mot · FW02181 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att främja trafiksäkerheten. Även har trafikolyckssiffrorna visat en sjunkande tendens, i varje fall enligt de preliminära siffrorna. Det är en glädjande nedgång som också har möjlighet att stå sig i den definitiva sammanräkningen. I trafiksäkerhetsverkets promemoria med förslag till målsättning för arbetet för ökad trafiksäkerhet påpekas att det som har kännetecknat utvecklingen i flertalet länder med någorlunda jämförbar statistik under såväl som varit att man kunnat uppnå vissa förbättringar av den relativa säkerheten i antal dödsoffer per 100 000 fordon. Däremot har man inte kunnat undgå en ökning av antalet offer år i samband med att fordonsparken ökat. Ett gemensamt drag för utvecklingen i de motoriserade länderna är också den stabilitet som kännetecknar statistiken över antalet dödsoffer och antalet skadade. Man har som regel en stegring år om än i något långsammare takt än trafikökningen men det är ändå genomgående en tämligen stor stabilitet utan kraftigare förskjutningar vare sig uppåt eller nedåt. Denna stabilitet borde, enligt trafiksäkerhetsverket, å ena sidan innebära en rätt stor sannolikhet för att man skall kunna undgå plötsliga språngvisa ökningar av olycksnivån. Vad man närmast riskerar är en långsam stegring i samband med fortsatt trafikökning. Å andra sidan visar denna stabilitet också att det erfordras mycket kraftiga insatser för att åstadkomma mera påtagliga sänkningar av olycksnivån. Enligt trafiksäkerhetsverket omkom 12 007 människor i vägtrafiken i . Minst 227 500 personer ådrog sig svåra eller lindriga skador. Det verkliga antalet skadade är emellertid väsentligt högre, ungefär det dubbla antalet, eftersom en stor del av olyckorna inte kommer till polisens kännedom och därmed inte blir redovisade i den officiella statistiken. Även om i jämförelse med många andra länder ligger bra till är detta ändå fruktansvärda siffror som visar att trafikolyckorna utgör ett mycket stort samhälleligt problem. Arbetet för att åstadkomma förbättrad trafiksäkerhet måste fortsätta, inte bara med oförminskad kraft, utan ännu större resurser måste sättas in på detta område för att en verkligt radikal förändring skall kunna åstadkommas. De relativt gynnsamma siffrorna för 1970-talets början får inte förleda oss att tro att allting ordnar sig utan kraftfulla åtgärder. pekar också på att trafiken är på väg att kräva lika många offer i döda och skadade som . presenterar i sin PM fyra alternativa målsättningar för trafiksäkerhetsarbetet för tiden . chefen framhåller i statsverkspropositionen att dessa varit föremål för en omfattande remissbehandling och att han avser att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp, som också kan få räkna med detta remissmaterial som underlag för sitt arbete. De av trafiksäkerhetsverket presenterade förslagen är omfattande och inrymmer åtgärder med sikte på såväl trafiken som fordonen och vägen. De innehåller åtgärder på både kortare och . Många av frågeställningarna har redan diskuterats , såsom användningen av bilbälten och reflexer. har gått ut med en intensiv information angående bilbältesanvändningen, och det anses allmänt att en ökad användning av dessa bidragit till de förbättrade olyckssiffrorna. Beträffande användningen av reflexer har anförts att erfarenheterna ger vid handen att gående, som är utrustade med reflexanordning, löper väsentligt mindre risk att under mörker bli påkörda av motorfordon. Lagförslag om obligatorisk användning av såväl bilbälten som reflexer ingår i de av trafiksäkerhetsverket framlagda alternativa målsättningarna. En stor och viktig del av problemkomplexet trafiksäkerhet är informationsverksamheten. Helt färska undersökningar har ju påvisat att det brister oerhört i bilisternas kunskaper beträffande trafikmärken och trafikregler. Mot den bakgrunden och med beaktande av den betydelse informationen haft för t. ex. det ökade användandet av bilbälten och reflexer synes det motiverat att bevilja trafiksäkerhetsverket större medel för denna verksamhet än vad departementschefen föreslår. Informationsverksamheten syftar ju till att öka allmänhetens kunskaper om trafik och trafikregler och ge rekommendationer om uppträdandet i trafiken. Trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar I vad gäller trafiksäkerhetsverkets yrkanden i statsverkspropositionen anser vi vidare att frågan om bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar blivit styvmoderligt behandlad. Från verkets sida framhålls att det vid ingången av /73 fanns planer godkända för ännu inte utförda åtgärder till en bidragsberättigad kostnad av sammanlagt ca 12,9 milj. kr. Anslaget har varit oförändrat /66. Sedan denna tidpunkt har kostnaderna för utförande av ifrågavarande säkerhetsanordningar ökat med . Verket föreslår en ökning av anslaget med 2 milj. kr., departementschefen oförändrat anslag. Med hänsyn till att frågan är av stor betydelse från trafiksäkerhetssynpunkt anser vi detta orimligt och yrkar på en ökning av anslaget med 1 milj. kr. Det har i trafiksäkerhetsdebatten omvittnats att sänkningen av basfarten hade en direkt effekt på dödsolyckorna. Även om många bilförare kör för fort i förhållande till fartgränserna är det tydligt att dessa bidragit till en dämpad trafikrytm och därmed lägre olycksrisker. Frågan är om inte hastighetsbegränsningen borde sänkas ytterligare i första hand i tätorterna. Där är ju nästan hälften av de dödade fotgängare, cyklister eller mopedister, dvs. är utan tvivel i mesta laget och kan bl. a. vålla problem vid övergångsställen och andra farliga passager. borde vara tillräckligt. Frågan om den högsta tillåtna längden för landsvägsfordon har alltmer kommit i blickpunkten både i den trafikpolitiska debatten och i debatten om trafiksäkerhetsfrågorna. har ju högre tillåten längd än något annat land i , 24 m mot 18 m för i stort sett det övriga . Det är omvittnat att detta innebär betydande olycksrisker inte minst vid omkörningar. Enligt Svenska vägföreningens undersökning Bilismen i samhället upplever av intervjuade körkortsinnehavare omkörning av lastbilar med släp som mycket besvärligt och det som ganska besvärligt. Enligt uppgifter är ju också lastbilar inblandade i av alla dödsolyckor, fastän de bara utgör av bilbeståndet. En sänkning av maximigränsen till 18 m skulle därför vara ett viktigt trafiksäkerhetspolitiskt steg. Förbud mot tung trafik och veckoslut De frivilliga överenskommelser som träffats om förbud mot tyngre lastbilstrafik och veckoslut, då biltrafiken är som intensivast, kan betraktas som positiva. riksdag framhöll det önskvärda i att dessa frivilliga överenskommelser utsträcktes till att omfatta större delen av året. Strängare restriktioner är nödvändiga, är den slutsats man kan dra bl. a. av tidningsartiklar där speciellt långtradartrafiken å brännmärks. Kompiskörningar med 24-meters långtradare med flera fordon kopplade liksom till ett godståg rapporteras. Att den bilåkande allmänheten upplever detta förhållande som mycket besvärande framgår bl. a. av den förut citerade undersökningen Bilismen i samhället, där av de intervjuade ansåg att förbud mot lastbilar med släp skulle införas under veckoslut/. Kontroll av utländska fordon De överenskommelser som träffas eller de förbud som utfärdas beträffande svenska fordon måste också givetvis gälla utländska lastbilar. Strängare föreskrifter bör utfärdas för utländska fordon som trafikerar Kontrollen över att dessa efterlevs måste också skärpas. Åtskilliga olyckor där utländska lastbilar varit inblandade har skett i vårt land. De säkerhetskrav vi ställer på svenska fordon måste helt naturligt också gälla fordon från andra länder. Enligt vår mening bör hemställa hos Kungl. Maj:t att åtgärder i denna riktning vidtas och att ökade resurser ställs till förfogande för en bättre gränskontroll. för giftiga och eldfarliga produkter Speciellt har de bristande säkerhetsföreskrifterna för transporter av giftiga kemikalier och eldfarliga produkter på våra vägar uppmärksammats. I samband med den svårartade tankbilsolyckan i då flytande fenol läckte ut och åstadkom kraftig förstörelse i den lilla byn framkom att riskerna för liknande katastrofer är mycket stora även i vårt land. transporteras mängder av kemikalier, oljor, bensin och andra eldfarliga produkter på våra vägar. Enligt en tidningsuppgift har ett åkeri i transporterat fenol en gång på en landsvägssträcka. Utan varningsskyltar eller andra upplysningar om innehållet kör bilen genom sju folktäta städer utmed den starkt trafikerade E 4. Vid behandlingen av denna fråga har det hänvisats till att regeringen överväger att skriva på en internationell överenkommmelse om hur bl. a. fenol skall skötas och transporteras. I avvaktan på ordentliga säkerhetsföreskrifter för dylika transporter måste emellertid övergångsbestämmelser tillämpas. Sådana transporter måste ske under katastrofberedskap. Övergångsbestämmelser för truckar i trafik Till de fordon som i hög grad utgör trafiksäkerhetsrisker på vägar och gator måste gaffeltruckar och andra typer av truckar med dåliga siktmöjligheter räknas. Användandet av sådana blir allt vanligare och de förekommer också alltmer i trafiken. Det står däremot helt klart att de inte är anpassade till framförande i trafik. inhämtade uppgifter från polisdistrikten om antalet truckolyckor på väg . Totalt redovisades 179 sådana olyckor på väg, varav 118 med gaffeltruck. 7 av olyckorna hade medfört dödsfall. Vid behandling av denna fråga hänvisades till den sittande motorredskapsutredningcn, som dock ännu ej kommit med förslag till åtgärder. På grund av frågans betydelse synes övergångsbestämmelser nödvändiga i avvaktan på utredningens förslag. anförde i sitt remissyttrande ett förslag till temporär lösning av problemet. Denna skulle innebära att en föreskrift utfärdades om att truck får brukas på väg endast om det vid besiktning fastställts att den är lämplig för trafik på väg. Krav på körkort för föraren bör också En sådan övergångsbestämmelse anser vi också vara lämplig. Helt givet är att kampen mot trafikolyckorna på grund av problemets storleksordning måste ges programmatisk karaktär. Resursåtgången och prioriteringen av resurserna måste diskuteras mera ingående. Den parlamentariska arbetsgrupp, vars tillsättande departementschefen aviserat, får en stor och viktig uppgift. Trafiksäkerhetsarbetet får emellertid inte avstanna i avvaktan på arbetsgruppens resultat. Vi vill också betona att rent trafikpolitiska åtgärder kan vara mycket värdefulla från trafiksäkerhetssynpunkt. Ett skiljande av biltrafik och annan trafik, bilfria zoner i bostadsområden och stadscentra, en ökad satsning på kollektivtrafiken, inte minst den spårbundna, verkar i det hänseendet mycket positivt. Med hänvisning till det anförda föreslår vi 1. att måtte besluta att under punkten C 1. : Förvaltningskostnader för informationsverksamhet anvisa ytterligare . eller ett förslagsanslag av sammanlagt . att avräknas mot au tomobilskat temedlen; 2. att måtte besluta att under punkten C 4. Bidrag till trafiksäkerhets främjande åtgärder vid järnvägskorsningar anvisa ytterligare 1 milj. kr. eller ett förslagsanslag av sammanlagt . att avräknas mot automobilskattemedlen; 3. att hemställer hos regeringen om en sänkning av hastighetsgränsen inom tätorterna vid övergångsställen, skolor, ålderdomshem och liknande ställen; 4. att uttalar sig för en maximering av högsta längden för landsvägsfordon till 18 m, ett förbud för tung trafik och veckoslut och om strängare kontroll av utländska fordon som trafikerar svenska vägar; 5. att hemställer hos regeringen att övergångsbestämmelser för transporter av giftiga kemikalier och eldfarliga produkter i avvaktan på ordentliga säkerhetsföreskrifter måtte utarbetas för katastrofberedskap; 6. att hemställer hos regeringen att övergångsbestämmelser i enlighet med vad i motionen anförts utfärdas för användningen av truckar med dåliga siktmöjligheter i trafik på vägar och gator. (vpk) i (vpk) i (vpk) i