ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW02676 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till Bidrag till fria kristna samfund m. m. De fria trossamfundens ställning i samhället har ingående behandlats av beredning om stat och kyrka' i dess huvudbetänkande Samhälle och trossamfund. Beredningen fäster stor vikt vid att dessa samfund får en ökad jämställdhet med i fråga om möjligheterna att verka. Av central betydelse är därvid frågan om samfundens ekonomi. Tillfälle kommer senare att ges till mer ingående diskussion av de förslag som beredningen framlagt till mer långsiktiga lösningar av hithörande problem. Vi inskränker oss här till de fria torssamfundens aktuella situation. beslöt om ett direkt ekonomiskt bidrag till de fria trossamfunden. Detta bidrag kan ses mot bakgrund av samfundens alltmer försämrade ekonomiska situation. Det har med tiden visat sig allt svårare att finansiera verksamheten med frivilliga gåvor. Härtill har självfallet i hög grad bidragit de ökade pålagor i form av skatter och avgifter som samhället lagt på samfunden och enskilda människor. Moderata samlingspartiet har i sin stora partimotion till årets riksdag föreslagit att enskilda personer skall få göra avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor till bl. a. religiösa organisationer. I samband med beslut om höjning av löneskatten, den s. k. arbetsgivaravgiften, från , ett beslut som vi över huvud taget inte biträdde, påpekade representanter för moderata samlingspartiet, att detta beslut skulle få synnerligen allvarliga följder för de religiösa organisationerna. Detta har också blivit fallet. Man kan beräkna att de fria trossamfunden genom beslutet om höjd löneskatt belastades med en utgift på ca 5 milj. kr. Den höjning av bidraget till de fria kristna samfunden från 2 till 4 milj. kr. som nu föreslås i statsverkspropositionen är således inte till fyllest ens för att kompensera samfunden för den extrakostnad de åsamkats genom beslutet om löneskattens fördubbling. Än mindre är bidraget tillräckligt för att ge dessa samfund möjligheter till en någorlunda ekonomisk trygghet för sin verksamhet. Den positiva attityd gentemot den religiösa verksamheten i samhället som uppgivits vara utgångspunkten för de förslag som framlagts av stat-kyrkaberedningen bör enligt vår mening prägla samhällets handlande och oberoende av hur den framtida relationen mellan och staten kommer att utformas. Med hänvisning till det anförda hemställes att under åttonde huvudtiteln för /74 till Bidrag till fria kristna samfund m. m. anvisar ett reservationsanslag av 6,5 milj. kr. () i Agnäs
mot · FW02678 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om överförande av talböcker till kassett. Med anledning av motion nr 191 beslöt riksdag anvisa till De blindas förening för en systematisk undersökning av lämpligt system vid övergång till kassettbandspelare för talböcker. Denna undersökning har slutförts och beslut om en successiv övergång kommer att fattas i samråd mellan De blindas förening och de allmänna biblioteken. En sådan övergång till kassettbandspelare skulle innebära väsentligt förbättrad service för alla läsare av talböcker, men åtgärderna har också betydande ekonomiska fördelar för staten. Redan nu är nämligen de bandspelare med öppna spolar, som används för läsning av talböcker, väsentligt dyrare än kassettbandspelare. Allvarligare är dock att de enklare typerna av nuvarande bandspelare kan väntas försvinna från marknaden och att man därför blir hänvisad till halvprofessionella dyrbara apparater. Om en övergång till kassettbandspelare inte gjorts , kan statens kostnader för anskaffande av bandspelare beräknas stiga med . En alltför långsam övergång till användning av kassettbandspelare för talböcker skulle inte endast innebära ökade kostnader, på grund av att de nuvarande bandspelarna med öppna spolar försvinner från marknaden, utan i många fall tvinga den enskilde att anskaffa både en kassettbandspelare och en bandspelare med öppna spolar för att helt kunna utnyttja talboksbiblioteket. 1 detta sammanhang bör nämnas att efter överläggningar med beslutat att under en försökstid medge en generösare tolkning av upphovsrättslagens bestämmelser beträffande rätt att utnyttja talböcker. Behovet av bandspelare för andra grupper än synskadade med allvarliga lässvårigheter kan därför väntas tiga . Det är därför ett inte oväsentligt ekonomiskt intresse för staten att stimulera en så snabb övergång som möjligt till kassettsystem för talböcker. En sådan övergång förutsätter emellertid, att redan inlästa talböcker också överförs till kassetter, men något utrymme för kostnaderna i samband därmed finns inte i anslaget till De blindas förenings biblioteksverksamhet. En beräkning utvisar att grundkostnaden per titel för överföring till kassett uppgår till , vartill kommer kassettmaterial om per exempel. En överföring av 500 titlar i vardera nio exemplar drar därför en kostnad på totalt . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte besluta att för /74 anvisa för överföring av tidigare producerade talböcker till kassetter. /ENKEL (fp) GOTAB 73 3180 S 1973
mot · FW0268 · 1973-01-11 00:00:00 — av i m. fl. om slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer. Arbetsgivaravgiften tillkom för att kompensera staten för det skattebortfall som omsättningsskattens ersättande med mervärdeskatt innebar. Eftersom företagens investeringar genom mervärdeskattesystemet blev avdragsgilla ansåg att skattelättnaden skulle kompenseras av ett införande av allmän arbetsgivaravgift fr. o. m. . Avgiften höjdes till års ingång och höjdes ytterligare . Företag, som säljer sina varor och tjänster, har i allmänhet sökt kompensera dessa kostnadshöjningar genom ökade priser. För de religiösa samfunden och för hjälporgan såsom , Röda korset och har detta inte varit möjligt frånsett beträffande den verksamhet som bedrivs i konkurrens med annan näringsutövning. När det gäller huvudinriktningen av sin verksamhet har således de religiösa samfunden och vissa andra hjälporgan på ett obilligt sätt drabbats av arbetsgivaravgiftens införande. Organisationerna har i sin ensartade verksamhet inte kunnat åtnjuta fördelarna vid övergång från oms till moms och har inte kunnat kompensera sig mot höjningarna av avgiften. Verksamheten är ingalunda problemfri; givarnas och de stödjande medlemmarnas resurser är ansträngda. Kostnader och löner har stigit automatiskt liksom på andra områden i samhället. De organisationer som fortsätter den betydelsefulla insatsen bör inte i onödan betungas eller hindras utan röna uppskattning. I nuvarande läge bör därför inte arbetsgivaravgiften uttagas från kyrkor och frikyrkor samt hjälporgan såsom , Röda korset, m. fl. Alla de medel som de insamlar bör oavkortade få användas för humanitär gärning. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag till innevarande vårriksdag om borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer. () i Agnäs
mot · FW02682 · 1973-01-24 00:00:00 — av m. fl. om slopande av anslaget till . Ett reservationsanslag om har för föreslagits till (). Rådet svarar enligt departementschefen för en viktig uppgift genom sin informations- och kontaktverksamhet. Rådet begär en anslagshöjning från 0,9 milj. till 1,57 milj. Rådet är långt ifrån någon demokratisk organisation med representation från Organisationssverige. Det förekommer inga årsmöten eller val av rådsledamöter. De utses i stället av Kungl. Maj :t. Rådet har som uppgift att hålla kontakt och samråda med departement, verk och myndigheter. Dessa uppgifter skulle t. ex. de politiska ungdomsförbunden och andra ungdomsorganisationer kunna utföra. Det finns i sammanhanget dessutom anledning att erinra om det existerande, i demokratisk ordning valda ungdomsorganisationers landsråd. Vi anser, såsom har framgått, att inte fyller någon meningsfull uppgift och således är överflödigt och föreslår att det upphör med sin verksamhet fr. o. m. /74. Awecklingskostnaderna bör kunna bestridas med hjälp av befintlig reservation. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att vid behandling av bilaga 10 till statsverkspropositionen under punkten B 50 måtte besluta avstå det för /74 föreslagna reservationsanslaget till om . () ()
mot · FW02686 · 1973-01-25 00:00:00 — angående fördelning av bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Maj:ts proposition 1973:2 föreslås en höjning av Bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Enligt propositionen skulle i tilläggsanslag för åren 1971/72 och 1972/73 utgå sammanlagt . Det är att hälsa med tillfredsställelse, att ett försök nu görs att rätta till den olikhet i bidragsgivningen som varit rådande mellan ungdomsorganisationerna. Tyvärr kommer tilläggsanslaget inte att räcka till att utjämna skillnaderna. Om idrottsorganisationema skulle få samma bidrag som övriga organisationer hade behövts ett tilläggsanslag på ca 9,5 miljonor kronor. När det gäller fördelningen av de medel som föreslås i propositionen sägs följande: Fördelningen av de medel som beräknats för /72 bör inte ske efter de generella reglerna utan efter en prioritering mellan de mest angelägna behoven i de lokala föreningarna. Fördelningen bör göras av SÖ efter förslag av . Det torde vara tekniskt omöjligt att göra en rättvis prioritering bland 7 300 föreningar, eftersom det ekonomiska läget är ungefär lika kärvt för samtliga. Man bör, utan direktiv, överlåta till och SÖ att fördela det föreslagna tilläggsanslaget. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställes att beslutar att inte utfärda några direktiv, när det gäller att fördela medel å tilläggsstat avseende Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /72. 1** 1973.
mot · FW02687 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om översyn av lagen om biblioteksexemplar av tryckt skrift. Det är av avgörande betydelse för forskningens framtid i att får arbeta under samma villkor som tillkommer de övriga universitetsbiblioteken i vårt land. Så är inte nu fallet. har enligt uppgift endast omkring 250 000 böcker och cirka 100 000-talet småtryck. har enligt samma uppgift drygt två miljoner band jämte några miljoner småskrifter. Lunds universitetsbibliotek har cirka 1 300 000 volymer. Då beslutade att det s. k. granskningsexemplaret skulle gå till , var avsikten att Norrlandsuniversitetet skulle erhålla en fullgod försörjning med det svenska trycket och att skulle kunna erbjuda forskare och studenter en arbetsmiljö som i största möjliga utsträckning var kvantitativt likvärdig med de övriga universitetsbibliotekens. Redovisningar har visat att förhoppningarna ej har infriats. visade en kontroll, utförd vid , av vad som inkommit av svenska bokproduktion att knappt hälften levererats i fullständigt skick. En liknande undersökning visade på ett ännu större svinn av bokleveranser till Umeåbiblioteket. aktualiserades frågan om biblioteksexemplar av tryckt svensk skrift i en utredning utförd av statskontoret. För anvisades tre möjliga lösningar dels att tilldelas ett fullständigt biblioteksexemplar, dels att förvärv tillgodoses genom ett rekvisitionsförfarande och dels att tilldelas särskilda medel för anskaffande genom köp. Av dessa tänkbara lösningar förordade utredningen den tredje anskaffning genom köp. Om inte även skall befinna sig i underläge i förhållande till övriga universitetsbibliotek, måste villkoren också bli likvärdiga. För att komma i fatt övriga bibliotek är Umeåbiblioteket i behov av snabba och kraftiga insatser, lämpligen i form av ett engångsanslag, fördelat på , för att kunna hämta in övriga biblioteks försprång. Dessutom bör frågan om ett fullständigt biblioteksexemplar garantera samma rättigheter som de äldre universitetsbiblioteken redan har. Nuvarande lag om biblioteksexemplar av tryckt skrift har, med en mindre ändring , varit gällande . Det har från flera håll uttalats önskemål om en ändring av lagen. senast har statskontorets utredningsenhet i den ovan åberopade utredningen ansett en översyn nödvändig, bl. a. för att närmare få preciserat leveranslagens bestämmelser om tryckt skrift. I samband med en sådan översyn av lagen bör också frågan om en utökning av förlagens och tryckeriernas leveransplikt kunna prövas. En målsättning bör vara att möjliggöra för att få ett bibliotek jämlikt med de universitetsbibliotek som finns i Syd- och . Den målsättningen säkrast om får ett fullständigt biblioteksexemplar. Det är nödvändigt för att ge undervisningen och forskningen vid Norrlandsuniversitetet samma standard som de övriga fyra universiteten kan erbjuda. Åberopande det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om en översyn av lagen om biblioteksexemplar av tryckt skrift och i samband därmed om en prövning av frågan om utökning av tryckeriernas och förlagens leveransplikt att också omfatta .
mot · FW02689 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar och om inrättande av programråd vid . Undertecknade hemställde i motion till riksdag (nr 131) om inrättandet av programråd vid . Vi pekade bl. att radio och TV för flertalet människor intar en helt dominerande roll när det gäller information och upplysning samt underhållning och förströelse, att som samhällsinstitution är sällsynt oåtkomlig för påverkan från allmänhetens sida, att det saknas ett organ som kan fungera som forum för såväl enskilda som sammanslutningar av olika slag, ett forum där synpunkter och önskemål om den framtida programverksamheten kan framföras samt att ett programråd av det slag som radioutredning föreslagit skulle kunna fylla en sådan funktion och därför borde inrättas. avstyrkte i sitt betänkande (nr 23) vårt förslag genom att framhålla betydelsen av en fri och öppen diskussion i programfrågorna mellan radioföretagets ledning och medarbetare å ena sidan och allmänheten å andra sidan i alla de fall då verkligt behov av en dylik diskussion uppkommer. Detta ter sig högst förbryllande då avsikten med ett programråd just är att skapa ett forum för sådan diskussion. Invändningen att ett sådant organ skulle kunna verka hindrande och försvårande på verksamhetens fria utövande ter sig lika bisarr, då avsikten självfallet är att de synpunkter med förankring i folkviljan som skulle komma till uttryck i programrådet borde vara vägledande för programverksamheten och i denna mening hindra ett fritt utövande av verksamheten. Detta lär väl också vara avsikten med de rådgivande kommittéer som utskottet hänvisar till. Det kan självfallet råda delade meningar om vilken form för allmänhetens inflytande på programverksamheten som är den bästa. Vi avstår med avsikt från att binda oss i vårt förslag för just ett enda centralt programråd. Det är möjligt att det skulle vara lämpligare med flera programråd, som skulle kunna utvecklas ur de nuvarande rådgivande kommittéerna. Frågan bör utredas närmare, varvid erfarenheterna från den nuvarande radionämnden och de rådgivande kommittéerna självfallet bör beaktas. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag till inrättande av programråd vid Sverigs Radio.
mot · FW0269 · 1973-01-11 00:00:00 — av i m. fl. om avdrag vid taxering för gåvor till religiösa m. fl. Motioner rörande rätt till avdrag vid beskattning av gåva, som i olika former skänkts till organisationer med ändamål att bedriva allmänt och socialt nyttig verksamhet med religiös, humanitär, kulturell, vetenskaplig och därmed jämställd inriktning, har åtskilliga gånger varit föremål för uppmärksamhet. Trots behandling under flera är frågan fortfarande olöst. Man torde i princip vara enig om att det arbete som utföres av dessa organisationer utgör ett värdefullt komplement till samhällets egna institutioner. I kampen mot bl. a. brottslighet och alkohol och narkotikamissbruk är frivilliga insatser ett nödvändigt stöd till de statliga insatserna. Värdet av detta enskilda stöd kan svårligen uppskattas. Från statens synpunkt måste det framstå som en väsentlig förmån att enskilda organisationer på det sociala och religiösa fältet åtager sig angelägna samhällsfunktioner. Starka skäl talar för att samhället bör underlätta dessa organisationers frivilliga arbete. För de stora delar av vårt folk som är intresserade av de ideella strävandena är denna intill nu visade ovilja att bifalla framlagda motioner om en utredning av denna fråga oförklarlig. Mot bakgrund härav synes det omotiverat att längre förvägra denna betydande del av landets befolkning en utredning, som man med otålighet motsett . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att i skrivelse till Kungl. måtte anhålla om utredning rörande införande av avdrag vid taxering till inkomstskatt för gåvor som den skattskyldige skänkt till religiösa, humanitära, kulturella, vetenskapliga eller eljest uppenbart allmännyttiga ändamål. () i Agnäs HANS () () () PER () i Gäddvik HÄKAN () . () ()
mot · FW02692 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om statligt stöd till den kommunala musikundervisningen. I flertalet av landets kommuner förekommer musikundervisning. Verksamheten har i många kommuner fått mycket stor anslutning, och 1971 beräknades 225 000 elever, huvudsakligen barn i skolåldern, ha fått tillgång till denna förmån. Ca 3 500 lärare var sysselsatta, en del på deltid, och torde motsvara lärarinsatser på ca 2 800 heltidstjänster som musiklärare. Enligt betänkande 1972 Ny kulturpolitik anges också att de kommunala musikskolorna 1971 kostade ca , som till största delen gick över kommunernas budget, då elevavgifterna beräknades uppgå till endast . En obetydlig del av den kommunala musikundervisningen finansierades över skolbudgeten och genom de kyrkliga musikledarna. I den egentliga ensembleundervisningen deltog ca 34 000 elever, och till denna musikform utgick vissa medel från folkbildningsanslaget. I samband med uppgörandet av budgetförslag i landets kommuner har kunnat konstateras att många kommuner sökt skära ner anslaget till de kommunala musikskolorna och att på vissa håll kraftiga höjningar av elevavgifterna förutskickas. I vissa delar av landet är den kommunala musikundervisningen särskilt kraftigt utbyggd. Detta gäller bl. a. Norrlandslänen. Förslagen i betänkande 1972 kan beräknas resultera i ett statligt stöd till den här redovisade ungdomsverksamheten. Risk föreligger att om inte snara åtgärder vidtas redan beslutade insatser kommer att skäras ner och beräknade ökningar utebli. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag för statligt stöd till den kommunala musik undervisningen, utan att avvakta förslag över betänkande i övriga delar. () i Ulfsbyn
mot · FW02694 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående den andliga vården på sjukhus. Alltsedan 1962 har ansvaret för den andliga omvårdnaden på sjukhus åvilat respektive kyrkoförsamlings prästerliga organisation. var det sjukvårdshuvudmannen som hade att ombesörja anställning av för tjänsten lämpad prästman. Den nuvarande ordningen kan inte sägas fungera helt tillfredsställande. Den andliga vården på sjukhus kräver väl tilltagen tid för att bli meningsfylld. I smärre församlingar med få präster kan därför uppstå problem med påföljd att tjänstgöringen på sjukhus och sjukhem blir eftersatt. För dylik tjänstgöring krävs också speciell utbildning, som inte i tillräcklig grad ingår i den ordinarie prästutbildningen. Det synes oss angeläget med garantier för att de som ägnar sig åt själavård vid sjukhus har sakliga insikter om uppgiftens innebörd och begränsning liksom också om den komplicerade sjukhusvärlden och de rutiner som där råder. Behovet av andlig omvårdnad på sjukhus har ofta betygats från åtskilliga håll jämväl i vid tidigare behandling av hithörande frågor. Alla som tillbringat någon tid på sjukhus såsom patient eller personal har erfarenhet av att patienter alltför ofta lämnas ensamma med de bekymmer som alltid aktualiseras i samband med sjukhusvistelse. Särskilt allvarlig är bristen på medmänsklig närhet och kontakt vid livsslutet. I detta sammanhang hänvisas till artikel i ämnet, vilken refererades i en motion i samma ärende (1972:29). Vid behandlingen av denna motion hänvisade utskottet till att slutbetänkandet om stat och kyrka snart var att vänta och att detta kunde förmodas ge ett bättre underlag för bedömning av frågan om den andliga omvårdnaden på sjukhus. Slutbetänkandet har kommit men ger uppenbarligen ingen ledning i detta ärende, vadan en utredning synes oss ytterligt aktuell, så mycket mera som nuvarande ordning bygger på ett utredningsmaterial som är drygt . Vi motionärer har inga preciserade förslag, men rimligen måste den framtida organisationen vara av den arten att den kan tillvarata de inte få präster inom och frikyrkorna som skaffat sig utbildning för tjänst bland sjuka. En möjlighet vore måhända att inom ramen för nuvarande ordning låta sjukvårdshuvudmannen ombesörja anställning av sjukhuspräst vid större regionsjukhus medan den andliga vården vid smärre lasarett och sjukhem även fortsättningsvis ombesörjdes av församlingens präster. Måhända skulle i vissa fall ett kontrakt kunna avdela en adjunkt för verksamheten inom berörda församlingar. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. hemställer om utredning och förslag angående den prästerliga tjänstgöringen i vad avser den andliga omvårdnaden vid sjukhus. () () () ()
mot · FW02695 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar i och Henmark angående effekterna av våldsinslagen i TV och film. Genom två på varandra följande beslut biföll med förhållandevis knapp majoritet regeringens förslag om upphävande av bestämmelserna i och tryckfrihetsförordningen om förbud mot sedlighetssårande framställningar. Denna frisläppning av pornografin har visat sig leda till synnerligen olyckliga konsekvenser. Hänsynslösa profitörer har getts laglig möjlighet att utan några som helst inskränkningar framställa förråande sexuella och sadistiska beteenden och därigenom skadligt påverka särskilt de lättledda och psykiskt labila. Detta drabbar inte minst de unga, som är osäkra i sina värderingar och känsliga för påverkan. har man kunnat förmärka en ökande tendens till sadistiska framställningar över huvud taget. Som framgår av en mycket omfattande annonsering bl. a. i dagspressen skildras i filmer allt oftare sadistiska handlingar och våldshandlingar av olika karaktär. Även film för TV-visning innehåller inte sällan dylika våldsinslag. Ofta framställs dessa våldshandlingar på ett sätt som avser att ge åskådarna underhållning. Även framställningar med ett visst förhärligande av våldet har förekommit. I tidskriften , nr 7/72, sägs det, att vid nästan varenda föräldrasammankomst höjs kritiska röster mot våldet i TV. Kritiken återkommer år , och den ena uppvaktningen och den ena skrivelsen avlöser den andra. Men hur är det egentligen, vad är bevisat och vad är obevisat om TV-våldets skadlighet för barnen? Dessa frågor har diskuterats . Forskarna har haft olika uppfattningar om hur våld påverkar barn och ungdom. Det är svårt att få en klar bild av hur långt forskningen på området kommit. Det finns dock klara belägg för att våldsinslag i TV kan skapa aggressivare barn. Det är också enligt vår uppfattning sannolikt att ett visst samband föreligger mellan de ökade inslagen av underhållningsvåld och den ökning av våldsaktiviteter i vårt samhälle som kan iakttas. Det är risk för att en alltmer inhuman inställning utbreder sig. En sådan utveckling måste enligt vår mening förhindras. En angelägen åtgärd måste då vara att utreda underhållningsvåldets effekter på åskådaren. Det behövs en mera omfattande forskning på detta område, så att man får ett fastare underlag för en bedömning av vilka konsekvenser man bör ta beträffande utbudet av våldsframställningar på TV och film och även i andra massmedia. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. anhåller att en allsidig och förutsättningslös forskningsverksamhet rörande effekterna av våld, särskilt underhållningsvåld, på TV och film igångsättes för utrönande av om och i så fall vilka mentalhygieniska skadeverkningar våldsfilm kan föranleda. () ()