mot · FW021252 · 1973-01-26 00:00:00 — om höjning av anslaget till Bidrag till folkbibliotek. Formerna för statligt stöd till de kommunala biblioteken förändrades radikalt i samband med skatteutjämningsreform. Det som främst karaktäriserade den nya ordningen var att stödet väsentligen utgick dels som femåriga utvecklingsbidrag, dels som punktbidrag för klart avgränsade biblioteksinsatser, t. ex. inköp av bokbussar eller anskaffandet av musikanläggningar. , då 25 kommuner eller kommunblock av beviljats utvecklingsbidrag och 10 hunnit avsluta utvecklingsperioden, har inga ytterligare bidrag av denna typ beviljats. En successiv övergång har skett mot bidrag av typen punktbidrag. SÖ:s bibliotekssektion har dock endast i ringa omfattning kunnat möta behovet. /72 förelåg punktbidragsansökningar motsvarande ett belopp av 2,5 milj. kr., men endast . För innevarande budgetår föreligger ansökningar motsvarande 3,2 milj. kr., varemot svarar blott ca . i tillgängliga medel. räknar med fortsatt ökande volym ansökningar om bidrag för punktinsatser under kommande budgetår. Det ökade antalet ansökningar om punktbidrag beror på flera omständigheter. Kommunerna har i stigande omfattning blivit medvetna om den stora betydelsen av en väl utbyggd biblioteksverksamhet, vilket i sin tur hänger samman med den allmänna utvecklingen inom utbildningsväsendet, vuxenutbildningen och bibliotekens fortlöpande utveckling mot mera mångsidiga kulturinstitutioner. Det hänger vidare samman med kommunernas strävan att bl. a. genom en utvidgad bokbusservice förbättra utlåningsmöjligheterna i de nya storkommunernas glesbygdsområden. Och där finns vidare ett samband med t. ex. vissa kommuners ambitioner att ställa låneböcker till förfogande på olika invandrargruppers språk. Innevarande budgetår har SÖ mottagit ett tjugotal ansökningar om punktbidrag för förvärv och utrustning av bokbussar. Enligt tillämpade regler har statsbidrag utgått med regelmässigt och i undantagsfall av kostnaderna. Några kommuner har på grund av det kärva ekonomiska klimatet inte ansett sig kunna klara den egna insatsen och därför återtagit ansökningarna. Enligt SÖ är det av jämlikhetsskäl rimligt att staten fortsättningsvis i viss omfattning lämnar bidrag till förvärv av bokbuss utan annan motprestation från kommunernas sida än att de ansvarar för driftkostnaderna. SÖ beräknar att behovet av statsbidrag enbart inom detta område kommande budgetår kommer att uppgå till ca 2 milj. kr. Invandrargruppernas möjligheter att låna och läsa böcker på sitt eget modersmål är synnerligen små. Förhållandena är väl belysta i SÖ:s petita och skall inte refereras här. Det är emellertid uppenbart att invandrarkommunerna endast i undantagsfall kan lösa denna biblioteksuppgift utan betydliga statliga insatser. har tillsatt en särskild arbetsgrupp för att finna en framkomlig väg att ge invandrarna en något så när acceptabel biblioteksservice. I avvaktan på arbetsgruppens synpunkter föreslår SÖ att ca . skall anvisas kommande budgetår i form av punktbidrag för anskaffande av litteratur på invandrarspråk. De samhälleliga insatserna inom bibliotekssektorn har genomgått en snabb utveckling . Detta år uppgick kommunernas och statens samlade anslag till ca 54 milj. kr. hade denna siffra stigit till ca 213 milj. kr. från vilket vi har tillförlitliga siffror uppgick denna samlade insats till nära 253 milj. kr. Det anmärkningsvärda är att de statliga insatserna beskrivit en fallande kurva. 1971/72 anvisades ca 6,8 milj. kr., 1972/73 minskade beloppet till 6,3 milj. kr. och för det kommande budgetåret föreslår departementschefen en ytterligare reduktion till 5,8 I petita har anslagsposten Utvecklingsverksamhet m. m. följande sammansättning. Bidrag till utvecklingsbibliotek (anslag, bundna gm tidigare åtagande) . Bidrag till lokala initiativ (punktbidrag) . Kostnader för experter, information samt övr. Den sista utgiftsposten är oförändrad. Den förstnämnda har minskat med ca . på grund av att ytterligare ett antal femåriga utvecklingsprojekt avslutats. Med detta friställda belopp har SÖ i sina äskanden höjt anslaget till punktbidrag från ca . innevarande budgetår till i uppställningen angivna . Som nämns i motionens inledning uppgår ansökningarna om punktbidrag redan innevarande budgetår till sammanlagt ca 3,2 milj. kr. och beräknas öka avsevärt kommande budgetår. Under hänvisning till det kärva ekonomiska läget har SÖ emellertid avstått från att begära ytterligare höjning av anslaget till punktbidrag för att slutsumman av anslagsposten Utvecklingsverksamhet m. m. skall stanna vid oförändrat 3,7 milj. kr. I statsverkspropositionen förutsätter departementschefen att av de medel som friställts, , skall . nyttjas för punktinsatser för utökning av beståndet av litteratur för invandrare. föreslås att anslagsposten Utvecklingsverksamhet m. m. skall minskas med . Det förefaller som om man råkat göra en felräkning. Departementschefens kalkyl innebär att får reducerade möjligheter att möta de ovan nämnda ökande kraven på standardhöjande statliga punkinsatser. I propositionen hänvisas till vad departementschefen uttalade statsverksproposition om utformningen av det statliga stödet till folkbiblioteken. Vi citerar detta uttalande: De fortsatta statliga åtgärderna måste i allt högre grad (kurs. av oss) inriktas på punktinsatser . äskanden innebär en övergång från fleråriga utvecklingsbidrag till just i högre grad en satsning på punktinsatser. Men anslagsreduktionen i propositionen innebär försämrade möjligheter i relation till anmälda behov för SÖ att förverkliga intentionerna proposition. Enligt vår uppfattning är folkbiblioteksverksamheten i princip en klart primärkommunal angelägenhet. Det förhåller sig emellertid så, att de befolkningsmässigt små kommunerna som regel har stor geografisk ytvidd, medan de befolkningsmässigt stora kommunerna oftast har tämligen liten geografisk yta. Härav följer att de befolkningsmässigt större kommunerna till relativt låga kostnader kan hålla en hög biblioteksstandard, som kommer praktiskt taget alla kommunmedlemmar till godo, medan det i det geografiskt sett större kommunerna kan uppstå en besvärande kvalitetsskillnad mellan biblioteksservicen i tätorten/ tätorterna och kommunutkanternas glesbygdsområden. Denna regionala eller lokala ojämlikhet får inte accepteras, och den måste bemästras genom statliga insatser. Vi vill här hänvisa till betänkande, Ny kulturpolitik, vars tankegångar i mycket hög grad präglas av kraven på decentralisering och jämlikhet. Folkbiblioteken kommer inom överskådlig framtid att vara av utomordentligt stor betydelse för en decentraliserad kulturaktivitet. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att just de statliga anslagen till deras verksamhet är de enda i årets statsverksproposition som reducerats i förhållande till i vad gäller den s. k. fria kultursektorn. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till Bidrag till folkbibliotek för /74 anvisar ett reservationsanslag av . P. O. ()