mot · FW022157 · 1973-11-20 00:00:00 — Motioner nr 21572166 ar 1973 av herrar i och 1 anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:181 angående ändrade regler för beskattning av periodiska understöd, m. m. I proposition 1973:181 föreslås bl. a. att deklarationsavdraget för lagstadgat underhållsbidrag till barn höjs från nuvarande . fr. o. m. Mot grundtanken att en förbättring bör beredas de underhållsskyldiga finns givetvis intet att erinra. Med tanke på att underhållsskyldigheten för underhållsskyldiga inkomsttagare i låglöne- eller genomsnittskategorierna ofta är ett betungande problem finns skäl att föreslå vissa kompletteringar. Det finns likaledes skäl att aktualisera den fördelningspolitiska aspekten på avdragsrätten. Det synes för det första befogat att avdragsrätten skall kunna tillämpas även när det underhållsberättigade barnet är , nämligen i de fall underhållsskyldigheten förlängts med hänvisning till att barnets utveckling motiverar rätt till studier. Det är inte ovanligt att sådan underhållsskyldighet utdöms även efter det att barnet uppnått . Det är för det andra befogat att det höjda avdragsbeloppet får börja tillämpas redan fr. o. m. Skäligheten och behovet av att bereda de underhållsskyldiga lättnad talar för detta. För det tredje bör man ytterligare underlätta situationen för de underhållsskyldiga som på grund av dåliga inkomster, arbetslöshet, sjukdom m. m. kommit att häfta i skuld för underhållsbidrag. Den som under ett visst år, förutom den löpande underhållsskyldigheten, även måste betala av skulden kan inte utnyttja avdragsrätten för skuldbeloppet och har ju ej heller kunnat göra så för den tid bidraget egentligen skulle ha betalats. Slutligen aktualiserar höjningen av avdragsbeloppet en fördelningspolitisk fråga. Den som har marginalskatt får ju genom avdragsrätten en avsevärt mycket större skattelättnad än den som har låga inkomster och låg marginalskatt. Men det är främst för den sistnämnda kategorin som underhållsskyldigheten är betungande. Det gäller speciellt för de låginkomsttagare som även har förpliktelser mot barn i det egna hushållet. Fördelningspolitiskt sett borde den faktiska skattelättnaden egentligen stiga dels i relation till minskande inkomst, dels i relation till den underhållsskyldiges försörjningsskyldighet mot barn i det egna hushållet. Man kunde t. ex. tänka sig ett avdrag direkt på skatten i stället för ett avdrag på inkomsten. Avdraget direkt på skatten kunde bestämmas t. ex. till en viss procent av gällande belopp för bidragsförskott (f. n. ca 3 200 kr./år). Procentsatsen skulle då varieras så, att den steg med sjunkande inkomst och med antalet barn i det egna hushållet. borde relativt snabbt kunna utarbeta en sådan skala. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att den i proposition 1973:181 nämnda avdragsrätten för lagstadgade underhållsbidrag skall kunna avse även underhåll som bygger på förlängd skyldighet utöver den tidpunkt då barnet fyllt , 2. att bestämmelserna i propositionen skall tillämpas redan vid taxering, 3. att även upplupen skuld, när den betalas, skall kunna föranleda avdrag, 4. att ger Kungl. i uppdrag att utarbeta ett fördelningspolitiskt bättre system för avdrag i enlighet med vad som i motionen skisserats. (vpk) i