan beräknas för fritidsgruppsverksamheten under /71anser SÖ i stor utsträckning bero på att ett större antal idrottsföreningar änvad som var fallet /71 redovisar sin verksamhet. Ökningen bestårsåledes tiU avsevärd del av redovisning av redan befintlig verksamhet. En stordel av aktivitetsökningen anses också bero på att föreningarna numera kanredovisa och erhålla statsbidrag för aktiviteter mottidigare två. På grund av det redovisningssystem som riksidrottsförbundettUlämpat är det inte möjligt att utan mycket tidsödande och omfattandeundersökningar bedöma ökningen av det totala antalet deltagare iidrottsföreningamas verksamhet. SÖ ansluter sig till arbetsgruppensförslag tUl ändringar av reglerna för bidraget till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet med undantag av förslaget att anslaget skall föras upp somförslagsanslag. SÖ delar dock I princip även denna ståndpunkt och föreslår attförändring till förslagsanslag genomförs så snart ske kan. SÖ är inte beredd att föreslå att fördelningenav anslaget på två poster tas bort då detta skuUe kunna leda tillett minskat bidrag per sammankomst inom ungdomsorganisationerna utanföridrottsrörelsen. för bidrag tiU idrottsorganisationema bör istället successivt höjas så att bidraget per sammankomst blir lika stort sombidraget tiU ungdomsorganisationerna. Utjämningen bör påbörjas fr. o. /74 och vara avslutad /77 då bidraget bör utgåmed . per sammankomst inom samtliga organisationer. Bidraget tillidrottsorganisationerna bör under /74 utgå med . De s. k. »tröskelorganisationerna» bör få samma bidrag persammankomst som övriga ungdomsorganisationer. Bidrag bör till dessa underperioden /741975/76 utgå med . /74beräknar SÖ antalet sammankomster inom idrottsorganisationerna till 2,6 mUj.och inom ungdomsorganisationema och »tröskelorganisationerna» till 575 000. Dettotala anslagsbehovet för /74 beräknas till ,varav . till bidrag till idrottsorganisationerna och 5 520 000 kr.till övriga ungdomsorganisationer. ( + .) I sin långtidsbedömningberäknar SÖ fram t. o. m. /78 en ökning av medelsbehovet med 23milj. för bidrag till idrottsorganisationerna och med 3 milj. kr, förövriga ungdomsorganisationer. Anslaget skuUe således enligt SÖ:s beräkningarnämnda budgetår uppgå till 43,5 milj. kr. varav 36 milj. kr. skuUe avseidrottens och 7,5 milj. kr. övriga organisationers lokala verksamhet. anför i ett uttalande som överlämnadestill Kungl. Maj:t att riktpunkten för bidragsgiv- 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 112 ningen till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet bör vara . per sammankomst varvid även tävling, vid vilkeninträdesavgift inte tas ut, skall betraktas som bidragsberättigandesammankomst. Om de totalt tillgängliga medlen inte kommer att tillåta attbidrag utgår med . per sammankomst begär riksidrottsförbundet, att bidragsbeloppetper sammankomst blir detsamma för idrottssammankomst som för annan sammankomst. I en gemensam skrivelseden från lOGTNTO:s junior förbund. , ,ungdom, . ungdomsförbund.Svenska Baptisternas ungdomsförbund. H, och Ungaörnar framhålls att man inte bör diskutera det lokala stödet lösryckt ur sittsammanhang som en form av bidrag till ungdomsorganisationernas verksamhet.Aktiviteten på det lokala planet är beroende av information och inspirationfrån riksorganisationerna. En fullständig och korrekt rapportering av genomfördaktivitet fordrar också särskilda informationsåtgärder och skolning av defritidsarbetan-de gruppledarna. Detta gäller i synnerhet de organisationer somså gott som helt var utestängda från det tidigare utgåendefritidsgruppsbidraget och följaktligen inte haft möjlighet att utveckla någonvana i de lokala grupperna att rapportera enskilda aktiviteter. De politiskaoch religiösa organisationerna redovisar t. ex. sammankomster från endast av lokalavdelningarna. Ingen jämlikhet föreligger heller mellan idrottsorganisationernaoch övriga ungdomsorganisationer beträffande de resurser som disponeras förden centrala verksamheten och som i realiteten bestämmer möjligheterna att geservice till lokalavdelningarna. Vad gäller de av SÖföreslagna ändringarna av reglerna för bidraget anför organisationerna attnuvarande regler för bidragsgivningen bör få gälla för attsäkrare bedömningar skall kunna göras av hur bidragsformen eventuellt skallförändras. Den framtida uppräkningen av anslaget för bidrag tiU ungdomsorganisationernaslokala verksamhet bör ta hänsyn till alla kända fakta beträffande organisationernasresurser och möjligheter till förbättrad rapporteringsfrekvens. Relationenmellan ökningen av det lokala stödet och det centrala stödet bör ocksåbeaktas. En genomgripande översyn av samtliga bidragsformer tillungdomsverksamhet bör ske varvid man särskilt bör beakta samhällets erkändabehov av idéburet ungdomsarbete. Bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet utformades bl. a. med syfte att georganisationerna möjlighet att erhålla bidrag till en större del avverksamheten än som varit möjUgt genom Prop.1973:1 Bilaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 113 fritidsgruppsstödet.Samtidigt som den bidragsberättigande verksamheten således vidgadesförenklades administrationen av bidraget inom organisationerna. En viss ökningav antalet sammankomster beräknades skevid övergången till det nya bidragssystemet. Antalet redovisade sammankomsterunder /72 har dock väsentligt överstigit vad som beräknats påförhand. De redovisningar som f. n. föreligger över ungdoms- ochidrottsorga-nisationemaslokala verksamhet avser endast det första årets tiUämpning av det nyabidragssystemet. De statistiska uppgifterna är i vissa avseenden synnerligenofuUständiga. Några mera ingående bedömningar av erfarenhetema av det nyabidragssystemet är därför svåra att göra. Som arbetsgruppen inomskolöverstyrelsen (SÖ) anfört är det bl. a. svårt att avgöra om det ökadeantalet redovisade sammankomster /72 i förhåUande tUl antaletsammankomster som kan beräknas för fritidsgruppsverksamheten under budgetåret1970/71 sammanhänger med en ökad aktivitet inom organisationema eller med enökad redovisning av redan befintlig verksamhet. Även antalet redovisandelokala föreningar har ökat. Jag ser det i likhet med SÖ som troligt att enmycket betydande del av den redovisade aktivitetsökningen beror på att det nyabidragssystemet ger organisationema möjligheter att redovisa en större del avverksamheten . De organisationersom bäst synes ha kunnat tiUgodogöra sig den nya bidragsformen är de som tidigare haft en omfattandefritidsgrupps-verksamhet. SpecieUt gäUer detta idrottsorganisationema. Av detill riksidrottsförbundet anslutna föreningarna har erhållit statligtstöd till den lokala verksamheten under /72, medan motsvarandeprocenttal i genomsnitt är ca 35 för lokalavdelningarna inomungdomsorganisationerna. På grund av ungdomsorganisationernas struktur har de imånga fall bristande administrativ kapacitet, vilket försvårar derasmöjligheter att tillgodogöra sig den samhälleliga bidragsgivningen. Vid enförändring av bidragsformerna finns det anledning till att anta att dennasvårighet blir ytterligare accentuerad. Till detta kommer att vissa delar avungdomsorganisationernas arbete sker i sådana former att det inte ärbidragsberättigande. Med hänsyn till de olikheter som måste anses föreliggamellan å ena sidan idrottsorganisationerna och ä andra sidanungdomsorganisationerna anser jag i likhet med SÖ att bidrag till den lokalaverksamheten t. v. bör utgå ur två olika poster tiU de bådaorganisationsgrupperna. Jag viU i detta sammanhang erinra om att riksdagensbeslut med anledning av prop. 1971:32 (KrU 1971:12, rskr 1971:187) inte innebaratt bidraget tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet fixerades till ettfast belopp per sammankomst. Bidragets storlek gjordes beroende av de totalttillgängliga medlen. per sammankomst är ett högstbelopp sombidraget inte får överstiga. Bidraget bör t. v. fortsätta att 1973:1 BUaga 10 114 utgåenligt dessa principer och jag är därför inte beredd att nu fastställabidraget till fasta belopp per sammankomst för idrottsorganisationerna ochungdomsorganisationerna på det sätt SÖ föreslår. SjälvfaUet innebären bestämd storlek på det totala anslagsbeloppet i föreUggande sammanhang att bidraget persammankomst sjunker vid en omfattande redovisning av bidragsberättigandeaktiviteter. Det är därför angeläget att det antal enheter, sammankomster, tUlvilka bidrag utgår definieras på sådant sätt att tUlgängliga anslagsresurserfördelas så rättvist som möjligt. I Ukhet med arbetsgruppen anser jag att begreppetstatsbidragsberättigande sammankomst bör ytterUgare preciseras och avgränsas. I enlighet med arbetsgruppens förslag börminimiantalet deltagare i en bidragsberättigande sammankomst genereUt höjasfrån fem till tio. Varje bidragsmottagande lokalavdelning bör emellertiddärutöver kunna erhålla bidrag till högst25 sammankomster per verksamhetsår med minst fem deltagare. Jag vUlsamtidigt erinra om vad jag i prop. 1971: 32 anförde om att möjligheterna atterhåUa bidrag till sammankomster med ned till fem deltagare inte får leda tillatt antalet deltagare 1 de bidragsberättigande sammankomstema i genomsnittblir lägre än vad som var faUet inom fritidsgruppsverksamheten budgetåret1970/71. De handikapporganisationer som erhållercentralt stöd eller s. k. tröskelbidrag bör erhåUa bidrag till aUasammankomster i lokalavdelningarna med minst fem deltagare om sammankomsternai övrigt uppfyller viUkoren för bidrag. I vad avser tävlingsverksamhet börnågon utökning av bidragsmöjUgheterna inte ske. Detankommer på SÖ att utifrån de föreslagna förändringarna av reglema för bidragettill ungdomsorganisationemas lokala verksamhet göra nödvändiga kompletteringarav nu gällande anvisningar och tillämpade redovisningssystem. Jag ser det somnaturligt att redovisningen av den lokala verksamheten sker på ett likartatsätt i alla organisationer samt att redovisningen i övrigt utformas så attjämförelser meUan organisationerna är möjliga. Från denna synpunkt är det bl.a. ofrånkomligt att uppgift lämnas om antalet deltagare i varjebidragsberättigande sammankomst. Som en följd av att anslaget tUl bidragtill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet varit uppfört somreservationsanslag har det stora antalet bidragsberättigande sammankomstermedfört att bidraget per sammankomst blivit lägre än det belopp av . somutgjorde utgångspunkt för beräkningarna. I den omfattande debatt som detta förhållandemedfört har i första hand krav rests på ökad medelstilldelning och på attanslaget skuUe utformas som förslagsanslag. Den av SÖ tillsatta arbetsgruppenföreslår införande av ett förslagsanslag. SÖ delar i princip denna uppfattningmen utgår ifrån att omläggningen inte kan ske förrän efter en vissövergångstid. 1973:1 BUaga 10 Utbildnmgsdepartementet 115 För egen del anser jag att frågan omanslagsformen bör bedömas från andra utgångspunkter än de som här redovisats.Av budgettekniska skäl bör konstruktionen med förslagsanslag användas endast dåmedelsåtgången kan beräknas med en förhållandevis hög grad av säkerhet. Dettaär inte fallet beträffande det lokala aktivitetsstödet, vilket erfarenheternaför /72 klart ger vid handen. Enväsentlig aspekt på frågan är dessutom att anslagskonstruktionen bör vara sådanatt det är möjUgt för Kungl. Maj:t och riksdag att inom ramen för begränsaderesurser vid anslagsbesluten göra en klar prioritering mellan olika ändamål påungdomsområdet. Det bör därvid vara en mera näraUggande uppgift för staten attstödja idrotts- och ungdomsorganisationernas centrala verksamhet ochledarutbildning än den lokala verksamheten, vilken av naturliga skäl i förstahand bör stödjas av kommunema. Dådet gäller att utifrån de här redovisade utgångspunkterna avväga en lämpliganslagsökning anser jag att det ligger nära tiU hands att för idrottsrörelsensdel jämföra med den utveckling organisationsstödet till idrotten genomgått desenaste budgetåren. Ökningen av detta stöd var mellan budgetåren 1970/71 och1971/72 samt meUan 1971/72 och 1972/73 . Under nionde huvudtitelnkommer chefen för att föreslå att idrottensorganisationsstöd för /74 ökas med ett belopp som motsvarar ca12 % av innevarande års anslag. De statliga insatserna för den lokalaverksamheten inom idrottsrörelsen bör avvägas med hänsyn till denna utveckling.Det totala fritidsgruppsstöd som /71 utgick till de organisationersom nu redovisar sin lokala verksamhet genom riksidrottsförbundet kan beräknastill ca 12,5 milj. kr. Med utgångspunkt i detta belopp och förut angivnaprocenttal beräknar jag för /74 ett belopp av sammanlagt . för bidrag till lokal verksamhet inom idrottsrörelsen. Det härberäknade beloppet motsvarar ungefär det anslag som idrottsutredningen i sinlångtidsplan i betänkandet (SOU 1969: 29 s. 161) Idrott åt alla angav föridrottsrörelsens lokala verksamhet under /74. I förhållandetill de belopp som budgetåren 1971/72 och 1972/73 beräknats i riksstaten förändamålet innebär detta en ökning med . För övrigaungdomsorganisationer beräknar jag for nästa budgetår en bidragsökning av . Sammanlagt bör således anslaget höjas med . Vid beredningen av de i det föregåendebehandlade frågorna om bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhethar framkommit att förhåUandena i organisationerna skiftar starkt, framförallt mellan idrotten och övrig ungdomsverksamhet. Detta är den främsta anledningentill att anslaget delats upp på två skilda poster. De vunnaerfarenheterna av bidragsreglerna för det lokala stödet visar att detföreligger betydande svårigheter att som tillämpa samma gene- 1973:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 116 rellaregler för aU ungdomsverksamhet. Jag kommer med hänsyn härtill att överväga ominte det statUga bidraget till idrottsrörelsens lokala ungdomsverksamhet efterutgången av nästa budgetår bör samordnas med övrigt idrottsstöd under niondehuvudtiteln, vilket skulle innebära att riksidrottsförbundet övertarförvaltningsansvaret även för det lokala stödet till idrottsungdomen. Jag vill i dettasammanhang understryka vikten av att ungdomsverksamheten i vid mening även ifortsättningen stimuleras genom bidragsgivningen. Om en samordning genomförsbör prövas på vilket sätt kan medverka vidmedelsfördelningen. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1971/72Utgift 4 874 669 Reservation 388 442 1972/73 Anslag 7 100 000 1973/74Förslag 7 580 000 Bestämmelserna om bidrag tUl utbildningav ungdomsledare är intagna i kungörelsen (1971:388) om statsbidrag tillungdomsorganisationer (ändrad 1972: 284).Det för ungdomsledarbidrag tillgängliga beloppet fördelas mellanbidragsberättigade organisationer på grundval av medlemsantal i åldern 725 åroch geografisk spridning. Utbildningen skall bedrivas efter en avungdomsorganisationen fastställd plan, som omfattar . skall vidare i efterhand redovisa kostnader för verksamhetenmotsvarande av bevUjat bidrag. Under innevarande budgetår utgårsammanlagt 6,7 mUj. till utbildning av ungdomsledare inom ett 50-talorganisationer. Av anslaget disponerar () 200 000kr. för s. k. instruktörskonferenser,en årlig försökskurs i SÖ:s regi och veckolånga kurser kring avgränsade ämnen.Vidare används . för försöksverksamhetmed kvalificerad ungdomsledarutbildning. SÖ föreslår en ökning av bidraget tillungdomsledarutbildning med sammanlagt drygt 2,1 milj. kr. Medelsbehovet för bidrag tiU ungdomsorganisationernasledarutbildning beräknasutifrån ett förslag till nya fördelningsgrunder för bidrag tillungdomsorganisationernas ledarutbildning som lades fram av statens ungdomsrådår 1971. SÖ utgår från att de negativa konsekvenser som det av ungdomsrådetföreslagna beräkningssystemet kan medföra 1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 117 förvissa organisationer eUmineras i samband med att stäUning tas till förslaget.Detta torde dock inte påverka de av gjorda beräkningarna avmedelsbehovet. (kr.) Bidraget tUlsamarbetsorganisationernas ledarutbUdning bör utgå under särskild anslagspost.Beloppet föreslås oförändrat för /74. Elevorganisationernaerhåller bidrag till central verksamhet under anslaget Bidrag till vissaelevorganisationer. Bidrag till dessa organisationers ledarutbildning bör utgåfrån samma anslag som administrationsbidraget. SÖ föreslår att ,motsvarande beräknade bidrag för /73, nästa budgetår förs uppunder anslaget Bidrag till vissa elevorganisationer. Ungdomsorganisationernakan erhålla bidrag till kvalificerad ledarutbUdning. Bidraget fördelas av SÖpå grundval av särskilda ansökningar. SÖ föreslår med hänsyn tillorganisationernas planeringsbehov och svårigheterna att på ett likvärdigt sättbedöma organisationernas ansökningar att nu utgående medel förs in underposten för bidrag till ung-domsledarutbildning. lade i en skrivelse inovember 1971 fram förslag om ny utformning av statens stöd tillungdomsorganisationernas ledarutbildning. Förslaget föranledde en väsentliganslagsuppräkning samt en sådan ändring av bidragsreglerna att hänsyn numeratas även till medlemmar i åldersgruppen vid fördelningen av bidraget.Jag framhöll i prop. 1972: 1 (bil. 10 s. 102) att man vid den försatta beredningenav ungdomsrådets förslag borde ta hänsyn till att stödet till ledarutbildninghar ett samband med annan bidragsgivning. Detta uttalande föranledde ingenerinran från (KrU 1972: 8, rskr 1972: 84). Bidragsreglerna för det nuvarande stödettiU ungdomsorganisationernas ledarutbildning har till väsentliga delar sammautformning som reglerna för stödet till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet. Frågor om förändringar av de båda bidragsformerna bör därför behandlasi ett sammanhang. Med hänsyn tUl det pågående utredningsarbetet inom statensungdomsråd rörande utformningen av stödet tUl den centrala verksamheten är jagdärför inte beredd att nu föreslå några förändringar av reglema för bidragettUl ledarutbildning. () disponerarinnevarande budgetår . av anslaget för kurs- och konferensverksamhet.Fr. o. m. /74 kommer att helt ansvara för des. k. in-struktörskonferenserna som tidigare genomförts av SÖ. Medel för dessakonferenser bör därför fr. o. m. nästa budgetår anvisas under anslaget tillstatens ungdomsråd. Jag beräknar medelsbehovet för konferenserna Prop.1973:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 118 Den del av nämnda belopp som därefter återstår bör av SÖ kunnaanvändas för kortare ungdomsledarkurser av fortbildningskaraktär. Dessutom börliksom hittUls . stå till SÖ:s förfogande för bidrag till kvaUficeradledarutbildning. Jag delar SÖ:s uppfattning att bidragentill vissa elevorganisationers ledarutbUdningbör utgå från samma anslag som bidraget till organisationernas centralaverksamhet, dvs. anslaget Bidrag tillvissa elevorganisationer. Av denna anledning beräknar jag en minskningav medelsbehovet under förevarande anslag med , vilket belopp motsvararinnevarande års medel för ändamålet. Med hänsyn till ökande kostnader ochutbildningsbehov beräknar jag en ökning av medlen för bidrag tillungdomsorganisationernas ledarutbUdning med .