mot · FW021705 · 1973-04-03 00:00:00 — I riksdagsbeslutet förutsattes att den andra utlokaliseringsetappen skulle komma i nära följd. Så sent som underströk enhälligt att dämpningen av expansionen i måste avse framför allt service och administrativ verksamhet. Den fortsatta utlokaliseringen av statlig verksamhet måste härvidlag tillmätas särskilt stor betydelse. Lokaliseringsdelegationen har särskilt framhållit angelägenheten av att de anställda får besked om situationen. Beslut bör därför fattas . Ett riksdagsbeslut kan aldrig utesluta att korrigeringar sedermera kan visa sig nödvändiga. Om så är erforderligt på särskilda punkter kan givetvis ändringar beslutas av . Det viktiga är från ovan angivna utgångspunkter att beslut nu kommer till stånd om grunderna för den andra utlokaliseringsetappen. Det kan naturligtvis vara risk för att den angivna tidsplanen, 19761980, i något eller några fall kan vara alltför knapp. Kostnads- eller omställningsproblem kan nödvändiggöra . Det synes framgå av propositionen att man räknar med att den första utlokaliseringsetappen inte helt kan 19741976. Tidsplanen 19761980 för den andra etappen bör därför uppfattas som en målsättning som man skall söka förverkliga. Lokaliseringsdelegationens utredning som ligger till grund för den förevarande propositionen är en slutrapport. Departementschefen uttalar att man genom det nu framlagda förslaget nått gränsen för vad som är möjligt att utlokalisera från och att någon ytterligare omlokalisering av centrala statliga myndigheter i de former som föreslagits i två etapper inte bör ske. En ytterligare utflyttningsetapp kan även enligt vår bedömning inte nu vara aktuell. Det kan dock visa sig att vissa myndigheter och verk eller delar av verk bör utlokaliseras, t. ex. på grund av lokalsituationen eller för att få bättre samverkan med närbesläktade verk som redan är utlokaliserade. Flertalet remissinstanser har uttalat sig för att en framtida nyetablering av statlig verksamhet i görligaste mån förläggs utanför . Departementschefen har i propositionen framhållit som naturligt att lokaliseringen av nytillkommande statlig verksamhet från fall till fall prövas mot bakgrund av statsmakternas övergripande regionalpolitiska målsättningar. Den tidigare beslutade och den nu föreslagna utflyttningen har såsom vi framhållit inte på tillfredsställande sätt tillgodosett ett regionalpolitisk! Den stora huvudparten har tillförts ett förhållandevis centralt mellansvenskt område. Vi finner det angeläget, att ny etablerade statliga verksamheter och även andra verksamheter som bör utlokaliseras, t. ex. av lokalskäl, i första hand lokaliseras till regionalpolitisk! Härmed avser vi de fyra nordligaste länen, , och sydöstra . Vi har ovan understrukit att det viktigaste i fråga om decentralisering av central statlig verksamhet är decentralisering till länsdemokratin. De båda aktuella omlokaliseringsetapperna är endast en geografisk decentralisering av centrala verk eller delar av verk. Såsom vi påvisat är resultatet regionalpolitisk! Det framgår av propositionen att ett stort antal remissinstanser tillstyrkt en fortsatt decentralisering av den statliga verksamheten. Flera myndigheter har framhållit vidgad delegering som alternativ framför utflyttning. Departementschefen uttalar att det enligt hans mening är angeläget att ansträngningarna att delegera uppgifter från centrala till regionala och lokala organ fullföljs. Härmed torde avses delegerande av beslutanderätten inom den statliga verksamheten. Men delegering inom den statliga verksamheten är inte en tillfredsställande lösning när det är fråga om organ i samhällsstyrelsen. En god regionalpolitisk effekt och förbättrad service för allmänheten kan naturligtvis uppnås även i sådana fall, men delegeringen är inte någon vinst från demokratisynpunkt, som härvidlag måste tillmätas avgörande betydelse. Decentralisering av centrala myndigheters och verks beslutsfunktioner till länsdemokrati är från demokratisynpunkt angelägen, som härmed goda regionalpolitiska effekter kan uppnås. Frågan om länsdemokrati är under utredning av länsberedningen. gav genom beslut sitt förord för en länsdemokratireform. Det är angeläget att regionalpolitiken samordnas härmed. Från centrala ämbetsverk och myndigheter bör beslutsfunktioner i väsentlig utsträckning kunna överföras till länsdemokratin, dvs. För fortsatt decentralisering av den statliga verksamheten har en sådan utveckling de rikaste och smidigaste möjligheterna. bör uttala att fortsatta strävanden till decentralisering av den statliga verksamheten i första hand skall inriktas på decentralisering till länsdemokratin. Med stöd av vad ovan anförts får vi hemställa att vid behandlingen av propositionen 1973:55 1. godkänner vad som i motionen anförts angående personalfrågorna, 2. uttalar att nyetablerade statliga verksamheter samt statliga verksamheter, som befinnes kunna utlokaliseras från , bör lokaliseras i första hand till regionalpolitisk! angelägna områden i enlighet med vad som angivits i motionen, 3. uttalar att fortsatta strävanden till decentralisering av den statliga verksamheten främst bör inriktas på decentralisering till länsdemokratin. 73 3641 S 1973 () i Luttra