prop · FW03201 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående godkännande av avtal mellan och Danmarkför undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter pä inkomst och förmögenhet;given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att godkänner ett mellan och Danmarkingånget avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter påinkomst och förmögenhet. Avtaletavses träda i kraft, sedan de båda statema underrättat varandra om att ratifikationskett eller andra åtgärder vidtagits för avtalets ikraftträdande i resp. stat,och bli tillämpat på inkomst som förvärvas fr. o. m. kalenderåret efterikraftträdandet. Avtalet avses vidare bli tUl-lämpUgt på förmögenhetsskatt, somutgår på gmnd av taxering fr. o. m. andra kalenderåret efter ikraftträdandet. 1 1973.1 saml. Utdragav protokollet över finansärenden, håUet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådetpå . Närvarande:statsministem , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännande av avtal mellankonungariket och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhetoch anför. Maj:t beslutat att avtalet mellan ochDanmark för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst ochförmögenhet skuUe undertecknas, har det undertecknats för del avministern för utrikes ärendena. Den21 slöts mellan .Sverige och ett avtal för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet. Avtaletgodkändes av (prop. 1958: B 42, BeU 1958: B 19, rskr 1958: B 103) ochtUlämpades första gången vid taxering (SFS 1958: 653 och 654).Avtalet ändrades genom tilläggsavtal (prop. 1959: 165, BeU1959: 61, rskr 1959: 328, SFS 1959: 593). Undersenare år har de nordiska länderna bedrivit etl omfattande förhandlingsarbetei syfte alt ersätta äldre internordiska dubbelbeskattningsavtal med nya,baserade på det modellavtal som upprättades av Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling (). För svensk del gäller sålundanumera i förhåUande lill dubbelbeskattningsavtalet (SFS 1972: 35). Ett nytt avtal med har förelagts förgodkännande (prop. 1973: 179). Vidare har förhandlingar om ett nytt avtal medIsland avslutats. Med ägde avtalsförhandlingar rum i Köpenhamnden och i . Vid sistnämnda tillfäUeparaferades ett på svenska språket avfattat förslag till nytt avtal. Vidförhandlingar har överenskommelse nåtts om vissatillägg till den paraferade texten. En dansk avtalstext har sedermerautarbetats. Avtalsförslaget torde få bifogas till statsrådsprotokollet i dettaärende som bilaga. Avtalsförslagetremitterades till kammarrätten i och riks- Prop.1973: 201 3 skatteverket.Sistnämnda myndighet har framfört vissa synpunkter av i huvudsak formell natur.Jag avser att ta upp dessa i samband med de avtalsbestämmelser till vilka dehör. Det danska skattesystemetöverensstämmer i huvudsak med det svenska. Sålunda tas i ut statUg ochkommunal inkomstskatt, sjömansskatt samt statlig förmögenhetsskatt. Härtillkommer särskUd inkomstskatt, amtskommunal inkomstskatt och kyrkoskatt. Del kannämnas, att gåva som regel är föremål för inkomstbeskattning. Juridiska ochfysiska personer är obegränsat skattskyldiga om de har hemvist i Danmark.Obegränsat skattskyldig är också person som stadigvarande vistas i landet. Enperson anses i allmänhet vistas stadigvarande i om han uppehåller sigdär . Dansk medborgare som arbetar på danskt fartyg ellerinnehar statiig anställning är också obegränsat skattskyldig. Fysisk person,som efter att ha varit obegränsat skattskyldig lämnat den1 eller senare för att bosätta sig i annan stat, är obegränsatskattskyldig efter utflyttningen, såvida han inte visar, alt hanär obegränsat skallskyldig i den nya bosätlningsstaten. Beskattningsåretöverensstämmer normalt med kalenderåret. Den statliga inkomstskatten utgårefter en progressiv, skiktad gmndskala. Skatten beräknas efter en utlagsprocentsom bestäms för varje beskattningsår. Den får dock ej överstiga 105 %.Inkomstskalan är indexreglerad och faststäUs genom särskilt beslut för varjeår. Inkomstskalor och skatteuttag framgår av följande tabell (en dansk krona,dkr., motsvarar ungefär 0: ): Inkomst Gmndskala Skala för Skatt uttas med På grundskalan () 17 000 dkr. 19 800 dkr. 13 000 dkr. 15 100 dkr. 40 000 dkr. 46 600 dkr. Denkommunala inkomstskatten är proportionell och utgår med procentsats sombeslutas av resp. kommun. I princip sker samlaxering av äkta makar men undantaggäller för inkomst som hustrun uppburit på grand av fritt yrke, tjänst hosannan än mannen samt för personlig pension etc. Vid beräkning av skattepliktiginkomst medges s. k. "person-fradrag" med f. n. 5 800 dkr. förensamstående och 11 600 dkr. för äkta makar. Dessa avdrag justeras medpenningvärdets förändring. Förvärvsarbetande hustru är också berättigad tillavdrag av inkomsten dock högst 2 000 dkr. Avdraget nedsätts med 100dkr. för varje 1 000 dkr. som lönen överstiger 10 000 dkr. Om hustru samlaxerasmed mannen eller har inkomst som understiger 2 400 dkr. och om hon i väsentligomfattning deltagit i mannens eller makarnas gemensamma förvärvsverksamhet,medges mannen avdrag av sin inkomst, dock Prop.1973: 201 4 högst med 12 800 dkr., vilket belopp anses utgöra hustrunsinkomst. Den inkomst som sålunda hänförs lill hustrun minskas emellertid medpersonligt avdrag samt med ett särsldlt avdrag på 1 200 dkr. Detta senareavdrag avtrappas dock med 100 dkr. för varje 1 000-lal dkr. varmed makarnassammanlagda inkomst överstiger 30 000 dkr. Vid beräkning av inkomst av tjänstmedges ett schablonavdrag med 2 000 dkr., dock högst av inkomsten. m. medges vid beräkning av beskattningsbar inkomst sådan fysiskperson som uppbär bl. a. folkpension vissa tilläggsavdrag, vUka dock avtrappasenligt särskilda regler. Anställd som avser att börja egen rörelse fårskattefritt avsätta minst 500 dkr. men högst av inkomsten. När rörelselillgångarinköpts för 30 000 dkr. får det belopp som är lägst av 5 000 dkr. eller 1/3 avdet avsatta beloppet användas utan att återföras till beskattning. Underårigabarn samtaxeras i vissa fall med föräldrarna vid inkomst-ochförmögenhetsbeskattningen, nämligen såvitt avser inkomst på grund av avkastningsrättsamt förmögenhet, om avkaslningsrätten eller förmögenheten erhållits som gåvaav föräldrarna. I utlandetbosatta personer är begränsat skattskyldiga, dvs. skyldiga alt erlägga skattför inkomst eller förmögenhet som anses ha källa i . Skatt tas i regelut efter vanliga skattesatser men amtskommunal inkomstskatt samt bidrag lillbl. a. folkpensioneringen utgår inte för sådana skattskyldiga. Kommunalinkomstskatt utgår vidare med en enhetlig skattesats av och skattesatsenför utdelning från danskt bolag är . Det personliga avdraget på 5 800 dkr.medges vid beskattning av anslällningsinkomst och vissa pensionsutbelalningar m.m. Skattuppbärs genom ett källskatlesyslem. Med hänsyn lill arten av inkomst ellerinkomsttagare indelas inkomsten i A- eller B-inkomst. Med A-inkomst avses lönoch liknande ersättning utbetalad av arbetsgivare bosatt i . Lön ellerliknande ersättning från andra arbetsgivare kallas B-inkomst. Till B-inkomsthänförs även ränta. Anställd, som erhåller lön som är B-inkomst, erläggerskatt på grundval av en preliminär deklaration. Vissa inkomster avengångskaraktär, t. ex. realisationsvinst, avgångsvederlag etc. som uppbärs avfysisk person, är undantagna från vanlig inkomstskatt. De beskattas i stäUetmed en särskild inkomstskatt efter en skattesats av av den del av vinsteneller inkomsten som överstiger 6 000 dkr. Bolag erlägger inte särskildinkomstskatt ulan beskattas med de vanliga inkomstskatterna. Oinskränkt skatlskyldig erlägger förmögenhetsskatt med 0,på den del av förmögenheten som överstiger 300 000 dkr., oavsett om förmögenhetenfinns i eller annorstädes. Bådebeträffande den stadiga inkomstskatten och förmögenhetsskatten finnsbegränsningsregler. Sålunda nedsätts den statliga inkomstskatten med den dd avsammanlagda beloppet av skatten på inkomst lill stat, kommun och amlskommun samlfolkpensionsavgiften som översti- 1973: 201 5 ger66 2/av den beskattningsbara inkomsten, reducerad med vissa avdrag. Vidaresker nedsättning av statlig inkomstskatt med den del av summan av statUginkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, skatt, amtskommunal skatt ochfolkpensionsavgifl som överstiger av den beskattningsbara inkomsten.Slutligen medges nedsättning av förmögenhetsskatten enligt vissa regler i falldå inkomsten är låg i förhållande tUl förmögenhetens storlek. Inkomstav en- och tvåfamiljshus beräknas i regel efter på taxeringsvärde upp tUl500 000 dkr., efter på sådant värde mellan 500 000 dkr. och 700 000 dkr.samt efter på överskjutande taxeringsvärde. Avdrag medges f. n. förränteutgifter, schablonmässigt beräknade reparationskostnader, skatt på fastegendom etc. Denstatliga inkomstskatten för aktiebolag uppgår tiU av den beskattningsbarainkomsten. Från uppkommen vinst får avdrag göras för lägsta beloppet av avvinsten eller 2 1/av aktiekapitalet. I fråga om inkomst av rörelse iutlandet gäller att den på sådan inkomst belöpande skatten nedsätts tillhälften. Avräkning medges för utländsk skatt på inkomsten. Moderbolag sominnehar eller mer av aktiekapitalet i ett dotterbolag kan erhållanedsättning med så stor del av skatten som mottagen utdelning fråndotterbolaget utgör av hela den skattepliktiga inkomsten. Förlustunder kan kvittas mot vinst under upp tUl efter förluståret. Sjömän,som tjänstgör på fartyg registrerade i , påförs en särskUd sjömansskatti stället för statlig och inkomstskatt samt folkpensionsavgift.Skatten beräknas efter gmnder, som ungefär överensstämmer med de svenska reglemaom sjömansskatt. Deviktigaste skUlnaderna mellan det nya avtalet och det gällande avser reglemaom utdelningsbeskattning och metoden för att undvika dubbelbeskattning samt denya beskattningsreglerna för s. k. gränsgångare. Angåendedet huvudsakliga innehållet i avtalet får jag anföra följande. Art.1 anger de personer som omfattas av avtalet. 2 upptas de skatter på vilka avtalet skall tillämpas. Avsikten är attavtalet skall gäUa de båda staternas samtliga skatter på inkomst ochförmögenhet. Enligt art. 2 punkt 5 gäller emellertid avtalet inte i fråga omsärskild beskattning av vinst på lotteri och vadhållning samt arvs-ochgåvoskatter. Art.35 innehåller definitioner av vissa uttryck, som används i avtalet. DefinUionernaöverensstämmer i huvudsak med dem som intagits i modellavtal.Definitionen av uttrycket "internationell trafik" i art. 3 punkt 1 hfinns emellertid inte i modellavtalet. Uttrycket har betydelse för tUlämpningenav art. 8, art. 13 punkt 2, art. 15 punkt 3 c och art. 23 punkt 3. I art. 3 punktema1 a och b anges, att begreppen ti 1973.1 saml. 1973: 201 6 ""resp. "" också omfattar den del av kontinentalsockeln övervilken de avtalsslutande staterna kan utöva vissa rättigheter i enlighet med1958 års konvention om kontinentalsockdn. Art. 4 och 5 skiljer sig i vissasakliga hänseenden från gällande regler. Sålunda löses frågan om dubbelthemvist för juridisk person enligt nuvarande regler på grundval av personensnationalitet under det att enligt art. 4 punkt 3 i det nya avtalet den verkligaledningen blir avgörande för hemvistet. Art.621 reglerar beskattningen av särskUda inkomstslag. 6 får inkomst av fastighet beskattas i den stat där fastigheten ärbelägen. Motsvarande regel tiUämpas även i nuvarande avtal. Eftersom credit oftax-metoden (.avräkning av skatt) för undvikande av dubbelbeskattning införs idet nya avtalet, får emellertid fastighetsinkomsten, i motsats till vad som nugäller, beskattas också i inkomsttagarens hemviststat. Uppkommendubbelbeskattning undanröjs med till-lämpning av bestämmelserna i art, 24 punkt1. Jag avser att senare redogöra närmare för dessa bestämmelser. I dettasammanhang bör påpekas, att de särskilda regler om beskattning av vinst vidförsäljning, förädUng eller transport av virke, vUka intagits i art. 4 punkt 2andra stycket i gällande avtal, mte har någon motsvarighet i det nya avtalet. 7 får inkomst av rörelse beskattas i den stat där rörelsen bedrivs frånett fast driftställe. Innebörden av begreppet fast driftställe anges i art. 5.Om person med hemvist i bedriver rörelse från fast driftställe iDanmark får inkomsten beskattas i båda statema, men skall medgeavräkning enligt art. 24 punkt 1 för skatt som erlagts i . Inkomst avrörelse som bedrivs i samband med byggandet och driften av fasta förbindelseröver beskattas enligt de särskilda bestämmelserna i art, 21. Frånhuvudregeln i art. 7 undantas inkomst av sjöfart och luftfart i internationelltrafik. Regler om beskattning av sådan inkomst firms i art. 8. Inkomst somförvärvas av () beskattas enligt den särskUdabestämmelsen i art. 8 punkt 3. Art.9 innehåller bestämmelser om omräkning av inkomst vid obehörigvinstöverflyttning. Artikelns första två stycken överensstämmer med motsvarandebestämmelser i modellavtal. Tredje stycket har i sak oförändratöverförts från nuvarande avtal. I har bestämmelserna betydelse för tUlämpningav 43 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928: 370) (43 § 1 mom. ändrad senast 1965:573). Enligtgällande avtal beskattas utdelning endast i mottagarens hemviststat. I art. 10i det nya avtalet har hemviststatens beskattningsrätt bibehållits men den statdär det utdelande bolaget har hemvist (käUsta-ten) har tiUerkänts en begränsadbeskattningsrätt. Skatten i källstaten får i regel inte överstiga avutdelningens bruttobelopp. Om emellertid mottagaren av utdelningen är ettbolag som behärskar mmst 1973: 201 7 avröstetalet för aktierna i det utdelande bolaget, får skattesatsen inteöversliga . Dubbelbeskattning undanröjs genom att hemviststalen medgeravräkning för erlagd skatt i källstaten enligt art. 24 punkt 1. 10 punkt 4 första stycket avser att förhindra kedje-beskatttung avutdelning mellan bolag. Bestämmelserna anknyter på svensk sida tUl reglerna omskattefrihet för utdelning mellan bolag enligt 54 § kommunalskattelagen (54 §ändrad : 915) och 7 § förordningen (1947: 576) om statliginkomstskatt (7 § ändrad : 716). Motsvarande bestämmelser finns äveni gällande avtal. Reglerna i art. 10 punkt 4 andra stycket har däremot ingenmotsvarighet i gällande avtal. Dessa regler har införts för att förhindra ickeavsedda skattelättnader i fall då ett danskt bolag till svenskt bolag vidareutddarutdelning från bolag i tredje stat. Bakgmnden till dessa regler är de tidigareberörda skattelättnaderna som enligt dansk lagstiftning i vissa fall ges etldanskt bolag i fråga om utdelning från utiandet. I art. 10 punkt 5 ges debehöriga myndigheterna möjlighet att genom överenskommelse undanta vissaskattefria institutioner från beskattning i källstaten. För sådanainstitutioner kan de nya reglerna om beskattning i källstaten irmebära en obUligextra belastning. Art. 10 punkt 6 föreskriver undantag från begränsningsregelni art. 10 punkt 2 för de fall då utdelningen har samband med fast driftställesom mottagaren har i källstaten. I sådana fall tillämpas bestämmelserna i art.7 om beskattning av inkomst av rörelse. Delta gäller dock inte i fall somavses i art. 21. har påpekat att den skatt som får las ut i källstatenvarierar i avtalen med de nordiska statema. Källskatlen får uppgå till högst i förevarande avtal Uksom i det norska avtalet (se SFS 1972: 35) men liUhögst i det nya finska avtalet (se prop. 1973: 179). Verket understrykerallmänt vikten av likformighet särskilt i förhåUande tUl de nordiska staterna.TUl detta viU jag anföra att det är många faktorer som påverkar utformningen avett dubbelbeskattningsavtal. Det är t. ex. uppenbart, att avtalsreglerna måsteutformas så att de passar de avlalsslutande staternas skatldagslLftning, iförevarande hänseende särskilt bolagsskattelagstiftningen. Andra faktorer, vUka ibland kan vara de avgörande, är önskemål från deavtalsslutande staterna som grundar sig på politiska, ekonomiska, fiskalaeller andra överväganden. Vid förhandlingarna med rådde enighet om attde nu föreslagna skattesatserna, 15 resp. , var de som bäst tillgodosågbåda statemas intressen. Dessa skattesatser överensstämmer för övrigt med de avOECD rekommenderade högsta skattesatserna. Jag föreslår därför att art. 10godtas i föreslagen lydelse. Gällandeavtal reglerar inte uttryckligen beskattning av ränta. Sådan inkomst, utomränta hänförlig tiU inkomst av rörelse, skall därför beskattas såsom all annaninkomst som inte uttryckUgen omnämnts i avtalet, dvs. endast i inkomsttagarenshemviststat. Även enligt det nya av- taletfår beskattning av ränta ske endast i sistnämnda stat och en uttrycklig regelmed denna innebörd har intagits i art. 11. Om räntan har verkligt samband medrörelse som mottagaren bedriver från fast driftställe i källstaten, gälleremellertid bestämmelserna om rörelsebeskatt-ning i art. 7 (art. 11 punkt 3).Undantag från sistnämnda bestämmelser föreskrivs i art. 21. Enligt art. 12 beskattassådan royalty som där avses endast i mottagarens hemvistslat. Regelnöverensstämmer med motsvarande bestämmelser i modellavtal och med vadsom gäller enligt nuvarande avtal. Enligt art. 12 punkt 3 gäUer reglerna ombeskattning av inkomst av rörelse i art. 7 i de fall då royaltyn har verkligtsamband med rörelse som royaltymottagaren driver från driftställe i källstaten.Undantag från sistnämnda bestämmelse föreskrivs i art. 21. Art. 13 imiehållerbestämmelser om realisationsvinstbeskattning. Punkterna 13 överensstämmer ihuvudsak med motsvarande regler i modellavtal. Enligt art. 13 punkt 2får sålunda vinst på grund av överlåtelse av lös egendom hänförlig till fastdriftställe beskattas i den stat där det fasta driftstället är beläget. Skerbeskattning även i överlåtarens hemviststat, undanröjs dubbelbeskattningen medtillämpning av art. 24 punkt 1. Undantag från beskattningsregeln i art. 13punkt 2 gäller i fall som avses i art. 21. I art. 13 punkt 4, som inte har någonmotsvarighet i modellavtal, föreskrivs, såsom ett undantag från punkt 3,att en stat under vissa förutsättningar får beskatta vinst som uppkommit för enperson med hemvist i den andra staten vid försäljning av aktier i ett bolagvars väsentiiga tillgång utgörs av fastighet. Såvitt avser beskattning iSverige är bestämmelsen av intresse vid till-lämpning av 35 § 3 mom. sjundestycket kommunalskattelagen (35 § 3 mom. ändrad : 273). Motsvaranderegel finns i de nya avtalen med (SFS 1972: 35) och (prop. Bestämmelserom beskattning av fritt yrke har upptagits i art. 14, som överensstämmer med . I likhet med detta får enligt förevarande avtal inkomst av frittyrke beskattas i utövarens hemviststal. Om inkomsten är hänföriig tUlstadigvarande anordning som yrkesutövaren har i den andra staten, får inkomstenbeskattas även i den staten. Eventuell dubbelbeskattning undanröjs medtillämpning av art. 24 punkt 1. Bestämmelsema i art. 21 kan emellertid medföraundanlag från reglerna i art. 14. 15 punkt 1 beskattas inkomst av enskild tjänst i princip i inkomstlagarenshemviststat. Inkomst av arbete, som utförts i den andra staten, får emellertidbeskattas där om inte arbetet utförts i denna andra stat under kortare vistelsedär. Har arbetet utförts under sådan vistelse, sker beskattning endast iinkomsttagarens hemviststat, under de förutsättningar som anges i art. 15punkt 2. Beskattning endast i hemviststaten sker också i de fall som avses iart. 21 punkt 3. 1973: 201 9 serbeträffande inkomst av anstäUning ombord på fartyg och luftfartyg finns i art.15 punkt 3. Inkomst av arbete ombord på svenskt eUer danskt handelsfartygbeskattas endast i den stat vars nationalitet fartyget har (art. 15 pimkt 3 a).Bestämmelserna, som i sak oförändrade överförts från gällande avtal, ärutformade mot bakgrund av de sinsemellan likartade svenska och danska sjömansskattereglema.En i bosatt erlägger svensk sjömansskatt enligt de regler somgäller för bosatt i (SFS 1958: 541). Bestämmelsen i art. 15punkt 3 b överensstämmer med motsvarande bestämmelse i det nya norska avtalet(SFS 1972: 35). Inkomst av anställning ombord på luftfartyg i internationeUtrafik beskattas enligt art. 15 punkt 3 c endast i inkomsttagarenshemviststat. Motsvarande gäller, såvitt avser luftfartyg som används av SAS,inkomst av anställning ombord på luftfartyg i im-ikestrafik. Art. 15 punkt 4innehåller regler om beskattning av s. k. gränsgångares arbetsinkomst. Iprincip motsvarande bestämmelser om beskattningen av gränsgångare finns i denya avtalen med (SFS 1972: 35) och Fui-land (prop. 1973: 179). Beträffandeinnebörden av och bakgrunden till de särskUda beskattningsreglerna för gränsgångarefår jag hänvisa tUl vad jag anförde i samband med att det norskadubbelbeskattningsavtalet förelades för godkännande (prop. 1971: 172,s. Med hänsyn tUl alt och inte har gemensam landgränshar någon begränsning av reglernas tillämplighet lill gränskommuner inte kunnatske. Inte heller har någon annan geografisk begränsning ansetts lämplig. Iöverensstämmelse med modellavtal föreskrivs i art. 16, attstyrelsearvoden och liknande ersättningar får beskattas i den stat där detutbetalande bolaget har hemvist. Sker beskattning även i m-komsttagarens hemvislslat,undviks dubbelbeskattning genom avräkning enligt art. 24 punkt 1. Inkomstsom artister och professionella idrottsmän uppbär beskattas enligt art. 17 iden stat där arbetet utförs. Bestämmelsen utgör ett undanlag från reglerna iart. 14 och 15. Till skillnad från modellavtal men i likhet med ettflertal tidigare ingångna svenska dubbelbeskattningsavtal gäller enligt art.17 punkt 2 motsvarande beskattningsregel även då annan än artisten elleridrottsmannen själv uppbär inkomsten, t. ex. ett artistbolag i vilket artisteneUer idrottsmannen själv har ett avgörande inflytande. Igällande avtal finns inte några uttryckliga bestämmelser om beskattning avpensioner. De beskattas därför enligt art. 3 punkt 1 i avtalet endast imottagarens hemviststat. Enligt art. 18 punkt 1 i det nya avtalet beskattaspension, som inte utgår på grund av allmän tjänst, och livränta endast imottagarens hemviststat. Från denna regel undantas enligt art. 18 punkt 2utbetalningar enligt vardera statens socialförsäkringslagstiftning. Bestämmelsemainnebär, att kan beskatta 1973: 201 10 t.ex. folkpension och allmän tiUäggspension (ATP) som utbetalas till person medhemvist i . har ansett all uttrycket "socialförsäkring"bör preciseras och har därvid hänvisat till vad verket anfört i sitt yttrandeöver dubbelbeskattningsavtalet med . Jag får i denna fråga hänvisa tillvad jag anförde i samband med att det finska avtalet förelades förgodkännande (prop. 1973: 179, s. 11 och 12). Enligtgällande avtal beskattas all inkomst av anställning, således även anställning istatlig eller , endast i den stat där den verksamhet, av vilkeninkomsten härrör, utövats. Enligt art. 19 punkt 1 a i det nya avtalet beskattasemellertid inkomst av allmän tjänst endast i den stat varifrån inkomstenutbetalas. Motsvarande gäller enligt art. 19 punkt 2 a i fråga om pension pågrund av allmän tjänst. I fall som avses i art. 19 punkterna 1 b och 2 b skerdock beskattning endast i inkomsttagarens hemviststat. Motsvarande gäUer ominkomst förvärvas under sådana omständigheter att art. 21 blir tUl-lämpUg. Liksomi gällande avtal finns i det nya avtalet regler om skattebefrielse i vissafall för studerande och praktikanter. I del nya avtalet har sådana bestämmdserintagits i art. 20. Punkt 1 i denna artikel överensstämmer i sak med modeUavtal.Art. 20 punkt 2, som inte har någon motsvarighet i modellavtalet, innehållerbestämmelser om beskattning av inkomst som studenter från den enaavtalsslutande staten uppbär vid anställning i den andra staten under tUlfälligvistelse där. De nya bestämmelserna är i vissa hänseenden mindre restriktiva ände nu gäUande. a. är skattefriheten inte längre begränsad lill studerandevid universitet och högskolor.