prop · FW0332 · 1973-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1973 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i , m. m.;given . Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande avbUagda utdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådetsprotokoll, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtande tillriksdagen föredraganden hemställt. Propositionen innehåUer förslag till en partiellreform av den familjerättsliga lagstiftningen, i första hand äktenskapsrätten. Beträffande ingående av äktenskap föreslås ihuvudsak följande. Gif-termålsbalkens bestämmelser om trolovning upphävs. Den som har fyllt föreslås få gifta sig utanföräldrarnas samtycke. För dem som är krävs lUcsom hittillslänsstyrelsens tillstånd tUl äktenskapet. I tillståndsärendet skall föräldrarnahöras. Förbudet för sinnessjuka och sinnesslöa att gifta sig utan socialstyrelsenstUlstånd upphävs. Äktenskap mellan halvsyskon tillåts efter dispens av Kungl.Maj:t eller myndighet som Kungl. Kyrklig och borgerlig vigselbehålls som form för ingående av äktenskap, men det förutskickas att ettenklare alternativ till det nuvarande borgerliga vigselformuläret skallinföras. Vidare skisseras nya regler angående kyrklig vigsel, som innebär delsatt vigselförrättarnas behörighet vidgas, dels att regel omskyldighet för församlingspräst att viga slopas. Någon lagändring i denna delföreslås inte, eftersom detta förutsätter godkännande av kyrkomötet. De viktigaste lagändringarna avser reglema omupplösning av äktenskap. Det sällan utnyttjade återgångsinstitutet avskaffas.Vidare upphävs reglema om hemskUlnad samt bestämmelserna om omedelbar äktenskapsskillnadpå särskilda grunder. Make får i princip rätt tUl omedelbar 1 saml Nr 32 Prop.1973: 32 2 äktenskapsskillnad.Om endast en av makarna vUI skUjas eller om ma-kama eller en av dem harvårdnaden om eget barn skall dock skilsmässan föregås av enbetänketid . Betänketiden löper från den dag då makarnasgemensamma ansökan kommer in till domstolen eller, när de är oense iskilsmässofrågan, den dag då den ena makens ansökan delges andra maken. Inomett år från det betänketid började löpa måste åtminstone en av makarnafullfölja skilsmässan genom att hos domstolen göra ansökan om dom påäktenskapsskillnad. Annars är frågan om äktenskapsskillnad förfallen. Detkrävs inte att makarna lever isär . Var och en av makarna kanemellertid i samband med den första ansökningen eller när som helst underbetänketiden begära domstolens beslut att samlevnaden skall hävas. Make kan dåockså få domstolens beslut om vårdnaden om gemensamma bam, om underhåll och omrätt att sitta kvar i den gemensamma bostaden. Make som har bott åtskild frånandra maken under kan få skilsmässa utan betänketid, oavsett ommakarna är ense eller inte och även om det finns underåriga barn. Medlingen blir frivillig och bestämmelserna häromflyttas till en särskild lag om medling mellan samlevande. Reglemaom äktenskapets ekonomiska rättsverkningar omfattas i princip inte av reformen.Vissa smärre ändringar föreslås emellertid. Vid bestämmande av underhållsbidragtUl make skall frågan om vem som har skuld till äktenskapets upplösning intetUImätas någon betydelse. Genom ett tiUägg till lagregeln om underhåll efteräktenskapsskillnad markeras att domstolen skaU beakta att make kan ha ettsärskUt behov av bidrag närmast efter skUsmässan.Reglema om makars egendom har utformats så, att vad make förvärvar underbetänketiden före skilsmässan blir enskild egendom, om det döms tilläktenskapsskillnad. Möjligheten att ålägga make att betala skadestånd till andramaken vid skilsmässa slopas. a. på gmnd härav föreslås att man vidbodelning efter äktenskapsskillnad skall kunna avvika från den eljest gäUanderegeln om hälftendelning av giftorättsgodset, om en sådan delning skuUe framståsom uppenbart obiUig med hänsyn till makarnas ekonomiska förhållanden och dentid som äktenskapet varat. I regler om vårdnad om barn iäktenskap görs den ändringen att frågan om vem av föräldrarna som bär skuldentill att det har uppstått söndring mellan dem inte skaU tUlmätas någonbetydelse vid avgörandet av vårdnadsfrågan. I fråga om barn utom äktenskapföreslås sådana ändringar att faderns möjlighet att få vårdnaden blir densammasom när det gäller barn i äktenskap. Denna ändring får betydelse framför alltvid separation mellan föräldrar som har levt tillsammans utan att vara gifta. Ett förslag till lag om ogifta samboendesgemensamma bostad behandlar rätten till bostaden när ogift man och ogiftkvinna som har sam- 1973: 32 3 manlevtunder äktenskapsUknande förhållanden upplöser samlevnaden. Lagen är utformadefter mönster av lagen med särskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad.Den av parterna som inte har hyres-eller bostadsrätten får rätt att mot lösenöverta denna, om han bäst behöver bostaden och det med hänsyn tillomständigheterna kan anses skäligt. Om parterna inte har eller har haft barntillsammans får övertagande dock ske endast om det föreligger synnerliga skäl. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Den blirtillämpUg även på äldre äktenskap. Om ett skilsmässoförfarande har inletts föreikraftträdandet dvs. om makarna eUer någon av dem före hosdomstol har begärt hemskiUnad eller äktenskapsskillnad skall dock de äldrebestämmelserna i tUlämpas. Lag om ändring i Härigenom förordnas dels att 1 kap., 2 kap. 11 kap. 1730 §§, 14 upphöra att gälla, dels att 2 kap. 25 5 kap. 7 §, 6 kap. 2 och 12 kap. 1 §, 13 kap. 1- och 32 §§ samt rubriken dels att i balken skall 10 §, 13 kap. 12 a och delse. i fråga om , 710 §§ och 13 §, 3 kap. 7och 8 §§, 10 kap., kap. samt 15 kap. 810, 14 och 23 §§ skall §§, 3kap. 13 §§, 4 kap. 2-, 6 och 8 §§, 6 a §§, 7 kap. 4 §, 8 kap. 8 §, 11 kap.116 §§, -3 och 10 §§, 15 kap. 1, 4, 5, 11, 12, 24, 28, 29 till 11 kap. skaU hanedan angivna lydelse, införas fem nya paragrafer, 3 kap. 4 §, 4 kap. 13 b §§samt 15 kap. 7 §, av nedan angivna ly- 2 kap. 2 §2 Den, som är och ej förut varit gift, må ejingå äktenskap utan föräldrarnas samtycke. Är den ene av föräldrarna död ellersinnessjuk eller sinnesslö eller utan del i vårdnaden, eller kan yttrande frånden ene ej utan märklig omgång eller tidsutdräkt inhämtas, vare den andres samtycketillfyllest. Är sådant fall för handen beträffande båda föräldrarna, tage den trolovade sam- 1 Senaste lydelse av 1 kap. 6 § 1969: 798 2 kap. 9 § 1947: 187 2 kap. 13 § 1971: 556 3 kap. 7 § 1968: 758 10 kap. 1 § 1947: 187 10 kap. 2 § 1948: 272 3 § 1968: 758 11 kap. 20 § 1969:798 11 kap. 26 § 1952: 333 11 kap. 27 § 1949: 383 2 Senaste lydelse 1971: 871. Den som är förklarad omyndig eller enligt rättens beslutskall förbli omyndig även efter uppnådd myndighetsålder får ej ingå äktenskaputan förmyndarens samtycke. Vägras samtycke, kan rätten på ansökan tillåtaäktenskapet, om skäl för vägran ej föreligger. 11 kap. 14 kap. 14 kap. 14 kap. 15 kap. 15 kap. 15 kap. 15 kap. 28 § 1952: 333 1 § 1968: 758 2 § 1968: 758 3 § 1946: 822 4 § 1968: 758 8 § 1968: 758 9 § 1968: 758 14§ 1946: 822 23 § 1946: 822 tycke av förmyndaren eller, där särskild förmyndare ej ärnämnd, av annan giftoman, som rätten på anmälan förordnar. Ej må den, som är omyndig förklarad,ingå äktenskap utan förmyndarens samtycke. Äktenskap får ej ingås mellan demsom är i rätt upp- och nedstigande släktskap med varandra eller som ärhelsyskon. Halvsyskon får ej ingå äktenskapmed varandra utan tillstånd av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. Vägras samtycke i fall, som i 2 eller 3 § avses, ägerätten på ansökan tillåta äktenskapet, om skäl till vägran prövas ej vara förhanden. Den som är gift får ej ingå nytt äktenskap. Den, som är sinnessjuk eller sinnesslö, må ej ingåäktenskap, med mindre finner skäligt tillåta äktenskapet. I ärende om tillstånd enligt 1 § skall den underårigesvårdnads-liavare beredas tUlfälle att yttra sig, om det kan ske. Yttrande skalläven inhämtas från barnavårdsnämnden i den kommun där den underårige har sitthemvist. Talan mot beslut föres hos kammarrättengenom besvär. Mot beslut om tillstånd för un-derårig att ingå äktenskapfår talan föras av den underåriges vård-nadshavare. 1 §* Prövning, huruvida hinder möter mot äktenskap (hindersprövning),sker i den svenska församling, där kvinnan är kyrkobokförd, eller, om honvarken är eller bör vara kyrkobokförd i sådan församling, där hon vistas. Ansökan om hindersprövning göres av de trolovade gemensamthos pastorsämbetet i församlingen. Ansökan om hindersprövning göres av mannen och kvinnan gemensamthos pastorsämbetet i församlingen. 3 Senaste lydelse 1968: 758. < Senaste lydelse 1968:758. Den som varken är eller skall vara kyrkobokförd i riket skall vid hindersprövningen förete det intyg av utländsk myndighet om sin behörighet att ingå äktenskapet som han kan anskaffa. 1 mom. Är mannen kyrkobok förd i annan svensk församling än i 1 § sägs, skall han, när ansökan om hindersprövning göres, förete intyg om vad kyrkoböckerna i hans församling innehålla angåen de hans behörighet att ingå äkten skapet (äktenskapsbetyg). Fordras tillstånd eller samtycke till äktenskap enligt 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 § andra stycket, skall bevis om sådant tillstånd eller samtycke företes vid hindersprövningen. Trolovad, som varken är eller börvara kyrkobokförd i svensk församling, skall förete det motsvarande intyg avutländsk registerförare han kan anskaffa. 2 mom. InnehåUa ej kyrkoböc kerna eller intyg, varom i 1 mom. är sagt, upplysning om trolovads ålder, har han att annorledes före bringa utredning 'därom. Är tro lovad i den ålder, att han enligt 2 kap. 1 § ej äger ingå äktenskapet utan särskilt tillstånd, skall lian styrka, att sådant tillstånd givits. 3 mom. Äger trolovad enligt 2 kap. 2 eller 3 § ej ingå äkten skapet utan föräldrars eller annans samtycke, skall han visa, att så dant samtycke givits, eller att rät ten jämUkt 2 kap. 4 § tillåtit äk tenskapet. 4 mom. Är anledning antaga att trolovad är sinnessjuk eller sinnes slö, skall han med läkarintyg styr ka, att sinnessjukdom eller sinnes- slöhet icke kan hos honom påvi sas, eller ock visa tiUstånd jämlikt 2 kap. 5 § att utan hinder av sin nessjukdomen eller sinnesslöheten ingå äktenskapet. 6 mom. En var av de trolovade skallavgiva skriftlig försäkran på heder och samvete att, så vitt honom ärveterligt, de ej äro så besläktade, som i 2 kap. 7 § sägs 5 Senaste lydelse av 1 mom. 1968: 758 2 mom. 1948: 272 4 mom. 1968: 7586 mom. 1947: 187 5 mom. upphävtgenom 1968: 758 8 mom. upphävt genom 1968: 758 och, där ej till äktenskapet visas tillstånd jämlikt 2kap. 8 eller 9 §, att ej heller sådan släktskap eller sådant svågerlag, som däravses, honom veterligen föreligger. Det åligger en var av de trolovade att i skriftligförsäkran på heder och samvete uppgiva, huruvida han förut ingått äktenskap. Har trolovad förut ingått äktenskap, och utvisa ejkyrkoböckerna eller intyg, som i 1 mom. sägs, att äktenskapet blivit genommakens död eller annorledes upplöst, skall han styrka att så skett. Hava de trolovade fullgjort vad enligt 2 § åligger dem,och finner ej pastorsämbetet hinder mot äktenskapet möta, skall ämbetet påbegäran av de trolovade utfärda intyg därom. Mannen och kvinnan skall vid hindersprövningen avgeskriftlig försäkran på heder och samvete att de ej är i rätt upp- och nedstigandesläktskap med varandra eller helsyskon samt, om icke tillstånd tilläktenskapet enligt 2 kap. 3 § andra stycket företes, att de ej heller ärhalvsyskon. Den som begär hindersprövning skall även skriftligen påheder och samvete uppge, om han eller hon förut ingått äktenskap. Den som förutingått äktenskap skall styrka, att äktenskapet blivit upplöst, om detta ejframgår av folkbokföringen eller av intyg som avses i 2 §. Finner pastorsämbetet att hinderej föreligger mot äktenskapet, skall ämbetet på begäran av mannen och kvinnanutfärda intyg därom. Talan mot pastorsämbetets beslut ifråga om hindersprövning föres hos genom besvär. Mot domkapitletsbeslut föres talan hos kammarrätten genom besvär. 6 Senaste lydelse 1968: 758. Förutvarande 4 § upphävd genom 1968: 758. Kyrkligvigsel må äga rum: inom , om de trolovade eller en av demtUlhör kyrkan; och inom annat trossamfund, om Konungen medgivit att vigsel måförrättas inom samfundet och de trolovade eller en av dem tiUhör samfundet. Kyrkligvigsel må äga rum: inom , om mannen och kvinnan eller en av demtillhör kyrkan; och inom annat trossamfund, om Konungen medgivit att vigsel måförrättas inom samfundet och mannen och kvinnan eller en av dem tillhörsamfundet. Konungen äger förordna, att medlemav utiändskt evangeliskt-luterskt trossamfund skall hava samma rätt tUl kyrkligvigsel som medlem av . TiU vigsel inom äga de trolovade välja denpräst inom kyrkan de själva åstunda; dock vare annan ej skyldig viga än präst iförsamling, av vilken endera är medlem. Till vigsel inom får mannen och kvinnan väljaden präst inom kyrkan de själva önskar. Annan än präst i församling där manneneller kvinnan är medlem är dock ej skyldig att viga. Inom annat trossamfund förrättasvigsel av den som är behörig därtill enligt Konungens förordnande. Med borgerlig vigsel må äktenskap ingås, evad detrolovade kunde erhålla kyrklig vigsel eller ej. Äktenskap får ingås med borgerlig vigsel, även om mannenoch kvinnan kan erhålla kyrklig vigsel. Vigsel skall föregås av hindersprövningenligt 3 kap. Känner vig-selförrättaren till äktenskapshinder, som ickeuppmärksammats vid nämnda prövning, må vigsel ej ske. Utan intyg enligt 3 kap.3 § må ej annan viga än präst, som tjänstgör i den församling därhindersprövningen skett. Hava de trolovade ej blivit vigdainom efter hindersprövningen, må vigsel ej ske utan nyhindersprövning. Vigsel skall föregås av hindersprövningenligt 3 kap. Känner vig-selförrältaren till äktenskapshinder, som ickeuppmärksammats vid nämnda prövning, får vigsel ej ske. Utan intyg enligt 3 kap.4 § får ej annan viga än präst, som tjänstgör i den församling där hindersprövningenskett. Har mannen och kvinnan ej bUvitvigda efter hindersprövningen, får vigsel ej ske utan nyhindersprövning. 8 §" Vigsel förrättas isläktingars eller andra vittnens närvaro. 8 Senaste lydelse 1951: 681. 9 Senaste lydelse 1951: 681. 10 Senaste lydelse 1968: 758. " Senaste lydelse 1951: 681. Vid vigseln skola de trolovade,tillstädes inför vigselför-rättaren, på hans fråga avgiva sitt ja ochsamtycke till äktenskapet samt därpå av honom förklaras för äkta makar. I övrigt lände till efterrättelse, vid vigsel inom föreskriftema i kyrkohandboken, vid vigsel inom annat trossamfund desskyrkobruk och vid borgerlig vigsel de bestämmelser, som varda av Konungenmeddelade. Den som förrättat kyrklig vigsel give makamaofördröjligen bevis därom. Vad vid borgerlig vigsel förekommit skall upptagasi särskilt protokoll enligt de närmare föreskrifter Konungen meddelar. Vid vigseln skall mannen ochkvinnan, tillstädes inför vigselförrättaren, på hans fråga avge sittja och samtycke tUl äktenskapet samt därpå av honom förklaras för äkta makar. I övrigt gäller, vid vigsel inom svenska kyrkanföreskrifterna i kyrkohandboken, vid vigsel inom annat trossamfund desskyrkobruk och vid borgerlig vigsel bestämmelser som meddelas av Konungen, Den som förrättat kyrklig vigsel skall ofördröjligen gemakarna bevis därom. Vid borgerlig vigsel föres särskilt protokoll enligtföreskrifter som meddelas av Konungen. Talan mot beslut angående förrättandeav vigsel föres genom besvär hos , om beslutet meddelats av prästinom , och hos , om beslutet meddelats av borgerligvigselförrättare. Mot beslut av domkapitel eller länsstyrelse föres talan hoskammarrätten geriom besvär. Lever makar på grund av söndring åtskilda, skaU make ändå bidraga till andra makens underhåU enligt de grunder som anges i 2 §. Leva makar på grund av söndringåtskilda, åligge ändock make att enligt de i 2 § stadgade grunder bidraga tillandra makens tm-derhåU; dock må, om ena maken huvudsakligen bär skulden tillsammanlevnadens hävande, andra maken ej förpliktas utgiva bidrag till hansunderhåll, med mindre synnerliga skäl därtill äro. i fall, som avses i första stycket. Om bidrag till barnens underhållstadgas i . 12 Senaste lydelse 1949: 383. 2§ Över sitt giftorättsgods rade make med de inskränkningar, som följa avvad i 36 §§ sägs. Vid äktenskapets upplösning, så ock vid boskillnad el/erhemskillnad tage vardera maken eller hans arvingar hälften av makarnasbe-håUna giftorättsgods, såvida ej annorlunda i denna balk stadgas. Vid äktenskapets upplösning och vid boskillnad tagevardera maken eller hans arvingar hälften av makarnas behållna giftorättsgods,såvida ej annorlunda i denna balk stadgas. det gåvan fullbordades. Var vid tiden för bodelningen gåva, som tillkommit under omständigheter varom ovan sägs, ej fullbordad, må den ej göras gällande i den mån det skulle lända till intrång i andra makens rätt. Har make, utan tillbörlig hänsyn till andra makensgiftorätt, genom gåva av annan egendom än i 4 § sägs väsentligen minskat sinatillgångar; visar sig, efter äktenskapets upplösning eller boskillnad ellerhemskiUnad, att vederlag ej kan till fullo utgå vid bodelningen, och finnesgåvotagaren hava insett eller bort inse att gåvan lände andra maken tillförfång, skall gåvan eller dess värde återbäras i den mån sådant erfordras förtillgodoseende av andra makens rätt. Ef må dock på sådan grund talan väckas,förflutit från Har make, utan tillbörlig hänsyn till andra makensgiftorätt, genom gåva av annan egendom än i 4 § sägs väsentligen minskat sinatillgångar och kan efter äktenskapets upplösning eller boskillnad vederlagicke till fullo utgå vid bodelningen, skall gåvotagaren återbära gåvan ellerdess värde i den mån det fordras för att tillgodose andra makens rätt, om gåvotagareninsett eller bort inse att gåvan var till förfång för andra maken. Talan häromfår dock ej väckas, förflutit från det gåvan fullbordades. 7 kap, 4§ Sedan i anledning av boskillnad, hemskillnad elleräktenskapets upplösning bodelning verkställts, svare hustrun för gäld, varom i3 § sägs, och vilken uppkommit före boskillnadsansökningen, hemskillnadeneller äktenskapets upplösning, allenast intill värdet av den enskilda egendom,hon ägde, då boskillnaden söktes, hemskillnaden vanns eller äktenskapet upplöstes,och den egendom, som vid bodelningen tiUades henne, SkaU i anledning avhemskUlnad eller äk- '3 Senaste lydelse 1936: 84. Har bodelning verkställts i anledning av boskillnad elleräktenskapets upplösning, svarar hustrun för gäld, som avses i 3 § och somuppkommit före boskillnadsansökningen eller, om äktenskapet upplösts genommannens död utan alt talan om äktenskapsskillnad då var anhängig, föredödsfallet eller, om äktenskapet upplösts i annat fall, före ansökningen omäktenskapsskillnad, endast intill värdet av dels den enskilda egendom honägde vid den tillämpliga tid- punkten, dels den egendom som tillades henne vid bodelningen. Vad nu sagts skall i tillämpliga delar gälla även för det fall att bodelning ej skall äga rum i anledning av äktenskapets upplösning. tenskapets upplösning bodelning ej äga rum, svare hustrunefter hemskillnaden eller äktenskapets upplösning för gäld, som är sagd,allenast intill värdet av den egendom, hon hade, när hemskillnaden vannseller äktenskapet upplöstes. Häftade egendom, som i första stycket sägs, på grund av inteckningeller eljest särskilt för annan gäld än där avses, varde motsvarande del avegendomens värde ej medräknad. Om avtal rörande makes underhållsskyldighet och om vissaavtal med avseende å förestående hemskillnad eller upplösning av äktenskap,så ock om avtal rörande bodelning eller vad därmed äger samband stadgas i 5,11 och 13 kap. denna balk. Om avtal rörande makes underhållsskyldighet och om vissaavtal med avseende å förestående upplösning av äktenskap, så ock om avtalrörande bodelning eller vad därmed äger samband stadgas i 5, 11 och 13 kap.denna balk. 11 kap. Om hemskiUnad och äktenskaps- Om äktenskapsskillnad Äro makar ense om att ej fortsättasammanlevnaden, äga de vinna rättens dom på hemskillnad. Är makar ense om att äktenskapetskall upplösas, har de rätt till äktenskapsskillnad. Har make barn under sextonår som står under hans vårdnad, skall äktenskapsskillnaden dock föregås avbetänketid. Gör ena maken sig skyldig till grovförsummelse av sin plikt att försörja andra maken eller barnen, elleråsidosätter han eljest i märklig mån sina plikter mot dem, eller är hanhemfallen åt missbruk av rusgivande medel, eller för han ett lastbart liv, ägeandra maken vinna hemskillnad, såvida ej med hänsyn till hans eget förhållandeeller andra särskilda omständigheter ändock skäligen kan fordras, 1* Senaste lydelse 1968: 758. Vill endast en av makarna attäktenskapet skall upplösas, har han rätt till äktenskapsskillnad efter betänketid. att han fortsätter sammanlevnaden. Har på grund av stridighet i lynne och tänkesätt eller avannan orsak uppstått djup och varaktig söndring mellan makarna, och vill enderaerhålla hemskillnad, vare han därtill berättigad, såvida ej med hänsyn tillhans förhållande eller andra särskilda omständigheter ändock skäligen kanfordras, att han fortsätter sammanlevnaden. Hava makar efter vunnen hemskillnadlevat åtskilda , och är sammanlevnaden ej heller därefter upptagen,varde på talan av endera dömt till aktenskapsskiil-nad. Betänketid inledes när makarnagemensamt ansöker om äktenskapsskillnad eller när makes yrkande omäktenskapsskillnad delges andra maken. Har betänketid löpt under minst sexmånader, meddelas dom på äktenskapsskillnad, om make framställer särskiltyrkande därom. Har sådant yrkande ej framställts frånbetänketidens början, är frågan om äktenskapsskillnad förfallen. Avvisastalan om äktenskapsskillnad eller avskrives mål därom, upphör betänketiden. Om makar utan dom å hemskillnad pågrund av söndring leva åtskilda , äge en var av dem vinnaäktenskapsskillnad; dock må ej till äktenskapsskillnad dömas, om endast enamaken vill skiljas och med hänsyn till hans förhållande eller andra särskildaomständigheter äktenskapet finnes skäligen icke böra på hans talan upplösas. Lever makar åtskilda , har vardera maken rätt till äktenskapsskillnad utan föregåendebetänketid. Har ena maken egenvilligt och utangiltig orsak undandragit sig sammanlevnaden och ej sedermera upptagitden, äge andra maken vinna skillnad i äktenskapet. Har äktenskap ingåtts i strid mot 2kap. 3 § första stycket, har make rätt till äktenskapsskillnad utan föregåendebetänketid. Detsamma gäller, om äktenskapet ingåtts i strid mot 2 kap. 4 §och det tidigare äktenskapet ej blivit upplöst. Föreligger tvegifte, har make i det tidigare äktenskapeträtt att få detta upplöst genom äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. I fall som avses i första stycket kan talan om äktenskapsskillnadföras även av åklagare. Är ena maken borta, och vet man ej,att han varit vid liv, äge andra maken vinnaäktenskapsskillnad. Har ena maken, i strid mot vad i 2kap. 10 § är stadgat, ingått nytt gifte, äge andra maken vinnaäktenskapsskillnad. Egendom, som make förvärvar efterdet att talan om äktenskapsskillnad väckts, skall vara hems enskilda, om detdömes till äktenskapsskillnad eller make avlider under tid då målet äranhängigt, utan att frågan om äktenskapsskillnad förfallit enligt 3 §. Detsammagäller, om det dömes till boskillnad på talan som väckts under tid som nusagts. Dömes till äktenskapsskillnad,skall bodelning äga rum. Har ena maken samlag eller annat könsumgänge med annan änsin make, äger denne rätt till äktenskapsskillnad, såvida han ej samtyckt tillhandlingen. Finnes hänsyn till barnens bästaeller andra särskilda skäl tala därför, må rätten döma till hemskillnad istället för äktenskapsskillnad eller, om dom på hemskillnad redan föreligger,ogilla talan om äktenskapsskillnad. Talan skall väckas efter erhållen kunskapom handlingen och senast , sedan den begicks. Till dess bodelning sker råder vardera maken över sittgiftorättsgods, om ej annat följer av 9 §. Make skall vid bodelningen redovisaför sin förvaltning av egendomen och dess avkastning. 15 Senaste lydelse 1968: 758. i« Senaste lydelse 1968:758.