mot · FW021881 · 1973-04-13 00:00:00 — Grundlagberedningen föreslog att en del av beskattningsrätten skulle överföras från till regeringen. Det skulle gälla de indirekta skatternas storlek. Regeringen har i regeringsformens 8:e kapitel 6:e paragrafen delvis gjort om grundlagberedningens förslag. Enligt regeringens förslag skall finans- och skatteutskotten utöva beslutanderätt på vägnar på den indirekta beskattningens område, då inte är samlad. Men också detta förslag tummar på beskattningsrätten som även bör tillkomma allena. En del av två utskott är inte . Skulle så akuta svårigheter för statskassan eller i ekonomin uppstå att en ändring av skattesatserna för den indirekta beskattningen så snabbt skulle behöva ske, måste svårigheterna också anses vara av så allvarlig art att urtima bör inkallas. Det förekommer undersökningar från en del länder som visar att de folkvalda instansernas betydelse minskar i förhållande till den verkställande makten, dvs. Varje förskjutning i kompetens från folkvalda organ till exekutiven, från till regeringen bör förhindras. Detta gäller också då regeringen sätts över . Detta förekommer i regeringens grundlagsförslag i åtminstone två fall. I åttonde kapitlets sjunde paragraf utsträcks de områden över vilka regeringen efter bemyndigande i lag kan meddela föreskrifter. I huvudsak torde det här röra sig om gällande praxis. Men det bör inskrivas att lagbemyndigande inte får ges generellt utan i specificerade frågor inom vart och ett av ämnesområdena. I tionde kapitlets andra paragraf heter det i tredje stycket att regeringen kan, för vissa överenskommelser med andra länder, underlåta att inhämta godkännande om rikets intresse kräver det. I departementschefens specialmotivering hävdas att det kan vara överenskommelser av större vikt. Detta är att sätta regeringen ovanför . Skall strävan uppnås att all offentlig makt skall utgå från folket så måste regeringen vid varje överenskommelse med främmande makt underställa denna för prövning. Rikets intresse kan inte kräva att den folkvalda instansen, , ställs åt sidan. Vem skall för övrigt avgöra när rikets intresse kräver vad? Detta måste ankomma på . Principen måste vara att regeringen sluter avtal med andra länder, men den måste underställa överenskommelserna. inre arbetsformer är inte oviktiga ur demokratisk synpunkt. Varje i verkande partigrupp skall så långt möjligt kunna verka där på likartade villkor. En viktig förutsättning för detta är att varje parti ges möjlighet till representation i utskott. I detta fall är det av praktiska skäl nödvändigt med en spärr, dels därför att utskottens storlek inte kan svälla ut alltför mycket, dels därför att partigrupper med bara enstaka mandat av praktiska skäl omöjligen kan klara av det arbete som utskottsplatser innebär. I utskott bör därför varje partigrupp, vilken motsvarar parti som vid valet till har fått av rösterna i hela riket, ha rätt att besätta en plats. Övriga platser fördelas proportionellt mellan samma partigrupper. Utskottet bör till följd av denna förändring ökas från nuvarande femton till sjutton ledamöter. I regeringens förslag till riksdagsordning föreslås i tilläggsbestämmelserna 2.14.1 och 2.14.2 vissa inskränkningar i riksdagsledamöternas yttranderätt. Talare som underlåter att förhandsanmäla sig skall enligt 2.14.1 inte få tala om inte talmannen medger . I en sådan inskränkning kan vi inte instämma. Talmannens subjektiva värderingar skall inte ges möjlighet att beskära yttranderätten för ledamot som av olika skäl inte förhandsanmält sig. Varje anförande som en ledamot kan anse påkallat att göra kan han omöjligen förutse dagen innan. Det kan t. ex. vara inlägg i en debatt som föranleder en ledamot att begära ordet. Hans yttranderätt skall då inte vara beskuren. I 2.14.2 regleras taletiden vid särskilt anordnade debatter. Den skall enligt förslaget begränsas för ledamöterna. Endast en representant för varje parti och statsråd skall få tala högst . Också dessa begränsningar är oriktiga. Folkets valda representanter skall inte av tidsskäl förvägras att framföra och motivera sina meningar. De bör ha omdöme att avgöra hur de skall ta i anspråk för ett ämne. Det finns ingen över klasserna stående demokratisk värdegemen Demokratiska rättigheter har fått erövras i kamp. De hotas ständigt och måste försvaras. De är otillräckliga och beskärs dessutom av kapitalismens makt- och ägandeförhållanden. De måste vidgas. Fullt genomförda kan de demokratiska rättigheterna bli först sedan kapitalets makt brutits. Under socialismen skapas de materiella förutsättningarna för deras fulla utnyttjande. Kampen för socialismen är därför oskiljaktigt förenad med försvaret av folkets demokratiska fri- och rättigheter. kommunisterna bekämpar varje inskränkning i och slåss för varje utvidgning av folkets rättigheter. Grundlagar som skyddar de demokratiska fri- och rättigheterna är ett stöd i denna kamp. Fem huvudfrågor står i förgrunden i debatten om den nya grundlagen. Den nationella självbestämmanderätten måste värnas. Därför måste EEC-paragrafen strykas. Parlamentarismen, de folkvaldas makt över rikets ledning, måste genomföras fullt ut. Därför måste monarkin avskaffas. Den allmänna rösträtten måste göras lika. Därför måste 4 %-spärren bort. Medborgerliga fri- och rättigheter ges grundlagsskydd. Detta måste ges preciserat. Rättigheterna måste skyddas och regleras i lag. Lagstiftaren skall inte få skapa sådana regler som i realiteten kränker och upphäver rättigheterna. Grundlagsskyddet skall försvåra sådana kränkningar. Den reella garantin mot dem ligger i en aktiv och medveten folkopinions politiska kamp. Arbetarnas rätt att bekämpa klassförtrycket måste slås fast i grundlagen. Som målsättning skall ställas folkets rätt att bekämpa utsugningen och upprätta samhällsförhållanden som tryggar arbete, bostad, utbildning, kultur och välfärd. För kampen på arbetsplatserna är en målsättningsformulering otillräcklig. Lagar och avtal som förhindrar eller inskränker rätten till organisation och agitation på arbetsplatserna, rätten till förhandlingar i alla frågor som rör arbetslivet och rätten att strejka måste göras oförenliga med grundlagen. Detta betyder att § 32 förbjuds och att kollektivavtalslagens paragraf 4, statstjänstemannalagens paragraf 3 och kommunaltjänstemannalagens paragraf 2 och avtal slutna i enlighet med dessa lagar upphävs. Ett genomförande av dessa fem grundläggande krav är ett starkt stöd i kampen för fördjupad demokrati och för ett samhälle som garanterar rätten till arbete, rätten att bestämma de egna arbetsvillkoren, rätten till ekonomisk och social trygghet. Ett sådant samhälle måste vara socialistiskt. Med hänvisning till det anförda föreslås att såsom vilande grundlagsändring måtte besluta 1. att i förslaget till ny regeringsform kapitel 1 paragraf 1 ges följande lydelse (Regeringens förslag) All offentlig makt i utgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Den offentliga makten utövas under lagarna. Regeringsformen, successionsordningen och tryckfrihetsförordningen är rikets grundlagar. (Motionärernas förslag) All offentlig makt i skall utgå från folket. Det svenska styrelseskicket skall vara en folkstyrelse och bygga på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Detta uttrycks genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Den offentliga makten utövas under lagarna. Regeringsformen och tryckfrihetsförordningen är rikets grundlagar. 2. att i förslaget till ny regeringsform kapitel 1 paragraf 3 ges följande lydelse (Regeringens förslag) (Motionärernas förslag) Konungen är rikets statschef. 3. att i förslaget till ny regeringsform kapitel 1 paragraf 7 ges följande lydelse (Regeringens förslag) Domstolar och förvaltningsmyndigheter skall i sin verksamhet iakttaga saklighet och opartiskhet. De får ej utan rättsligt stöd särbehandla någon på grund av hans personliga förhållanden, såsom tro, åskådning, ras, hudfärg, ursprung, kön, ålder, nationalitet, språk, samhällsställning eller förmögenhet. (Motionärernas förslag) Domstolar och myndigheter skall rätt och sanning styrka och befordra, vrångvisa och orätt hindra och förbjuda, ingen fördärva eller fördärva låta till liv, ära, personlig frihet och välfärd, utan han lagligen förvunnen och dömd är, i den ordning lag och laga stadgar föreskriver. 4. att i förslaget till ny regeringsform kapitel 2 om grundläggande fri- och rättigheter ges följande lydelse (Regeringens förslag) Samhället skall verka för rättvisa och jämlikhet mellan medborgarna. Varje medborgare bör ha rätt till utbildning, arbete och social trygghet. (Motionärernas förslag) Folket har rätt att försvara sig mot och bekämpa utsugning och klassförtryck och att forma sådana samhällsförhållanden, som kan garantera arbete, bostad, utbildning, kultur och social trygghet åt envar. Arbetstagare bör genom lag eller avtal vara tillförsäkrad inflytande över ledningen och fördelningen av arbetet och andra frågor som berör honom nära i hans anställning. Han bör genom lag vara skyddad mot uppsägning som är sakligt ogrundad. De arbetande har gentemot privata och offentliga företag och myndigheter följande rättigheter: rätt att organisera sig fackligt och politiskt; rätt att på sina arbetsplatser bedriva agitation, propaganda och mötesverksamhet; rätt att genom sina fackliga organisationer förhandla i alla frågor rörande arbets- och anställningsvillkor, arbetstid, arbetsledning och arbetsfördelning, lön och löneformer, anställning, avskedanden och permitteringar; rätt att tillgripa strejk. Avtal eller föreskrifter, som inskränker dessa rättigheter, förbjuds i lag. Enskild bör vara tillförsäkrad ersättning enligt grunder som bestämmes i lag för det fall att hans egendom tages i anspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande. medborgare har personlig frihet. Ingen må fängslas eller på annat sätt berövas sin rörelsefrihet, ej heller underkastas husrannsakan, telefonavlyssning, brevcensur eller annan kontroll av hans kommunikationer, kroppsvisitation eller annat påtvingat kropps (Regeringens förslag) (Motionärernas förslag) ligt ingrepp, ej heller registreras av polisiär eller annan myndighet utan stöd av i lag angiven noggrant bestämd grund. Som sådan grund må icke gälla ras, hudfärg, språk, politisk eller religiös åskådning, uttalad åsikt eller organisationstillhörighet. Ingen må genom tortyr eller medicinsk påverkan tvingas att lämna uppgifter. Ingen må av myndighet tvingas att tillhöra förening eller trossamfund eller på annat sätt tillkännage åsikter. Varje medborgare skall gentemot det allmänna vara tillförsäkrad 1. yttrande- och tryckfrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela uppgifter och framföra åsikter, 2. rätt till information: rätt att inhämta och mottaga uppgifter och upplysningar, 3. mötesfrihet: frihet att anordna och deltaga i möten, 4. demonstrationsrätt: rätt att ensam eller i grupp framföra åsikter på allmän plats, 5. föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra till förening, 6. religionsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra till trossamfund och att utöva sin religion, 7. rörelsefrihet: frihet att röra sig inom riket och att lämna riket. Varje medborgare skall skyddas mot att myndighet tvingar honom att tillhöra förening eller trossam medborgare har åsikts-, yttrande- och tryckfrihet samt rätt till information. Ingen må hindras från att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela uppgifter och framföra åsikter, ej heller från att mottaga uppgifter och upplysningar utan stöd av i lag angiven noggrant bestämd grund. Som sådan grund må endast gälla skydd av människors liv, hälsa och personliga integritet; skydd för utövande av demokratiska rättigheter: för rösthemligheten, för genomförandet av allmänna sammankomster och demonstrationer samt för mötesfrid; förhindrande av hets mot folkgrupp och olaga diskriminering; förhindrande av spioneri, olovlig underrättelseverksamhet eller obehörig befattning med hemlig uppgift; skydd för genomförande av förrättning, rättslig utredning och domstolsförhandling; tryggande av ett allsidigt utnyttjande av massmedia. (Regeringens förslag) fund eller att ge sina åsikter till känna. Han skall också skyddas mot att myndighet utsätter honom för kroppsvisitation eller annat påtvingat kroppsligt ingrepp, för husrannsakan, för intrång i hans brev-, post- eller teleförbindelser eller för hemlig avlyssning. Det närmare innehållet i de frioch rättigheter och det skydd i övrigt som avses i första och andra styckena angives i den ordning som föreskrives i 8 kap. Beträffande tryckfriheten och rätten att taga del av allmän handling gäller vad som är föreskrivet i tryckfrihetsförordningen. (Motionärernas förslag) Utan hinder av denna paragraf gäller om tryckfriheten vad som stadgas i tryckfrihetsförordningen. medborgare har rätt att sammansluta sig med andra till organisation eller förening. Myndighet må icke särbehandla medborgare på grund av hans organisationstillhörighet. medborgare har mötesfrihet och demonstrationsrätt. Ingen må hindras från att anordna eller deltaga i möten, ej heller att ensam eller i grupp framföra åsikter och krav på allmän plats utan stöd av i lag angiven noggrant bestämd grund. Som sådan grund må endast gälla skydd av mötesfrihet och demonstrationsrätt samt tryggandet av nödvändiga kommunikationer. medborgare har religionsfrihet. Ingen må hindras från att sammansluta sig med andra till (Regeringens förslag) (Motionärernas förslag) trossamfund eller från att utöva sin religion utan stöd av i lag angiven noggrant bestämd grund. Som sådan grund må endast gälla skydd av människors liv och hälsa, av åsikts-, yttrande- och tryckfrihet och rätt till information, samt av rätten till annan religionsutövning. Utländsk medborgare med rätt att vistas i riket skall åtnjuta de grundläggande fri- och rättigheter, som enligt §§17 tillkommer svensk medborgare. 5. att i förslaget till ny regeringsform kapitel 3 paragraf 7 ges följande lydelse (Regeringens förslag) Mandaten fördelas mellan partier. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. Endast parti som har fått av rösterna i hela riket är berättigat att deltaga i fördelningen av mandaten. Parti som har fått färre röster deltager dock i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i valkrets där partiet har fått av rösterna. (Motionärernas förslag) Mandaten fördelas proportionellt mellan partier. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. 6. att i förslaget till ny regeringsform kapitel 4 och paragraf 3 andra stycket ges följande lydelse (Regeringens förslag) väljer inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett (Motionärernas förslag) väljer inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett (Regeringens förslag) skatteutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörande av utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. (Motionärernas förslag) skatteutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Varje partigrupp vilken motsvarar parti som vid valet till har fått av rösterna i hela riket äger att besätta en plats i varje utskott. Därutöver fördelas resterande platser proportionellt mellan partigrupperna. Antalet ledamöter i utskottet skall vara 17. Ärende som väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörande av utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. 7. att i förslaget till regeringsformen kapitel 5 omarbetas av utskottet i enlighet med förslaget ovan att talman är rikets statschef, 8. att i förslaget till regeringsform 5 kap. § 7 (statschefens immunitet) utgår, 9. att i förslaget till regeringsform kapitel 8 paragraf 3 ges följande lydelse (Regeringens förslag) Föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag. Sådana föreskrifter är bland andra föreskrifter som begränsar de fri- och rättigheter och det skydd i övrigt som enligt 2 kap. 4 § tillkommer svensk medborgare, föreskrifter om brott och rättsverkan av brott, föreskrifter om skatt till staten samt föreskrifter om rekvisition och annat sådant förfogande. (Motionärernas förslag) Föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag. Sådan lag får icke strida mot de grundläggande fri- och rättigheter som tillkommer enskilda enligt 2 kap. eller reglera dessa på annat sätt än vad som där stadgas. Föreskrifter enligt första stycket är bland andra föreskrifter om brott och rättsverkan av brott, föreskrifter om skatt till staten samt föreskrifter om rekvisition och annat sådant förfogande. 10. att i förslaget till regeringsform kapitel 8 paragraf 6 (utskottets beskattningsrätt) utgår och att övriga paragrafer omnumreras i enlighet härmed, 11. att i förslaget till regeringsform kapitel 8 paragraf 7 förändras i enlighet med föreslagna ändringar dels i kapitel 2 och dels i 8 kap. § 3., 12. att i förslaget till regeringsform 9 kap. 1 § ges följande lydelse (Regeringens förslag) Om rätt att besluta om skatter och avgifter till staten finns bestämmelser i 8 kap. (Motionärernas förslag) allena tillkommer rätt att besluta om skatter och avgifter till staten. 13. att i förslaget till regeringsform 10 kap. 2 § tredje stycket ges följande lydelse (Regeringens förslag) Regeringen får ej heller i annat fall än som avses i första stycket ingå för riket bindande internationell överenskommelse utan att har godkänt denna, om överenskommelsen är av större vikt. Regeringen kan dock underlåta att inhämta godkännande av överenskommelsen om rikets intresse kräver det. I sådant fall skall regeringen i stället överlägga med utrikesnämnden innan överenskommelsen ingås. (Motionärernas förslag) Regeringen får ej heller i annat fall än som avses i första stycket ingå för riket bindande internationell överenskommelse utan att har godkänt denna. 14. att i förslaget till regeringsform 10 kap. 5 § (EEC-paragrafen) strykes och att följande paragrafer omnumreras i enlighet därmed, 15. att successionsordningen upphävs till följd av övergången till republik, 16. att måtte besluta att i förslaget till riksdagsordning tilläggsparagrafen 2.14.1 andra stycket (begränsning av riksdagsmans taletid) strykes, 17. att måtte besluta att i förslaget till riksdagsordning tilläggsparagrafen 2.14.2 (begränsning av riksdagsmans taletid) strykes. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) GOTAB 73 3731 S 1973