mot · FW02457 · 1973-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ökad satsning på välfärdsforskning. De ansatser inom välfärdsforskning som gjorts inom tyder på att välfärdsmätning erbjuder saknade möjligheter att utvärdera samhällsinsatserna. Det är angeläget att undersöka om verkligheten förändrats sedan låginkomstutredningen genomförde sina undersökningar. Metodutvecklingen och forskningen på området befinner sig emellertid ännu i ett begynnelsestadium. Grundforskning och analysarbete är således av stor betydelse. Denna uppgift bör främst åvila . Vi föreslår att institutet får ett anslag med . utöver departementschefens förslag. En beredning för välfärdsforskning med representanter för , , representanter för forskning från annat håll samt för de politiska partierna bör tillkallas. senare hälft väcktes från ett flertal motioner angående den psykiska hälsovården. En kartläggning som redovisats av och många förhållanden som redovisats av låginkomstutredningen styrker ståndpunkterna i dessa motioner. I motionerna föreslogs emellertid konkreta åtgärder som ännu inte lett till genomförande. Vi föreslår nu att får ökat anslag för psykoterapiutbildning. I de tidigare motionerna framhölls också att utgångsläget för forskningen inom de sociala och mentalhygieniska områdena är otillfredsställande i rent organisatoriskt avseende. Stora förhoppningar knyts nu till . Forskning om välfärden och dess fördelning Bakgrunden till den aktuella socialpolitiska debatten är naturligtvis mycket sammansatt. De snabba förändringarna i näringslivsstruktur och de ökade kraven på rörlighet och omställning är säkerligen en viktig orsaksfaktor. Den ekonomiska politiken, med stark tonvikt på rörlighet och konkurrensfrämjande åtgärder, har verkat i samma riktning. Från tillväxtsynpunkt har denna politik haft klart gynnsama effekter. Dess negativa sidor har väl först blivit påtagliga; särskilt oroande är att de snabba förändringarna för vissa grupper lett till varaktiga förändringar av arbets- och försörjningsmöjligheter. Alltför många har tvingats till sysslolöshet, undersysselsättning eller förtidspensionering. Själva urbaniseringsprocessen har skapat nya typer av välfärdsproblem i känslan av övergivenhet och ödslighet i nya förortsmiljöer, i upplevelsen av miljö- och stressfenomen av delvis ny karaktär. Kritiken mot den nya industristaten inriktar sig ofta på vad man kallar tillväxtmanin. Uppenbart är emellertid, att det är den väldiga ökningen av de samlade resurserna i industriländerna som varit en första viktig förutsättning för en social välfärdspolitik. Först därigenom har det varit möjligt att skapa en materiellt dräglig standard för flertalet människor och göra insatser för att tillgodose anspråk av icke materiellt slag. Däremot är det klart att bruttonationalproduktens tillväxt per invånare inte kan vara den enda måttstocken på ett samhälles utveckling. En välfärdsanalys måste vara flerdimensionell. Forskare i olika länder har i stigande utsträckning börjat sysselsätta sig med dessa problem och svårigheter. Inom FN har detta bl. a. tagit sig uttryck i skapandet av normer för levnadsnivåmätningar inom och emellan nationerna. FN:s normer har varit vägledande för deras egna undersökningar. Dessutom har normerna uppenbarligen uppmuntrat strävandena inom och en råd enskilda länder att komplettera gängse ekonomiska indikatorer med sociala. Längst har arbetet med att ställa samman officiella sociala indikationer kommit. I framlade 1969 hälso-, utbildnings- och välfärdsdepartementet en delvis preliminär undersökning, Toward a Social Report, inför persidenten, i det uttalade syftet att komplettera de ekonomiska rapporter som presenteras av presidentens ekonomiska rådgivargrupp. I publiceras en liknande officiell publikation, Social Trends, och i ett stort antal enskilda länder i övrigt (däribland ) arbetar f. n. departement och/eller statistiska centralbyråer med motsvarande uppgifter. Inom har problemen inom välfärds- och fördelningsforskningen aktualiserats i samband med arbetena av och debatterna kring låginkomstutredningen och skilda utredningar av framför allt planerande slag bl. a. den nationella ekonomiska långtidsplaneringen, den fysiska riksplaneringen och länsplaneringen. De ansatser som gjorts tyder på att, även om förväntningarna något skruvats ner, välfärdsmätning är ett betydelsefullt hjälpmedel för politiker och planerare och erbjuder saknade möjligheter att utvärdera samhällsinsatserna. På grund av att de sociala och beteendevetenskapliga disciplinerna är så outvecklade, finns i nästan alla försök till välfärdsmätning en materialistisk snedvridning. Den sociala innebörden av t. ex. en bra bostad är ännu inte utredd. väljer i stället att fastställa vissa kvantitativa mått på materiella resurser. Med levnadsnivåundersökningen inom låginkomstutredningen genomfördes det sannolikt största försöket till välfärdsmätning som gjorts i något land. Även om utredningen inte helt lyckades lösa sina uppgifter har den lämnat värdefull information främst om sysselsättningen, kvinnornas situation och den s. k. politiska fattigdomen. Det som möter läsaren i låginkomstutredningen är framför allt gammalfattigdomen välfärdsbrister som tidigare haft en större omfattning och som varit och är föremål för politiska åtgärder. Vad som främst vållat debatten kring låginkomstutredningens arbete och resultat är kanske främst besvikelsen över detta, nämligen att reformarbetet inte lett till mer utjämnande resultat. De fattiga har det naturligtvis bra jämfört med hur det var i det förindustriella samhället eller hur det är i mindre utvecklade delar av världen. Detta gör givetvis inte deras psykologiska situation mindre outhärdlig och förödmjukande; fattigdom är alltid också en subjektiv företeelse relaterad till vad man över lag upplever som en rimlig och acceptabel levnadsnivå. Det är enligt vår mening angeläget att undersöka i vad mån låginkomstutredningens verklighetsbild påverkats av de som gått sedan låginkomstutredningen genomförde sina undersökningar. Någon möjlighet att belysa hur svenska folket har det , på samma sätt som låginkomstutredningen gjort för , finns inte utan ytterligare undersökningar. I en departementspromemoria har framlagts förslag till en vidareutveckling av låginkomstutredningens arbete. Utan att ta ställning till om det är nödvändigt att lägga ned ett betydande arbete på att få fram en socialpolitisk motsvarighet till de traditionella ekonomisk-politiska nationalbudgetema vill vi instämma i bedömningen att det är av stor vikt att forskning bedrivs och löpande statistik förs rörande välfärden och dess fördelning. Ökade kunskaper om välfärden är en förutsättning för dess främjande. Någon institution med inriktning på tvärvetenskaplig forskning på detta område har inte funnits förrän kom till . Metodutvecklingen och forskningen på området befinner sig alltså ännu i ett begynnelsestadium. Grundforskningen och analysarbetet är således av stor betydelse. Denna uppgift bör främst åvila . I förslaget till detta institut beskrevs just denna typ av verksamhet, och för detta ändamål har en biträdande professur inrättats. UKÄ har i årets petita begärt att institutet förstärks med en profes sur inom det socialpolitiska området, inriktad främst mot åtgärds- och behandlingsforskning, en tjänst som biträdande professor med inriktning mot utvärderingsforskning inom institutets verksamhetsområde, en tjänst som forskarassistent, samt ökad medelsanvisning till biträdespersonal. för forsknings- och utvecklingsarbete. Departementschefen har emellertid bara tillstyrkt medel för oförändrad verksamhet. har till uppgift att etablera forskning om välfärds-, levnadsnivå- och låginkomstfrågor och bör i linje härmed ges utökade resurser för vidareutvecklingsarbete på det aktuella området. Vi föreslår att anslaget räknas upp med . Maj ris förslag. Härigenom bör det i första hand bli möjligt att genomföra den planerade utvärderingsforskningen inom institutets verksamhetsområde. För att de forskningsresultat som institutets verksamhet leder fram till på enklast möjliga sätt skall kunna användas för politisk planering och snabbt tillföras den politiska beslutsprocessen bör ett särskilt kontaktorgan tillskapas. Den av utredningsmannen föreslagna beredningen för välfärdsforskning med representanter för SCB, , representanter för forskning från annat håll samt för de politiska partierna bör därför tillsättas. En sådan lösning tillgodoser också behovet av kontakt med de olika discipliner som skall lämna bidrag till den tvärvetenskapliga välfärdsforskningen. Beredningens närmast till hands liggande uppgift bör vara att initiera en inventering av den pågående välfärdsforskningen inom landet för att bl. a. dra nytta därav i utformningen av den framtida teoretiska och empiriska forskningen. Psykisk hälsa och mänsklig miljö senare hälft väcktes från ett flertal motioner angående den psykiska hälsovården. höstriksdag biföll förslaget så till vida att man ville att en förutsättningslös utredning skulle tillsättas. Majris uppdrag att utreda den psykiska hälsovården. För att lösa uppdraget beslöt att i första hand söka kartlägga och sammanfatta den debatt som förts på området. Denna kartläggning har redovisats i Psykisk hälsa och mänsklig miljö. Rapportens författare, Hans Lohman, vidgar frågeställningen ytterligare och refererar bl. a. den debatt som förevarit om samhällets mål och medel. Lohman pekar på betydelsen av god uppväxtmiljö för barnen, god arbetsmiljö, god bostadsmiljö och större värdering av emotionella livskvaliteter över huvud taget samt föreslår framtidsforskning i syfte att samhällsutvecklingen skall kunna styras bättre. En del av de resultat sorn framlagts av låginkomstutredningen stöder slutsatserna. Det finns ett samband mellan hälsoproblem och arbetsförhållanden. Vissa grupper är politiskt resurssvaga. Det finns sociala skillnader i bostadsstandard. De gifta männen i åldrarna t. ex. förvärvsarbetade enligt låginkomstutredningens första betänkande proportionellt de flesta veckorna , hade de längsta veckoarbetstiderna och den lägsta andelen utan förvärvsarbete eller med partiellt förvärvsarbete. Var åttonde löntagare hade under den arbetsvecka som föregick intervjun en bruttoarbetstid som översteg . av alla förvärvsarbetande karaktäriserade sitt arbete som både jäktigt och enformigt. En något mindre andel uppgav, att det för jämnan bullrar öronbedövande på arbetsplatsen. Nästan dubbelt så många uppgav dock att de ofta känner sig kroppsligt utmattade, när de kommer hem från arbetet. Sambanden mellan arbetsmiljö och olika former av ohälsa framgår av utredningens redovisningar. Likaså att fysiskt och psykiskt tunga arbeten sällan kompenseras lönevägen eller via arbetstiden. har inte presenterat någon exakt beskrivning av barnfamiljernas utkomstsituation. Undersökningarna för visar emellertid att i barnhushåll med en vuxen person ca 1/3 hade lägre bruttoinkomst än . och drygt hälften lägre än . hade av barnhushållen, innehållande lägst två vuxna personer, lägre bruttoinkomst än . För av hushållen gäller regeln att större försörjningsansvar gentemot minderåriga barn är förenat med större inkomster. Undantag från denna regel noteras för dels hushållen med ensamstående försörjare, dels hushållen med tre eller flera barn. Utredningen har också visat att småbarnsföräldrarna som kategori har en något sämre bostadsstandard än befolkningen som helhet. Bostadspolitiken har i viss utsträckning lett till höjd utrymmes- och utrustningsstandard. I viss utsträckning har det emellertid skett tili priset av försämrat utrymme för annan konsumtion för barnfamiljerna och till höjda socialhjälpskostnader. Ett samband synes dessutom föreligga mellan bostadspolitiken och ökande bostadssegregation, rotlöshet och bristande social kontakt i de nya områden som kan antas bidraga till ökande sociala problem i övrigt. Även om inte alla sociala störningar kan förklaras med brister i den fysiska planeringen eller motverkas genom denna är det angeläget att sociala synpunkter får påverka boendeplaneringen. Det utmärkande för de flesta snabbt expanderande miljöer är enligt flera studier en hög grad av isolering. Personer som saknar sociala kontakter har i en nödsituation ingen att vända sig till för att få hjälp. Själva flyttningen till denna typ av social miljö leder till ökade ekono Flyttningen sker dessutom ofta i samband med att familjen växer och kanske att kvinnan tvingas stanna hemma. Den sociala isoleringen i det nya området åstadkommer också enligt flera studier en ändring i konsumtionsmönstret, så att den materiella standarden får ökad betydelse i människornas liv. Det uppmärksammade projektet M 70 i har under liberal kommunalpolitisk ledning kommit till i syfte att utforma en samhällsdel där utvecklingen av individens personlighet och samlivet människorna emellan tagits till utgångspunkt för planeringen. Syftet är också att förbättra eller finna nya tillvägagångssätt för planering, upphandling, byggande och förvaltning av en samhällsdel samt att ge folkviljan större inflytande på denna process och de boende större besluts- och handlingsfrihet i vad avser själva bostaden och dess närmaste omgivning. Möjligheterna att kunna påverka boendemiljön kan vara av avgörande betydelse för känslan av att äga medbestämmanderätt. Inflytande när det gäller bostadsområdets angelägenheter, gemensamt ansvarstagande med de andra som bor i området och möjligheter till arbete för gemensamma mål i en grupp av grannar skapar en demokratisk miljö och ökar känslan av delaktighet i samhället över huvud taget. Organiserade grannkontakter får också positiva konsekvenser för pensionärer och hemarbetande, som mer än andra är hänvisade till närmiljön. Vårriksdagen kommer att föreläggas förslag till ökad förbättringsverksamhet på grundval av saneringsutredningens förslag. Utredningen har emellertid förbigått de sociala konsekvenserna av en alltför hårdhänt saneringsverksamhet. De instrument som utredningen ställer till förfogande är sannolikt inte tillräckliga för att förhindra en ovarsam behandling av människor och miljöer. Belåningsreglerna kan komma att verka starkt styrande mot en kostsam sanering som gör det omöjligt för merparten av hyresgästerna att bo kvar. Att tvångsmässigt flytta människor från den miljö de är vana vid kan leda till psykiska och sociala påfrestningar som kan föranleda ökade kostnader för socialvård. Viktigast är att de hushåll som bor sämst får sina bostäder upprustade till lägsta godtagbara standard. Utredningen förbigår möjligheten att de boende i flerfamiljshus skulle kunna ges tillfälle att medverka vid val av standard- och hyresnivå efter ombyggnad. Det hävdas ofta att vissa drag i samhället är sådana att barn och ungdom utsätts för stora påfrestningar, vilket kan göra det svårt för dem att utvecklas till mogna vuxna. Sådana påfrestningar kan gälla stimulansfattigdom för barn och ungdom både i nybyggda tätorter och i glesbygder. Andra problem i den yttre miljön gäller riskerna för olycksfall i trafiken. Förhållandena i familjen och i skolan, bruket av tobak, alkohol och narkotika bland barn och ungdom liksom förekomsten av mobbing samt barnmisshandel är ytterligare exempel på sådant som behöver undersökas och analyseras. I våra tidigare motioner om den psykiska folkhälsan framhölls också att utgångsläget för forskningen inom de sociala och mentalhygieniska områdena är otillfredsställande även i rent organisatoriskt avseende. Det är enligt vår mening angeläget att detta institut får möjlighet att sätta det tvärvetenskapliga samarbetet i system. Detta bör bl. a. leda till ett bättre underlag för de psykologiskt och socialt inriktade behandlingsformerna. I motionerna om den psykiska hälsovården uttalades också att psykoterapiutbildningen är en väsentlig del av samhällets ansvar för den psykiska ohälsan och att både läkare, psykologer och andra som arbetar med psykiskt skadade människor borde ges bästa möjliga grundutbildning i psykoterapi. I sitt yttrande över motionen 1969 hade kommit till den uppfattningen att en utredning av formerna för psykoterapiutbildningen är ofrånkomlig. I avvaktan på resultatet av en sådan utredning är det angeläget att resurserna för terapiutbildning vid vara. SÖ har i årets petita föreslagit en dubblering av den barn- och ungdomspsykoterapeutiska utbildningen. I avvaktan på att frågan om verksamheten vid efter avtalsperiodens slut löses, räknar departementschefen inte med några andra förändringar än dem som avtalet med samt löne- och prisomräkning medför. Vi föreslår att anslaget räknas upp med . för att möjliggöra den föreslagna barn- och ungdomspsykiatriska kursen med inriktning på gruppsykologiska och miljöterapeutiska moment. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. under huvudtitel E 33, Bidrag till , anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslag av 1 005 000 2. under huvudtitel E 54, , för /74 anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslag av ; B. att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts angående välfärdsforskningen. () () . () () () ()