prop · FW0359 · 1973-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Mai:ts proposition angående och dess institutionersframtida ställning och verksamhet m. m.; given den 9 mars1973. Kungl,vill härraed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå alt bifalla de förslag ora varsavlåtande till föredraganden heraställl, Ipropositionen betonas Vetenskapsakaderaiens roll som ett betydelsefulltvetenskapligt kontaktorgan framför allt på det internationella planet, I detstatsbidrag sora föreslås utgå till akaderaiens centrala och institutionellaverksamhet har beräknats medel för en väsentlig förstärkning av bl, a,forskarutbytesverksarahet, Ipropositionen föreslås vidare på grundval av ett betänkande från utredningenrörande Vetenskapsakaderaiens institutioner att akaderaiens institutionerStockholras observatoriura i och geofysiska observatoriuraförstatligas . Stockholras observatoriura inordnas härvid soraen institution vid i , geofysiska observaloriumföreslås få ställning som ett fristående statligt forskningsinstitut,underställt universitetskanslersämbetet och benämnt . Institutet skall, såvitt avser den där bedrivnaforskarutbildningsverksamheten, även fungera som en institution viduniversitetet i , Ipropositionen föreslås alt överlagandet av de båda institutionerna skall skeefter de riktlinjer sora redovisats i de avtal som utredningen under förbehållav Kungl, Majrts godkännande träffat med . Enligt avtalen övertarstaten de båda anläggningarna observatoriura och geofysiskaobservatoriura samt erbjuder den av anställda personalen vid dessa institutioner raotsvarande 1973: 59 2 statliganställning, I anslutning härtUl har vidare träffats överenskoraraelse omreglering av pensionskostnaderna för ifrågavarande personal, I särskilda avtalhar även reglerats viss saraverkan raellan akaderaiens institutionCapristationen för solforskning och universitets- och högskoleorganisationensärat fråga om deposition hos staten av viss del av bibliotek. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:! Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , rainistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , StatsrådetMoberg anmäler efter gemensara beredning raed statsrådets övriga ledaraöterfråga om och dess institutioners framlida ställning och verksamhet m. in. 1973:1 (bil. 10 s. 430) har Kungl. Maj:t föreslagit all, iavvaktan på särskUd proposition i äranet, tUl Bidrag till Veten-skapsakaderaienför /74 beräkna ett förslagsanslag av 3 810 0(X) kr. Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. Ar1749 beviljade Kungl. Maj:t Vetenskapsakaderaien uteslutande privilegiura attge ut alraanackor i . I 1810 och tryckfrihetsförordningarförbjöds privilegier på utgivning av skrifter. Maj:t fick dock rätt attför högst åt gången förnya sådana privilegier som redan getts tillallraänna inrättningars understöd. Någon ändring härvidlag har inte gjorts igällande tryckfrihetsförordning av . Alraanacksprivilegiet har förnyatssenast genora beslut för tiden den 16 juli 1952den 15 juli1972. Vetenskapsakaderaien har arrenderat utprivilegiet. har Alraqvist & WikseUs Boktryckeri Aktiebolaginnehaft arrendet, Iutlåtande över en vid riksdag väckt raotion uttalade andralagutskottet, alt en översyn av reglerna för alraanacksprivilegiet ochforraerna för dess utövande borde göras genora Kungl. Riksdagenbeslöt i enlighet raed utskottets förslag (1964:1:643, 2LU 46, rskr 163). Efterberayndigande av Kungl, Maj:t tillkallade dåvarande chefen förecklesiastikdeparteraentel den 30 deceraber 1964 en sakkunnig alt företa dennaöversyn. Den sakkunnige lade frara sina förslag ibetänkandet Almanacksprivilegiet. Översyn av reglerna för privilegiet ochformerna för dess utövande. Prop.1973: 59 4 (StencilE 1966:5), Utredningen föreslog sammanfattningsvis att almanacksprivilegietborde bibehållas raen utövas på ett sätt sora i högre grad än tidigarefrärajade konkurrens på den aktuella raarknaden. Huvudprincipen i förslagetvar all rätten att trycka, ge ut och iraportera almanackor skulle vara tillgängligför envar raot erläggande av avgift till Vetenskapsakaderaien och grundad påavtal mellan och producenten. Vidreraissbehandlingen av utredningen uppehöU sig flertalet reraissinstanser inteendast vid utredningens förslag utan också vid den principiella frågan oraprivilegiesystemet överhuvudtaget borde bibehållas. Det överväldigandeflertalet remissinstanser ansåg därvid att privilegiesystemet borde upphöraeller att frågan om dess existens i varje fall borde las under oraprövning. Kungl.Maj:t tillkännagav (prop. 1969: 66) på grundval av näranda utredning sin avsikt att inte förnya Vetenskapsakaderaiens uteslutande privilegiuraatt ge ut alraanackor vid privilegieperiodens utgång ,Dåvarande departeraentschefen betonade därvid att ett avskaffande avalraanacksprivilegietraed därav följande bortfall av privilegieinkoraster förVetenskapsakaderaien aktuaUserade frågan ora akaderaiens fraratida ställningoch arbetsuppgifter, Vetenskapsakaderaien intar frarahölldeparteraentschefen ställningen av nationellt vetenskapligt organ på detraateraatisk-naturvetenskapliga orarådet med bl, a. betydelsefulla utåtriktadefunktioner. Dessa är frärast av in-forraativ och konlaktskapande art både inoralandet och på ett internationellt plan. har i nämndaavseende även viktiga uppgifter att fylla, I själva verket kundedet finnas skäl anta att akaderaiens utåtriktade verksarahet får ökadbetydelse i synnerhet på det internationella planet. Departementschefenkonstaterade vidare att Vetenskapsakaderaien f, n, driver ett antal fastainstitutioner sora har raycket skiftande karaktär, varför forraerna för derasfortsatta bestånd och verksarahet krävde särskilda överväganden för varjeenskild institution. Det var en uppgift i första hand för huvudraannen, dvs,Vetenskapsakaderaien, att överväga på vilket sätt denna fråga lärapligen bordebehandlas (prop, 1969: 66 s, 14), Statsutskottetunderströk vad departementschefen anfört ora Vetenskapsakaderaiensbetydelsefulla utåtriktade verksarahet, I fråga ora vetenskapligainstitutioner betonade utskottet all, raed hänsyn inte ramst till att flera avinstitutionerna har nära anknytning till motsvarande verksaraheter vid olikauniversitet, stalsraakterna hade ett intresse av att erforderligaföratsättningar skapas för fortsättande efter privilegiets upphörande iläraplig organisatorisk förra av den akaderaiverksarahet varav ett klartdokuraenterat behov föreligger. I likhet raed vad sora anförts i propositionenansåg utskottet att det var en uppgift i första hand för huvudmannen attpenetrera de 1973: 59 5 problem sora uppkoramer genora avvecklingen avalraanacksprivilegiet (SU 1969: 115 s, 2), Vad utskottet anfört gav riksdagensora sin raening till känna för Kungl, Maj:t (rskr 1969:293). Med utgångspunkt i statsraakternas ställningstagande år1969 alt avskaffa alraanacksprivilegiet överläranade Vetenskapsakaderaien iapril 1971 en anslagsfrarastäUning för /73, där akaderaienbegärde ökade resurser för bl, a, sin utåtriktade verksarahet. Efter noggrannprövning fann akaderaien alt inga organisatoriska förändringar f. n, synespåkallade i fråga ora huvudraannaskapet för dess institutioner. Akaderaienföreslog vidare att viss personal skulle föras över från forskningsråden tilldessa institutioner. Vid reraissbehandlingen av Vetenskapsakaderaiensanslagsfraraställning frarahölls genomgående betydelsen av att akaderaiensinforraativa och konlaktskapande verksarahet både på det nationella och på detinternationella planet säkerställdes och gavs ökade resurser. I fråga omhuvudmannaskapet för särat den fortsatta finansieringen och driften avakaderaiens institutioner rådde däreraot delade raeningar bland remissinstanserna(jfr prop. 1972: 1 bil, 10 s, 328331), Eflerberayndigande av Kungl, Maj:t i deceraber 1971 tUlkallade jag enutredningsraan, landshövdingen , för att utredahuvudraannaskapsfrågan rörande Vetenskapsakaderaiens institutioner. Enligtdirektiven skulle utredningsarbetet bedrivas med sikte på att i första hand deinstitutioner som hade en klar anknytning till ett universitet borde förasöver till universitets- och högskoleorganisationen, Utredningsraannen bordeanalysera verksaraheten vid varje enskild institution och belysa dessanknytning till liknande aktiviteter inora universitets- och högskolesektornsärat föreslå den organisatoriska lösning som skapade de bästaförutsättningarna för institutionernas fortsatta verksamhet. Utredningsmannenborde därvid ägna särskild uppmärksarahet åt gällande avtal,donationsbestäramdser, raarkfrågor ra, ra, Utredningsraannen borde bedriva sittarbete i nära sararåd raed och i den mån så befannserforderligt under förbehåll av statsraakternas godkännande träffaöverenskoraraelse raed akaderaien ora eventuellt påkallade organisatoriskaförändringar, I den raån utredningen ledde fram till att bordekvarstå sora huvudraan för viss institution, borde övervägas ora företrädareför universitetsmyndigheterna skulle ingå i den styrelse (raotsvarande) soraunder akaderaien har ansvaret för verksaraheten vid institutionen. Frånutredningsuppdraget borde i första hand undantagas dels och Sarekanläggningarna, dels bibliotek, varsfortsatta verksamhet behandlas sora ett led i statskontorets översyn avbiblioteksservicen i stockholrasorarådet. Utredningsraannen borde eraeUertidlägga frara förslag rörande finansieringen m, ra, av under den tidstatskontorets utredning Prop.1973: 59 6 Utredningsarbetet borde bedrivas skyndsarat.Huvudlinjerna i direktiven har tidigare redovisats för (prop, 1972:1bU, 10 s, 331), Utredningsmannen har överläranatbetänkandet institutioner. Betänkande med förslag ominstitutionernas framtida ställning m. m. avgivet av utredningrörande institutioner (Ds U 1972: 13). Beträffande åtskUliga av de förslag som lagts fram avutredningen och remissinstanserna fordras inte beslut av . Föröverblickens och sararaanhangels skull redovisas även vissa av dessa förslag. Vetenskapsakaderaien bildades på privat initiativ år 1739efter utländska förebilder som en sararaanslulning raellan politiker och naturvetenskapsmän.Avsikten var att befordra landets ekonorai genora forskning och uppfinningarfrärast på jordbrukels, raedicinens och teknikens oraråden.Vetenskapsakaderaien gav fr, o, ra. ut en publikation, akademiensHandlingar, där skilda vetenskapliga rön presenterades för allmänheten.Successivt vidgades akaderaiens verksamhet tUl att orafatta bl, a, driften avvetenskapliga institutioner. Vetenskapsakaderaiens uppgifter anges i 1 § av dess avKungl, Maj:t fastställda grundstadgar, Akaderaien, stiftad , har till uppgift altfrämja vetenskaperna, företrädesvis maleraatik och naturvetenskap. För denna sin uppgift verkar akaderaien genoravetenskapliga institutioner, genora utgivande av vetenskapliga skrifter,genora utdelande av understöd och belöningar åt förtjänta forskare ochförfattare särat i övrigt genora raedel, sora för ändaraålet står akaderaientill buds, Akaderaien håUer förbindelse raed utländska akaderaier ochlärda samfund och raed internationella vetenskapliga unioner särat verkar äveni övrigt för internationellt vetenskapligt samarbete, Vetenskapsakaderaien består enligt 2 § i grundstadgarna av lägst 120 svenska och högst 120 utländska ledaraöter. Desvenska ledamöterna skall enligt 3 § i grundsladgarna indelas i 1973: 59 7 tolvklasser, vilka representerar olika äranesoraråden, F, n, finns klasser förraatematik, astronorai, fysik, kemi, mineralogi, geologi och fysisk geografi,botanik, zoologi, medicinska vetenskaper, tekniska vetenskaper, ekonomiska,statistiska och sociala vetenskaper, geofysik och övriga vetenskaper och förfrarastående förtjänst inom vetenskaplig forskning, Vetenskapsakaderaien harvidare bildat ett 20-tal s, k, nationalkommittéer vilkas uppgift främst är attfungera sora svenska kontaktorgan raed de internationella vetenskapligaunionerna, Korarailtéerna omfattar ämnesområdena astronorai, geodesi ochgeofysik, kerai, radiovetenskap, fysik, biologi, geografi, kristallografi,raekanik, maleraatik, fysiologi, biokemi, geologi, biofysik, näringsforskningoch strålskyddsforskning, Vetenskapsakaderaienbedriver vidare vetenskaplig verksarahet vid ett antal institutioner för vilkaakaderaien är huvudraan. Akaderaiens institutioner är enligt 6 § igrundstadgarna , Stockholras observatoriura, ,zoologiska station, , Sareks naturvetenskapliga anläggningar, naturvetenskapligastation, geofysiska observatoriura särat Capristationen försolforskning. och akaderaiens forskningsstationer i övreNorrland gäller särskUda stadgar. Akaderaien äger vidare Ber-zdiusrauséet ochMuseet för de exakta vetenskapernas historia. Akaderaienutser själv preses och andra befattningshavare. Dendirekta ledningen av verksamhet handhas av dess ständigesekreterare. Till sitt förfogande har sekreteraren ett sekretariat beslåendeav kansli och räntkamraare, finns även en utlandssekreterare meduppgift att bereda ärenden rörande internationella förbindelseroch nationalkomraittéerna, AlltsedanVetenskapsakademiens tillkomst har ett viktigt led i dess verksarahet varit attge ut vetenskaplig litteratur. ger bl, a, ut följande vetenskapligalidskrifter inom det naturvetenskapliga orarådet: Arkiv för Maleraatik,Physica Scripta, Cheraica Scripla, Zoolo-gica Scripla, Arabio och Docuraenta,Levnadsteckningar över Kungl, Vetenskapsakaderaiens ledaraöter, Bidrag tUlKungl. Vetenskapsakaderaiens historia särat Kungl. Dessutom utger Mitlag-Leffler-slifidsen lidskriften Acta Malheraatica.Vidare utger statskalender. Vetenskapsakaderaiendelar vidare enligt lestaraen-tariska förordnanden ut Nobelpriseni fysik och kerai. Nobdverksarahetenorafattar eraellertid även andra oraråden. Genom raedel sora slår tillförfogande från särskUda fonder inora 1973: 59 8 kan frarastående udändska forskare inbjudas att soraNobelgästprofessor arbeta på svensk institution. har raed stöd av raedel sora erhållits frånriksbankens jubileumsfond Nobelsymposier anordnats. Vidareöverläranade riksbank i saraband med sitt 300-årsjubileura i raaj 1968en donation till sora raöjliggör alt ett »pris i ekonoraiskvetenskap till rainne» kan utdelas . Priset är av sararaastorlek som Nobelprisen och skall utdelas på den 10 deceraber,Vetenskapsakaderaien fungerar sora utdelare av detla pris, Vetenskapsakaderaienhar vidare raotlagit ett stort antal stipendie-och understödsfonder avbetydelse för svensk forskning. Det saramanlagda beloppet av utdeladestipendier och understöd uppgick till ca . Som enalltmer betydelsefull del i verksamhet ingår att etableraoch upprätthålla kontakter med utländska forskare och forskningsinstitutioner.Forraerna för den intemationella kontakt-verksaraheten har skiftat under årenslopp. Det ursprungliga systeraet raed korresponderande ledaraöter i andraländer, litleraturulbyle särat deltagande i internationella saraarbetsprojektanvänds och utvecklas därvid fortfarande tUlsammans med nya saraarbetsforraer,Vetenskapsakaderaien ingår sålunda sora svensk raedlem i International Councilof Scientific Unions (ICSU), som bildades , De till ICSU anslutnainternationella vetenskapliga unionerna har nationalkomraittéer i vart och ettav de 60 medlemsländerna. För vissaav nationalkomraittéerna har Kungl, Maj:t fastställt stadgarna. Dessakoraraittéer skall, vid sidan av uppgiften att uppehålla de internationellaförbindelserna, fräraja den svenska forskningen och stiraulera de personligaförbindelserna raellan dera sora arbetar inom koramitténs område, exerapelvisgenom alt anordna konferenser. Undersenare år har även inlett formaliserat samarbete med motsvarandeinstitutioner i andra länder. Sålunda har tillsararaans raedIngenjörsvetenskapsakaderaien träffat avtal raed Sovjetunionensvetenskapsakaderai ora utbyte av forskare och föreläsare. Akaderaien har ocksåslutit sådana avtal raed raedicinska vetenskapsakademi och, heltnyligen, med vetenskapsakademierna i , och Tyska DemokratiskaRepubliken, Genom avtal med deltar akaderaien också i ettstipendialutbyle raed , 2.1.5 Den totala omslutningen av Vetenskapsakademienscentrala och institutionella verksamhet är 1971 I följande sammanställning redovisas den totala omslutningen av 1973: 59 9 Vetenskapsakademienscentrala och institutionella verksamhet fördelad på olikaverksamhetområden samt hur dessa kostnader finansierades. SararaanstäUningenger en bUd av storleksordningen av verksamheten liksom av fördelningen mellande akaderaifinansierade resp. externt finansierade aktiviteterna vidinstitutionerna. Alraanacks-raedlen har, sora fraragår av sararaanslällningen,använts för finansiering av den perraanenta verksaraheten vid akaderaiencentralt och vid dess institutioner. Finansieringskälla(tkr.) (tkr.) Arbetsgivaravgifter, sjukvård, fram- Det totala bokförda värdet av de av Vetenskapsakaderaienförvaltade fonderna uppgick den 1 juU 1972 lill . I fråga omavkastningen av fonderna gäller följande. har genomfört en oraläggning avredovisnings-och budgetperioderna så alt dessa sora tidigare sararaanfallilraed kalenderår orafattar tiden den 1 juli30 juni. I saraband med övergångenförlängdes redovisningsperioden att totalt orafatta tiden den 1 januari197130 . Den totala avkastningen var . Detbör dock anraärkas att förläggningen av redovisningsperioden ger enraiss-visande bild av storleken av den årliga fondavkastningén. Då huvuddelenav kapitalet är placerad i aktier och aktieutdelning i flertalet fall skerunder våren är den angivna avkastningen i det närraaste dubbelt så stor sora ennorraal årsavkastning. Avkastningen fördelas på skilda an- 1973: 59 10 vändningsområden; pensionskostnader, fastighetsunderhåll,kursreglering, fondering ra. Närraare hälften av avkastningen härrör frånstipendiefonder. Från Vetenskapsakaderaiens förvaltning, vård och inseendehar staten tidigare övertagit verksaraheter av skiftande slag. Är 1959 tillkallade dåvarande statsrådet och chefen förecklesiastikdeparteraentel sakkunniga för utredning rörande naturhistoriskariks-rauseets och vissa andra institutioners fraratida stäUning tillStockholras högskola (den s. k. riksrauseiutredningen). Sora ett resultat avutredningens överväganden och förslag överfördes riksrau-séetoch statens rauseura, vilka båda stått under akaderaiens inseendeoch vård, helt till statligt huvudraannaskap . Vid Nobelinslitutet för fysik och kerai, också underakaderaiens inseende och vård, hade avdelningen för fysik upplåtits åtvetenskapsakademiens fysik. Dettaorabilda-des fr. o. ra. lill ett fristående statligt institut,benärant , raed uppgift att bedrivaforskning och utbildning inora atorafysikens oraråde. Institutet ställdeshärvid under universitetskanslersärabetets överinseende. I ledningen förinstitutet ställdes en särskild styrelse. Saratidigt raed förstatligandetförvärvade staten för 4 railj. den av ägda stadsägan 7inora stadsdelen i Stockholra, orafattande ett raarkoraråde på ca45 000 m-, jämte byggnader för båda avdelningar för fysik ochkerai. På grundval av riksniuselutredningens förslag träffadesvidare avtal mellan och staten, innebärande bl, a,, delsatt staten från , för vilken akaderaien är fondförvaltare,förvärvade vissa stiftelsen tillhöriga raarkoraråden, dels att den Bergianskadonationsprofessuren knöts närraare till i genora altinnehavaren ålades viss undervisnings- och exarainationsskyldighet inoraäranesorarådet botanik, I sararaanhanget bör vidare nämnas den påVetenskapakaderaiens initiativ bildade Meteorologiska centralanslallen sora år1919 uppgick i statens raeleorologiska och hydrografiska anstalt. Härutöver kan nämnas all landets nationalparker fram tUlår 1952 var ställda under Vetenskapsakaderaiens inseende och vård. Genomnaturskyddslagen detta år med dess följdförfattningar överfördes denna uppgiftlill domänstyrelsen, sora dock skulle sararåda raed akaderaien när regleraentenoch ordningsföreskrifter skulle utfärdas för nationalpark, Akaderaien hadeäven vissa övriga uppgifter inora det av staien organiserade naturskyddet,Saratliga dessa uppgifter försvann vid ikraftträdandet av den nu gällandenaturvårdslagen , Prop.1973: 59 11 2.2Allmänna utgångspunkter för utredningsarbetet Vetenskapsakademienär en av de äldsta akaderaierna i landet. Den instiftades raeduppgift att befordra ekonorai genom forskning och uppfinningar menfick efter hand tyngdpunkten i verksaraheten lagd på frärajande av raateraatikoch naturvetenskaper. Ända in har Vetenskapsakaderaien på olika sättspelat en viktig roll särskilt inora det angivna orarådet genora att tainitiativ till och ansvaret för driften av oUka institutioner, genora utdelningav stipendier och priser, särat genora att delta i internationelltvetenskapligt saraarbete ra, ra. En särställning intar härvid akaderaienssamverkan raed , har akaderaiens engageraang iflera institutioner, bl, a. riksrauseet , avvecklats och de tidigare Nobelinstitutenhar fått en annan ställning, Vetenskapsakaderaienhar sin centrala verksarahet och sht bibliotek förlagt till egna byggnader ocheget oraråde i i Stockholra, För akaderaiens verksarahet, sora bedrivsenligt av Kungl. Maj:t fastställda grundstadgar, har ända sedan raitten av 1700-taleten väsentlig inkomstkälla varit det privilegiura akaderaien då fick att utgealraanackan. Utarrenderingen av detta privilegiura gav akaderaien en inkomstpå ca 5 milj, kr. Därutöver har delvis ändamålsbundna inkomster frånolika fonder och donationer. Denav genora almanacks- och fondraedel finansierade centralaoch institutionella verksaraheten uppgick till storleksordningen 6,5railj. En betydande del av aktiviteterna vid institutionerbekostas av statsmedel genom bidrag från universitet, forskningsråd ra. ra.,varför den totala oraslutningen av verksamhet centralt och vidinstitutionerna uppgick till ca 12 railj. överväganden har en väsentlig utgångspunkt vid sidan av vadsora enligt direktiven skall ligga till grund för bedömningen av varjeinstitution varit den ökade vikt, som lagts vid akaderaiens uppgiftersora nationellt och internationellt vetenskapligt kontaktorgan på sitt område.Dessa utåtriktade aktiviteter har av exempelvis universitetskanslersämbetetbetecknats sora akaderaiens huvuduppgifter. Utredningsförslaget rörande varoch en av de berörda institutionerna har således inte bara baserats påöverväganden hur förutsättningarna för den fortsatta verksaraheten vidinstitutionerna direkt påverkas av förslagen, Dessutora har beaktats hur deföreslagna åtgärderna påverkar akaderaiens raöjUgheter alt fullgöra sinainforraativa och konlaktskapande uppgifter, Allraäntraå i denna del endast frarahållas alt en förändring av huvud- raannaskapetför institutionerna synes kunna inverka på dessa raöjligheter i bådariktningarna, I så raållo bör en förändring vara positiv, alt den avlastarakaderaien och dess centrala förvaltning ansvaret adrainistrativt ochkostnadsraässigt för institutionerna i fråga. Detla måste ge mer tid ochresurser för de nämnda utåtriktade funktionerna och innebär därför indirekt enförstärkning av denna dd av verksarahet, Ä andra sidan innebärakaderaiens engageraang för en institution, särskilt ora denna exerapelvisarbetar på ett område där internationell saraverkan är betydande och där denfyller en viktig roll, att akaderaien kan verka raed större tyngd, auktoritetoch sakkunskap på det internationella planet, I saramanhanget kan anmärkas atti de statliga akademierna ofta fungerar som huvudmän för en orafattandevetenskaplig verksarahet, medan för flera akademier i västra för vetenskapliga institutioner spelar ringa eller ingenroll. Synpunkter av detta slag får föras in i den allraänna avvägningen. Utredningensuppdrag att presentera underlag och förslag när det gäller särskilthuvudraannaskapet för Vetenskapsakaderaiens institutioner avser inte saratligaakaderaiinslitutioner. Sålunda har undantagits raakarna och Sarekanläggningarna särat vidare i huvudsakakaderaiens bibliotek, vars fortsatta verksamhet var föremål för utredning inomstatskontoret när denna utredning tillsattes. Sistnäranda begränsning är raedhänsyn till verksarahetens omfattning av viss betydelse.