mot · FW02662 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. I stora miljöpolitiska motion 1962:11:587 underströks angelägenheten av en anpassning av arbetsmiljön och produktionsprocessen till den arbetande människan, till hennes biologiskt rotade psykologiska och fysiologiska förmåga och behov. Stor betydelse har härvidlag att lokaler, maskiner och andra anordningar på arbetsplatsen utformas på det fysiologiskt och psykologiskt riktigaste sättet. Många människor får använda negativa värdeomdömen för att beskriva sin arbetssituation. Arbetslivet har undergått genomgripande förändringar sedan tiden för industrialismens genombrott. De tekniska ambitionerna i fråga om produktionsförhållandena har huvudsakligen haft som målsättning att öka produktionen. I denna målsättning har stora framgångar uppnåtts. måste konstateras att arbetsförhållandena inte förbättrats i samma omfattning. Framför allt har arbetstakten drivits upp. Den ökade stressen har inte kunnat motverkas med vare sig arbetstidsförkortningar eller andra åtgärder. Många arbetstagare känner direkt oro för sin framtid på grund av brister i arbetsmiljön. En undersökning utförd av LO visar att känner oro för hälsorisker i arbetet. Den allvarliga situationen avspeglar sig också i det faktum att det även under en lågkonjunktur är svårt att skaffa arbetskraft till vissa från arbetsmiljösynpunkt otillfredsställande arbetsplatser. För att uppnå bättre förhållanden är det nödvändigt att angripa situationen i arbetslivet utifrån en helhetssyn, där sådana faktorer som företagshälsovård, personalvård, företagsdemokrati, arbetsplatsens utformning, arbetstiden samt lönesystemet beaktas. Dessa områden och flera därtill måste utvecklas , och den ömsesidiga påverkan dem emellan måste ses i ett sammanhang inom ramen för den totala arbetsmiljön. Förhållandena inom arbetslivet har ägnats stor uppmärksamhet . Detta framgår bl. a. av att ett flertal utredningar är verksamma på området. Det är främst arbetsmiljöutredningen, tillsatt 1970, som har till uppgift att göra en översyn av arbetarskyddslagen. Utredningen har ganska vida direktiv. I ett avgivet betänkande lägger utredningen fram förslag till ny arbetarskyddslagstiftning. Proposition har aviserats , och vi avser att då framlägga förslag i anslutning till denna. I utredningens fortsatta arbete är det angeläget att striktare normer i fråga om luftens föroreningar, temperaturen på arbetsplatsen och tolerabelt buller fastställs. Det bör också undersökas om det föreligger möjlighet att motverka stressen i arbetslivet genom att fastställa minimitider för arbetsprocesser inom industrin. Någon form av högsta tillåtna hastighet för löpande band bör prövas. Även frågan om monotonin i vissa arbeten måste uppmärksammas. Man måste undersöka åtgärder för att motverka denna t. ex. genom gruppsamverkan och stationssystem. Frågorna om lönesystemets utformning och inflytandefrågorna brukar traditionellt inte räknas till arbetsmiljöfrågorna, men enligt vår mening måste de beaktas i en strävan att uppnå en totalsyn på arbetslivet. Ett ackordslönesystem kan exempelvis i vissa fall få återverkningar på arbetstagarnas hälsotillstånd genom att arbetstakten drivs upp över den fysiska och psykiska förmågan sett i ett längre perspektiv. Likaså framstår det klart att möjligheterna till inflytande över den egna arbetssituationen är av största betydelse för trivseln på arbetsplatsen. Dessa senare frågor brukar, till skillnad från arbetarskyddsfrågorna, hänföras till det område av samhällslivet som arbetsmarknadens parter har att avgöra genom förhandlingar. Ingen torde dock kunna bestrida att det råder växelverkan mellan dessa och arbetsmiljöfrågorna. Det framstår också som önskvärt att samhället i egenskap av stor arbetsgivare har en uppfattning och en progressiv sådan i dessa frågor. inrättades en särskild arbetarskyddsfond. Därigenom fick arbetarskyddet ökade resurser för såväl utbildning som forskning. Vidare har, som tidigare nämnts, arbetsmiljöutredningen framlagt ett delbetänkande (SOU 1972:86) vari föreslås organisatoriska och lagstiftningsmässiga förändringar på arbetsmiljöområdet. I årets statsverksproposition föreslås också kraftiga förstärkningar till . Väsentliga steg har alltså tagits på vägen mot bättre arbetsmiljö. Mot denna bakgrund är det emellertid nödvändigt att steget tas fullt ut mot en konkret utformning av en helhetsbild av den totala arbetsmiljön. Samhället bör enligt vår mening utforma ett enhetligt handlingsprogram för arbetsmiljön. Vi föreslår att arbetsmiljöutredningen får denna uppgift. Utredningen bör utvärdera och se över vidtagna åtgärder i fråga om arbetsmiljön inom alla sektorer i samhället. En väsentlig uppgift bör vara att föreslå en samordning och harmonisering av åtgärder och initiativ inom arbetsmiljöområdet. Med tanke på att detta innebär en vidgad uppgift bör utredningen kompletteras med parlamentariker. I väntan på arbetsmiljöutredningens slutliga resultat finns det anledning att uppta till diskussion några frågor som i vissa fall kan lösas ganska Det gäller bl. a. statens eget arbetsmiljöansvar i egenskap av landets största arbetsgivare. Det är angeläget att staten klargör sin arbetsmiljömålsättning utifrån en helhetssyn på arbetsmiljön. Det arbete som utförts av en arbetsgrupp inom för att utreda arbetets och arbetsmiljöns anpassning till människan torde härvid kunna tjäna som ett exempel. Styrning via fonder m. m. statsverksproposition (bil. 11 s. 146) framhålls i fråga om anslaget Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin att om olika tekniska lösningar finns så bör självfallet den lösning väljas som från arbetsmiljösynpunkt är den lämpligaste. Vi hälsar detta uttalande med tillfredsställelse, som vi konstaterar att det torde finnas goda möjligheter att fortsätta på den antydda vägen. Det borde enligt vår mening vara möjligt att redan nu ställa krav på goda lösningar från arbetsmiljösynpunkt vid beviljande av lån eller bidrag ur olika statliga fonder, vid uppförande eller reparation av lokaler förindustriell tillverkning men också vid byggande av kontors- och servicelokaler för den statliga förvaltningen. Ett sådant system - tillämpat vid frisläppande av medel ur exempelvis investeringsfonderna kan få vissa positiva effekter. Vidare torde sådana bestämmelser - tillämpade i fråga om statliga verksfonder ge en bättre arbetsmiljö för många statligt anställda. För att uppnå förbättringar på lång sikt krävs det förutom lagstiftning åtgärder på bl. a. utbildningens område. Det är angeläget att alla som utbildas till tekniker och administratörer och därigenom kan komma att påverka den tekniska utvecklingen bibringas goda kunskaper om människans psykiska och fysiska förmåga. Enligt vår mening är det inte tillräckligt att utbilda en grupp experter på arbetsmiljö. Experter behövs självfallet för forskning och utbildning, men för att de stora resultaten skall kunna uppnås måste kunskaperna om människans fysiskt och psykiskt betingade förmåga i högre grad än bibringas dem som har möjlighet att påverka inte bara vår arbetsmiljö utan hela livsmiljön. Från denna utgångspunkt bör en översyn av läroplanerna för all teknisk utbildning utföras. Syftet måste vara att föra in ökad undervisning om arbetsmiljön på alla stadier av teknisk utbildning. Företagshälsovård för nya grupper Genom riksdags beslut om utvidgad utbildning på företagshälsovårdens område skapades möjligheter att förbättra hälsostandarden. Vissa grupper av arbetare ställs dock utanför detta reformarbete. Det gäller främst s. k. enmansföretag, där ägaren själv är den som utför allt arbete. Dessa grupper har ofta en mycket riskfylld arbetssituation. exempel kan nämnas jordbruket. Förhållandena torde också gälla vissa grupper av hantverkare. Enligt vår mening är det angeläget att också dessa grupper får bättre möjligheter att inordnas i företagshälsovården. Det råder ett nära samband mellan industrins omgivningsmiljöer och dess arbetsmiljöer. I båda fallen måste man givetvis förutsätta att miljövårdskostnaderna normalt och för framtiden skall ingå i produktionskostnaderna. Hänsyn till miljökraven måste tas vid projektering för nyeller ombyggnad Men mycket har försummats under en följd av år till följd av brister i miljöpolitiken. Med den vikt som man måste fästa vid kravet på förbättrade arbetsmiljöer anser vi det angeläget med särskilda stimulansåtgärder. Vi föreslår därför att stöd till åtgärder för bättre arbetsmiljöer i fråga om arbetslokaler, maskiner och andra arbetsanordningar inom industrin skall utgå enligt samma grunder som gäller för åtgärder för vatten- och luftvård (statsverksprop. 11, H 13). Den här föreslagna stimulansåtgärden bör givetvis inte få utnyttjas i de fall då annat stöd utgår, såsom vid medgivande att ta i anspråk investeringsfond. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos Kungl. 1. att arbetsmiljöutredningen genom vidgade direktiv ges i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram utifrån en totalsyn på arbetsmiljön, 2. att arbetsmiljöutredningen utökas med parlamentariker, 3. att en målsättning för arbetsmiljön inom den statliga sektorn utarbetas, 4. om utfärdande av sådana bestämmelser för statliga fonder och för företagens investeringsfonder att arbetsmiljöfrågorna beaktas vid beviljande av medel, 5. om utredning av frågan om hur företagshälsovården skall lösas för egenföretagare, 6. att förslag snart föreläggs om stöd till åtgärder för bättre arbetsmiljöer inom industrin i fråga om arbetslokaler, maskiner och andra arbetsanordningar efter samma grunder som gäller för anslaget under nionde huvudtiteln till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. . () i Skegrie () i Luttra () i Glömminge