mot · FW02356 · 1973-01-23 00:00:00 — av m. fl. om särskilda regionalpolitiska åtgärder för , m. m. Med det läge har mellan å ena sidan kraftigt expansiva landsdelar och å andra sidan de övriga skogslänen hamnar länet i en gränszon vilket innebär att man ofta kommer på mellanhand när det gäller statliga satsningar av olika slag. Eller också delas länet som t. ex. när det gäller stödområdesindelningen, där det ena landskapet, , ingår i stödområdet, medan det andra, , står utanför. Detta gränsläge och denna återkommande delning av länet är besvärande när det gäller enhetlig planering och att skapa goda och likvärdiga betingelser för länet. är en enhet, och det är angeläget att det uppfattas så vid statliga insatser. har den tidigare snabba befolkningskoncentrationen i någon mån dämpats, förmodligen beroende på lågkonjunkturen och därmed följande arbetslöshet också i storstadsregionerna. Flera av skogslänen visar sålunda befolkningsökningar, medan har minskat liksom f. ö. och . För är minskningen 593 personer vilket är en alltför kraftig avtappning. Arbetslösheten har varit mycket omfattande i . Länet hör till de län som haft den högsta ökningen av registrerade arbetslösa . Prognoserna för visar på fortsatta svårigheter. Januarisiffrorna är + 622 arbetslösa. Företagen förväntas uppehålla sysselsättningen på ungefär nuvarande nivå, vilket således innebär fortsatt hög arbetslöshet. Några tendenser till förändringar i läget har man ännu inte kunnat konstatera. En viss säsongmässig uppgång och torde man kunna räkna med. Men svårigheterna kommer att bestå för äldre och handikappade, för kvinnor, ungdomar och långtidsutbildade. Detta är mycket oroande. När konjunkturen går upp stiger efterfrågan på arbetskraft i andra delar av landet. Om då ej redovisar efterfrågan på arbetskraft tvingas mänskor att flytta från länet för att få sysselsättning. Risk föreligger då för fortsatt befolkningsminskning i länet. Här krävs sålunda kraftiga åtgärder. Behovet av arbetsmarknadsutbildning och syselsättningsskapande åtgärder kommer således att vara stort under först och främst det överblickbara och troligen också . Ljusdalsregionen är en speciellt utsatt region med bristfällig industriell expansion och negativ befolkningsutveckling. Behovet av stödåtgärder är synnerligen framträdande i denna region. uttala sig mot utbyggnad av Ljusnan, vilket framförts i motioner, vilar självfallet ett stort ansvar på de statliga myndigheterna att kompensera detta arbetsbortfall. Bevarandet av Ljusnan har framförts som ett riksintresse, och mot den bakgrunden synes det helt följdriktigt att sysselsättningen garanteras. I och är näringslivet mycket ensidigt. Speciellt kvinnorna drabbas av den bristfälliga tillgången på arbete och av ensidigheten i sysselsättningen. Undersökningar visar att kvinnornas önskemål och behov av arbete är mycket stora. Åtgärder för att åstadkomma bättre differentiering av näringslivet är nödvändiga. För länets kommuncentra bör angelägna servicefunktioner säkerställas. När det gäller omlokalisering av statlig verksamhet är det endast i som fått del av denna. Någon utlokalisering till övriga länet har ej skett. Lokalisering av mynt- och justeringsverket till avslogs med några rösters majoritet av . Kompensation har uteblivit. Det finns anledning att understödja de regionala centra i länet , , , och och genom utlokalisering av statlig verksamhet medverka till deras utveckling. Utbildningsmöjligheterna har stor betydelse för länets attraktivitet och fortsatta utveckling. , som ytmässigt och befolkningsmässigt hör till de större länen, är beroende av tillgången till eftergymnasial utbildning. Frågan om lokalisering av den eftergymnasiala utbildningen ligger på U 68, som beräknas komma med sitt betänkande . Det finns anledning att återkomma till denna fråga, men redan nu är det angeläget att slå fast att vi icke kan acceptera att länet skulle bli ett av de få länen i landet utan tillgång till eftergymnasial utbildning inom sina gränser. Enligt vad som offentliggjorts från U 68 skulle eftergymnasial utbildning förläggas till bl. a. och , som vardera skulle utgöra en skolblocksregion. Det kan förutsättas att därvid kommer att för eftergymnasial utbildning hänvisas till , men i praktiken torde norra delen av länet komma att välja som utbildningsort. Det finns underlag att inrätta en tjugonde skolblocksregion som består av och att dit lokalisera eftergymnasial utbildning. Antalet 16-åringar som redovisas i SÖ:s regionssystem för de aktuella skolblocken skulle för bli 4 110. skolblocksregion och Sundsvalls-Hämösands skolblocksregion skulle också få tillfredsställande underlag, nämligen 3 550 resp, 2 940. Med hänvisning till det anförda hemställes att f. uttalar sig för särskilda regionalpolitiska åtgärder för , 2. beslutar att läns kommuncentra får del av särskilda insatser för att upprätthålla den servicenivå som beslutat om i anledning av propositionen 3. beaktar vad som i motionen i övrigt anförts. () ()