mot · FW02924 · 1973-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående det pedagogiska utvecklingsarbetet inom skolväsendet. I sina petita för /74 tar statens råd för samhällsforskning upp frågan om utvärderingen av genomförda reformer: Anmärkningsvärt är att stora reformer som genomförts inom landet ej följts upp med undersökningar av reformernas praktiska verkningar. Denna brist är särskilt anmärkningsvärd med tanke på det noggranna statliga utredningsarbete, som ofta föregår reformer. Man vet i flera fall inte alls om en viss reform haft den effekt, som man från början hoppats på. I andra fall kan man konstatera att de önskade effekterna uteblivit eller varit små jämfört med icke förutsedda effekter. Från sida har samma problematik tagits upp i olika sammanhang. a. har vi menat att det kunde vara lämpligt att ge jubileumsfond en sådan inriktning att man särskilt prioriterade projekt som innebar en uppföljning och granskning av effekterna av större reformer. . reste mot den här bakgrunden kravet på en utvärdering av de stora skolreformerna under 1950-och . I ett anförande inför ett stort antal lärare, föräldrar och skolelever framhöll : Trots de väldiga summor som stat och kommun satsar på utbildningsväsendet, trots alla de förhoppningar som vi knyter till den nya skolan så har vi ännu inte fått fram en systematisk utvärdering av hur den fungerar i praktiken. Tiden är mogen för en övergripande studie om hur och gymnasieskolan förverkligat sina mål och läroplaner och det borde vara en självklarhet att en sådan undersökning föregår nya förändringar i läroplaner och skolstruktur. I en motion till riksdag begärdes från folkpartihåll att en projektgrupp skulle tillsättas för att utvärdera resultaten av de senaste skolreformerna. Vi förklarade oss dock beredda att under vissa förutsättningar acceptera Kungl. Maj:ts senare framlagda förslag om rekonstruktion av pedagogiska nämnd. Det är för tidigt att uttala sig om huruvida en särskild nämnd inom ett av de ansvariga ämbetsverken på utbildningsområdet bäst tillgodoser utvärderingsbehovet. Principiellt talar mycket för att utvärderingen bör göras av ett organ utanför de ansvariga myndigheternas ram. Nämndens arbete med utvärderingsfrågorna har otvivelaktigt hämmats av den långa tid som måste förflyta från det att nämnden uttalar sig om eller initierar ett projekt och till dess resultaten föreligger. Det är angeläget att man på olika vägar försöker eliminera denna nackdel, t. ex. genom en årlig rapport om situationen inom skolan av samma modell som förekommer i vad gäller universitetens filosofiska fakulteter. 1 samband med att tog ställning till inrättandet av pedagogiska nämnden framhöll vi att det är viktigt att erforderliga medel avsätts till reforminriktade utvärderingsprojekt. Undersökningar som gäller generella metodiska problem och/eller för ett visst stadium eller en viss årskurs begränsad utveckling av metoder och läromedel och därmed förknippade utvärderingsproblem har naturligtvis sitt stora värde. En allsidig utvärdering av skolreformerna måste dock ta sikte på de totala effekterna i olika avseenden för att möjliggöra att väga vinster och förluster mot varandra samt i förhållande till mål och kostnader. För innevarande budgetår har efter förslag från pedagogiska nämnden begärt 31 milj. kr. för pedagogiska insatser. I årets statsverksproposition föreslås ett anslag för detta ändamål på , vilket innebär en ökning med drygt 1 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Med hänsyn till automatiska kostnadsökningar och påförda nya uppgifter torde det realt röra sig om en oförändrad anslagsnivå. Som skäl för nedskärningen hänvisar departementschefen dels till att utrymme för nya projekt regelmässigt skall skapas genom att gamla projekt avslutas, dels att det under anslaget finns en reservation på ca 3 milj. kr. Båda dessa faktorer har självfallet beaktats när nämnden och angivit behovet av medel till 31 milj. kr. Enligt vår mening är det angeläget med en fortsatt satsning på den pedagogiska verksamheten inom skolväsendet. Det är bl. a. genom insatser på detta område som fel och brister i skolan kan klarläggas på ett mera objektivt sätt och olika typer av åtgärder prövas. Vi förordar därför ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag förhöjt anslag med 2 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att under åttonde huvudtiteln anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /74 anvisar 2 milj. kr. utöver vad Kungl. () () 1** 1973.