mot · FW021288 · 1973-01-26 00:00:00 — av 1 m. fl. om en översyn av lärarutbildningen. Situationen inom skolans område har radikalt förändrats. kan i stor utsträckning karakteriseras som utbildningsexplosionens årtionde. De yttre ramarna för utbildningsorganisationen har skapats i och med genomförande och förändringarna inom gymnasieskolan. Expansionen har också varit kraftig inom den högre utbildningen, och en reformering av denna kan väntas i samband med U 68:s förslag. kan också väntas en kraftig satsning på förskolan i anledning av barnstugeutredningens förslag. De institutionella förutsättningarna för skolans arbete är därmed klara. Det framstår nu mest angeläget att göra insatser av kvalitativ natur för att skolans målsättningar skall kunna förverkligas. Utredningen om skolans inre arbete () har en betydelsefull uppgift i det sammanhanget. Det omfattande arbete som där bedrivs kan förväntas medföra betydande förändringar i vad gäller elevernas situation i skolan och skolans arbetsmetodik. Arbetet på att utveckla skolans inre kvalitativa egenskaper görs i hög grad utifrån elevernas förutsättningar och behov. Däremot har inte personalsidan ägnats samma uppmärksamhet. Den bristande uppmärksamhet som personalsidan varit föremål för är synnerligen beklaglig med tanke på att lärarna på ett avgörande sätt styr förutsättningarna för skolans inre arbete. Redan de förändringar som gjorts beträffande inre arbete genom Lgr 69 m. m. innebär i långa stycken att helt nya krav ställs på lärarna. a. betoningen av den sociala träning, av demokratiaspekterna och den individualiserade undervisningen gör att lärarens roll i skolan förändras. De förändringar som skett och som kan förväntas ske i samband med SIA:s arbete aktualiserar behovet av en översyn av läraruppgifterna och därmed också av lärarutbildningen. De krav som ställs på skolans inre kvaliteter hänger naturligtvis samman med den förändrade roll skolan över huvud taget har . Skolan är inte bara en institution som förmedlar kunskap. Den kanske viktigaste uppgiften är att förbereda eleverna för samhälls- och yr Det är genom betoningen av denna uppgift som lärarnas roll så radikalt har förändrats. Traditionellt har läraryrket varit ett mycket individuellt yrke. Den enskilde läraren har fått arbeta utifrån sin egen metodik och sina personliga erfarenheter. I viss utsträckning måste detta sägas ha varit värdefullt, men denna arbetsmetodik är svårare att tillämpa i den nya skolan med de krav denna ställer. Relationerna mellan lärare och elever måste i högre grad präglas av samarbete för att nå ett gemensamt mål. Även relationerna mellan olika lärare måste i hög grad präglas av samarbete och arbetsgemenskap t. ex. i form av arbetslag inom skolan. Skolans uppgift är att förbereda eleverna för samhälls- och yrkesliv. Detta förutsätter att stor vikt måste läggas i skolarbetet för att utveckla elevernas känsla för demokrati, solidaritet och ansvar. Det framstår därför som naturligt, att dessa begrepp också får prägla skolans arbete. I statsverkspropositionen redogörs för resultatet av utredningen om skolans inre samarbetsformer (SISK). Några konkreta åtgärder vidtas inte nu i anledning av denna men det kan förmodas, att när ställning skall tas till SIA:s resultat kommer stor vikt att läggas vid de frågor som här ovan berörts. Naturligtvis kommer lärarnas situation därmed att förändras. Ökad vikt måste också läggas vid den samhällsorienterade verksamheten. Det är ett jämlikhetskrav att så sker. a. genom låginkomstutredningens arbete har påvisats en utbredd politisk inaktivitet och okunskap om samhället. Endast en minoritet har tillräcklig kunskap för att tillfredsställande kunna påverka samhället och sin sociala situation. Skolan måste ge de nödvändiga förutsättningarna i dessa avseenden och aktivera eleverna i ett demokratiskt arbete. Denna uppgift ställer naturligtvis stora krav på lärarnas förmåga. Mot bakgrund av de målsättningar som ställs upp för framstår det som önskvärt att lärarutbildningen, utöver värdefulla moment som pedagogik, metodik och teknik, ägnar de sociala sammanhangen ökad uppmärksamhet. Utan en sådan utbildningsbakgrund framstår det som svårt att nå upp till de högt ställda målsättningarna för . Sådana slutsatser kan också dras av en utredning som gjorts av (Insyn i skolan). Där påvisades hur en stor del av lärarna själva upplever sin situation som svår. Att nå skolans målsättning i olika avseenden anses av många lärare vara nära nog omöjligt. Många anser sig dessutom inte ha möjlighet att tillämpa de krav som ställs beträffande individualisering under de arbetsförhållanden de har. Förutom den kvalitativa utvecklingen av skolan och de därmed sammanhängande kraven på lärarutbildning vill vi peka på ytterligare ett par faktorer som motiverar en översyn av lärarutbildningen. Lärarutbildningen präglas inte av någon helhetssyn på lärarens funk tion i skolan. På samtliga stadier är målet för lärarverksamheten att ge eleverna en allsidig och kontinuerlig utveckling. Denna målsättning måste ha en motsvarighet i lärarutbildningen för att underlätta skolarbetet inte minst när det gäller elevvård och andra sociala frågor. I lärarutbildningen måste naturligtvis dessa frågor beaktas. De snabba förändringar som inträffat på skolans område har aktualiserat behovet av en översyn också av lärarnas fortbildning. I annat fall finns risk för att reformerna inte får genomslagskraft i det praktiska arbetet i skolorna. En angelägen uppgift blir därför att undersöka omfattning och former för en sådan fortbildning. En rad utredningar pågår , vilka på ett eller annat sätt har anknytning till lärarutbildningsfrågor. och U 68 är tidigare nämnda. utreder och har framlagt betänkande i frågan om utbildning av lärare i s. k. övningsämnen. Inom bedrivs f. n. utredningsarbete avseende fyra delar av lärarutbildningskomplexet, nämligen den pedagogiska samverkan mellan förskollärare- och lågstadielärarutbildningama, inordnandet av yrkeslärarutbildningen i ämneslärarutbildningen, betygssättningen i lärarutbildningen och den praktiska lärarutbildningen. Ingen av de ifrågavarande utredningarna har till uppgift att utifrån en helhetssyn på lärarens funktion i den nuvarande och framtida skolorganisationen göra en översyn av utbildningen. Det framstår därför som motiverat, att en parlamentarisk utredning vari ingår representanter för berörda organisationer tillkallas med uppgift att göra en översyn av lärarutbildningen och föreslå de förändringar som motiveras av skolans vidgade målsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att en utredning tillsätts med uppgift att göra en översyn av lärarutbildningen. () i Lane-Herrestad