mot · FW0256 · 1973-01-11 00:00:00 — av herrar Hellmark och om pensionsutjämning och förhandlingsrätt för pensionerade statstjänstemän. Statstjänstemannens pensioner regleras genom statens allmänna tjänstepensionsreglemente (SPR), som trädde i kraft . För statstjänstemän som pensionerats före utgår pensioner enligt allmänna tjänstepensionsreglemente. Ålderspension enligt SPR utgår tidigast vid pensioneringsperiodens nedre gräns. Vid pensioneringstillfället utgör hel ålderspension av pensionsunderlaget, vilket är beroende av befattningshavarens antal tjänsteår samt lönegrad åren närmast före pensioneringstillfället. Lönen i denna befattning kan därefter ha ökats dels genom att tjänsten har flyttats upp någon eller några lönegrader, dels genom att lönen i lönegraden har ökats. Statspensionärerna erhåller genom avtalsuppgörelserna kompensation för det . Någon direkt effekt på pensionen av att pensionärens tidigare tjänst flyttats upp någon eller några lönegrader föreligger ej. Statstjänstemännens pensioner är samordnade med de förmåner som utgår från de lagstiftade socialförsäkringarna enligt den så kallade bruttometoden. Bruttosamordningen gäller i förhållande till folkpension, allmän tilläggspension, yrkesskadelivränta, sjukpenning och sjömanspension. Samordningen innebär att den enskilde är tillförsäkrad minst de förmåner som pensionsreglementet berättigar till. Skulle de lagstiftade socialförsäkringsförmånerna överstiga tjänstepensionens belopp, skall det högre beloppet utbetalas. Samordningen är således individuell, och den enskilde tjänstemannen är tillförsäkrad de förmåner som är fördelaktigast - SPR-förmån eller förmån enligt gällande sociallagstiftning. Efter tillkommer en åldersförhöjning till SPR-pensionen. Denna åldersförhöjning utgör för hel pension för månad av det för varje tid gällande basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Om egenpensionen är avkortad begränsas åldersförhöjningen i samma mån. 1 statens allmänna pensionsreglemente (SFS 1959:287) stadgas i 9 § 3 mom. att ortsgrupperad pensionslön skall vid pensionsunderlagets bestämmande räknas med hänsyn till beloppet för ortsgrupp 3, i förekommande fall förhöjt med hänsyn till ortsgrupperingen av orter på vilka anställningshavaren varit stationerad . Lydelsen av detta moment ändrades (SFS 1970:950) så att pensionsunderlaget skall bestämmas med hänsyn till beloppet för ortsgrupp 4 och i förekommande fall förhöjas med hänsyn till ortsgrupperingen i de orter där den anställde varit stationerad . Någon uppräkning av pensionsunderlagen för dem som erhållit pension enligt ortsgrupp 3 eller lägre, alltså många av dem som erhållit pension före ingången av , har inte gjorts. Av det ovanstående framgår att pension utgår enligt olika pensionsreglementen, vilket icke i och för sig behöver innebära någon nackdel. Däremot framstår de skillnader i pensionens storlek som gällande system leder fram till som orättvisa. Skillnaderna uppkommer genom de förhandlingsresultat i form av höjd löneställning som uppnåtts eller på grund av andra saker som inträffat på löneområdet och där man icke beaktat att även den pensionerade bör få del av de ökningar i förmåner som erhållits. Av bifogade tabell (Bilaga) framgår hur pensionerna i en viss tjänsteställning varierar beroende på tidpunkten för pensionstillfället. Exemplen är helt godtyckligt valda. Skillnaderna är som synes betydande och förefaller i hög grad orättvisa. Den sist pensionerade får i flera fall mer i pension än den tidigast pensionerade. Ännu större torde skillnaderna bli för de lägsta tjänstinnehavarna när det sista förhandlingsresultatet att 13 lönegraden skall utgöra minimilönegrad hunnit visa sina konsekvenser. Icke minst framträder pensionsskillnaden för dem som nödgades ta pension då det kan konstateras att pension skulle för hela livet ge en större pension, beroende på förhållanden som den enskilde pensionstagaren icke haft någon möjlighet att påverka. äger statstjänstemännen förhandlingsrätt. har pensionerna höjts med samma procentsats som ramen för uppgörelsen med statstjänstemännen har utgjorts av. Inom denna ram finns förutom de generella löneförhöjningarna även lönegradsuppflyttningar. Däremot har man icke uppnått några utjämningar av de pensionsskillnader som förefinns. Det förefaller ej heller sannolikt att så skulle kunna ske med nuvarande förhandlingssystem. Antingen bör statsmakterna vidta åtgärder för att skapa jämlikhet och rättvisa i förevarande fall eller bör statspensionärerna själva beredas förhandlingsrätt för att effektivare kunna hävda pensionärernas rättmätiga intressen. Önskvärt är att båda dessa åtgärder sker, dvs. dels att en utjämning sker, dels att statspensionärerna erhåller förhandlingsrätt för att kunna tillgodose sina krav. Med hänsyn till ovanstående fakta hemställes att beslutar att 1. hos Kungl. hemställa om utredning rörande möjligheten till och konsekvenserna av att utjämna pensionerna till pensionerade statstjänstemän, 2. uttala som sin mening att pensionerade statstjänstemän bör erhålla egen förhandlingsrätt. Månatlig tjänstepension för olika kategorier av statstjänstemän med full pensionstid inom f d. dyrortsgrupp 3 Skillnad mellan kol. före avskaffandet av dyrort 3 dvs. efter avskaffandet av dyrort 3 dvs. 1 Biträde för skriv- och kontorsgöromål fick tjänstebenämningen kanslibiträde fr. o. m. 2 Tjänstebenämningen förrådsförman tillkom . 3 Den sista kolumnen är ett komplement, som gjorts av motionären.