ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW021093 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om strikt skadeståndsansvar inom sjukvården. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 1196 hemställes att begär sådan ändring i skadeståndslagen, att strikt skadeståndsansvar inom sjukvården kommer att gälla. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · FW021094 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar i Trobro och om rätt till företagsinteckning för minkuppfödare. Enligt lagen om företagsinteckning får sådan inteckning endast lämnas om näringsidkaren är bokföringsskyldig eller driver jordbruk eller skogsbruk. För det stora flertalet företag som drivs av enskilda personer finns däremot icke möjlighet till företagsinteckning. De flesta minkuppfödare har trots att de inte är bokföringspliktiga i och för sig bokföringsmässig redovisning av sin rörelse, och de bör därför i likhet med företagare som driver jordbruk eller skogsbruk få rätt att anlita institutet företagsinteckning. Den utredning som tillsattes angående företagsinteckning bör få i uppgift att behandla också frågan om rätt för enskilda minkfarmare att för , skugghus, inventarier och djur inom respektive minkgård kunna få använda institutet företagsinteckning som kreditsäkerhet. Denna fråga borde kunna lösas redan innan den nya bokföringslagstiftningen, som förväntas , kommit till stånd. Med stöd av ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att utredningen angående företagsinteckning får i uppgift att behandla också frågan om rätt för minkuppfödare att använda institutet företagsinteckning som kreditsäkerhet. N. () i Trobro
mot · FW021095 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar i Trobro och om rätt till företagsinteckning för fiskare. har i yttrande till utredningen angående företagsinteckning ansett att yrkesmässigt fiske bör likställas med jordbruk och skogsbruk i vad avser rätt att anlita institutet företagsinteckning. Enligt lagen om företagsinteckning får ju sådan inteckning endast lämnas om näringsidkaren är bokföringsskyldig eller driver jordbruk eller skogsbruk. Utredningen angående företagsinteckning bör få i uppgift att behandla också frågan om rätt för trålfiskare, ålfiskare, yrkesfiskare och kustfiskare att för redskap, båtar, sjöbodar och all övrig för deras yrkesutövning nödvändig utrustning kunna få använda institutet företagsinteckning som kreditsäkerhet. Denna fråga borde kunna lösas redan innan den nya bokföringslagstiftningen kommer till stånd. Med stöd av ovanstående hemställes att hos Kungl. begär att utredningen angående företagsinteckning får i uppgift att behandla också frågan om rätt för trål-, ål-, yrkes- och kustfiskare att använda institutet företagsinteckning som kreditsäkerhet. N. () i Trobro
mot · FW021096 · 1973-01-26 00:00:00 — angående rörelseidkares rätt till försäljning av icke avhämtat gods. Genom lag stadgades om rätt för hantverkare att under vissa betingelser sälja gods som ej avhämtats. En förutsättning för lagens tillämpning är att hantverkaren har retentionsrätt i godset och vidare skall ha förflutit efter det att arbetet slutförts och fordran förföll till betalning. Vidare stadgas i nämnda författning att realisation av godset i princip skall ske på offentlig auktion varjämte en hel del detaljerade formföreskrifter närmare reglerar förfarandet. försäljningslag fyller i och för sig ett påtagligt behov och innebär en möjlighet för hantverkare att under hänsynstagande till båda parters intresse slutligt avveckla ett avtal om tjänsteprestationer. Emellertid visar erfarenheten att de lag upptagna formföreskrifterna är delvis starkt föråldrade och inte motsvarar dagens krav. Detta gäller bl. a. den sexmånaders-tid som hantverkaren skall avvakta innan försäljningsåtgärderna kan verkställas. Elittegodslagens korresponderande tidsbestämmelse har ändrats från . Dessutom må anföras att de formföreskrifter rörande rekommenderade försändelser och anmaningar etc. är onödigt betungande för hantverkaren utan att i egentlig mening ge ett tillfredsställande skydd för beställaren. I de fall beställare och ägare ej är identiska kan även tillämpningsproblem uppstå. Slutligen är institutet offentlig auktion i den bemärkelsen otillfredsställande att en rättvisande prisnivå ofta inte uppnås vid denna typ av försäljningar. Det torde därför även vara ur konsumentsynpunkt tillfredsställande om mer rättvisande realisationsformer kunde skapas, gärna under medverkan av opartiska värderingsinstitutioner/motsvarande. En ytterligare brist på det angivna rättsområdet må nämnas. försäljningslag äger endast tillämpning i de fall hantverkare har en »fordran» mot beställaren. Inom exempelvis bilverkstadsområdet förekommer emellertid i stor omfattning att skadade objekt inkommer till bilverkstäderna utan att reparationsuppdrag ges. Att i dessa fall försälja fordonet enbart med stöd av debiterad förvaringsavgift torde icke vara tillåtet enligt lag. En revidering av den berörda lagstiftningen bör sålunda även avse nu angivna situationer. Den 1972 tillsatta s. k. konsumenttjänstutredningen har som upp gift att inkomma med förslag till lagstiftning rörande tjänsteprestationer. Det synes lämpligt att ovan presenterade frågekomplex hänskjutes till den sittande konsumenttjänstutredningen för vidare överväganden. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att den pågående konsumenttjänstutredningen får i uppdrag att behandla även frågan om rörelseidkares rätt till försäljning av icke avhämtat gods i enlighet med i förevarande motion angivna riktlinjer. () () P.-O. () ()
mot · FW021098 · 1973-01-26 00:00:00 — om en förutsättningslös utvärdering av det svenska u-landsbiståndet. Det svenska u-landsbiståndet har delvis ändrat karaktär. Allt större del av biståndet har kanaliserats till länder som från visst håll i debatten karakteriserats som »progressiva». Detta begrepp har inte klart definierats och ger utrymme för många tolkningar. Ofta har emellertid med detta begrepp förknippats sådana värderingar som jämlikhet, social rättvisa, ekonomisk tillväxt och demokrati. Motiveringen för att större och större del av det svenska u-landsbiståndet satsats på så kallade »progressiva» länder har varit att dessa skulle ha större förutsättningar än andra länder att förverkliga tili exempel de ovan nämnda värderingarna. Effekten av de svenska uhjälpsinsatserna skulle alltså bli större i vissa länder, därför att där finns en struktur sorn' är utvecklingsfrämjande. Någon närmare analys av detta problemkomplex vad avser de svenska biståndsinsatserna har inte gjorts. Vi vet ganska litet om vilka utvecklingseffekter sorn vår u-hjälp får. Det är dock frapperande att vissa av de som »progressiva» betraktade länderna, t. ex. , och , har haft en stagnerande ekonomisk utveckling, och BNP per capita torde vissa år ha visat en förändring i negativ riktning. Detta kan bottna i många orsaker; både inre och yttre faktorer kan här spela in. Handelsblockader är en faktor som ofta nämns. Doktrinär ekonomisk politik med borttagande av alla materiella stimuli eller åtminstone en kraftig begränsning av dem är en annan orsak som också omnämnts i debatten. För att rätt kunna bedöma dessa och hithörande faktorer måste analyser av den svenska u-hjälpens verkan i de länder som är aktuella för vår del komma till stånd. Av särskild vikt är att analyser inte görs av enstaka projekts utfall, utan att man försöker bedöma hela länders allmänna förmåga att på ett effektivt sätt tillgodogöra sig utländskt bistånd och få i gång en tillfredsställande ekonomisk tillväxt men också en spridning av utvecklingseffekterna till så stora delar av befolkningen som möjligt. En sådan utvärdering av den svenska u-hjälpen och dess länderval är av största betydelse för de politiska beslutsfattarna när de skall' ta 1* 1973. ställning till vårt framtida bistånds inriktning både vad avser typ av projekt och länderprioritering. Den aviserade u-landsberedningen med upgift att utreda frågan om den svenska u-hjälpens framtid bör få direktiv att inleda sitt arbete med en studie av det slag sorn ovan skisserats. Denna bör självfallet göras offentlig så snart den är färdigställd och kan lämpligen redovisas i ett särskilt delbetänkande. Med stöd av motiveringen hemstääles att i skrivelse till Kungl. begär direktiv till den aviserade u4andsberedningen att inleda sitt arbete med en förutsättningslös utvärdering av den svenska u-hjälpens utvecklingseffekter både vad avser projekt och länderurval.
mot · FW02110 · 1973-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om lagfäst rätt till tjänstledighet för deltagande i vuxenutbildning. satsning på vuxenutbildningen kvarstår en rad hinder för stora grupper med bristfällig skolunderbyggnad att komma i åtnjutande av vuxenundervisning. Till de mera grundläggande frågor som måste lösas hör rätt till ledighet från anställning med bibehållna sociala förmåner och att återgå till tidigare verksamhet efter avslutad utbildning. kommunisterna har i motioner till hävdat att denna rätt måste fastslås i lag. Vid behandlingen av dessa motioner har åberopats pågående förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter rörande rätt till ledighet för studier. förhandlingar är fortfarande frågan olöst, och allt tyder på att inte önskar medverka till en överenskommelse. Enligt pressuppgifter har förhandlingarna strandat. SAF anser uppenbarligen att det räcker med till intet förpliktande uppmaningar om positiv hållning till anställdas ledighetsansökningar för studier. En sådan uppmaning utfärdades av SAF , men typiskt nog åtföljdes den av påpekandet att ledighet för studier inte innebär någon garanti för den anställde att återgå till samma arbete eller erhålla samma förtjänst efter avslutad utbildning. Detta visar SAF:s verkliga inställning till frågan. Mycket talar för att de svårigheter att erhålla ledighet för vuxenutbildning som enligt yttrande motion kunde leda fram till att lagstiftning borde övervägas föreligger. För en lagstiftning talar också att hela arbetsmarknaden därigenom kommer att beröras liksom att de sociala förmåner som berörs i allt väsentligt är reglerade i lag. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om att frågan om lagstadgad rätt till tjänstledighet, med bibehållande av de sociala förmånerna, för deltagande i vuxenutbildning blir föremål för snabb utredning och att förslag härom förelägges . (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · FW021101 · 1973-01-26 00:00:00 — Maj :t begär förslag till höstriksdagen om ökad satsning på förinvesteringsundersökningar i med svenskt näringslivs medverkan; 25. att beslutar ge SIDA bemyndigande att besluta och avtala om sådan insats som inte omfattas av samarbetsavtal intill en gräns av 5 milj. kr. GOTAB 73 3228 S 1973
mot · FW021103 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om stöd till och patriotiska front. Händelserna i och det nu träffade fredsavtalet mellan och har gjort att situationen i grannländerna och Cambodja något kommit i skymundan. I fredsavtalet nämns endast i vaga former att dessa länders territoriella integritet och fundamentala nationella rättigheter skall respekteras. ekonomiska inblandning i dessa länder kvarstår dock. De laotiska och kambodjanska folken har liksom det vietnamesiska fått utstå enorma lidanden orsakade av USA-imperialismens krigsmaskin. Massiva terrorbombningar mot civila mål, giftbesprutningar, napalm m. m. har använts av mot befolkningen i dessa länder. Men trots detta har av Cambodja befriats av den cambodjanska befrielseorganisationen . Det innebär att ca 5 miljoner av landets 8 miljoner invånare lever i de befriade områdena. patriotiska front har även den befriat större delen av sitt land. I de befriade områdena i och Cambodja råder ett stort behov av materiella hjälpinsatser. Länderna och befolkningen är mycket svårt sargade efter massiva terroraktioner. måste inleda intensifierade kontakter med de ovan nämnda befrielseorganisationerna för att planera en massiv svensk matriell hjälpinsats till de befriade områdena av och Cambodja. argument att det har varit svårt att kanalisera svenska hjälpinsatser till de båda befrielseorganisationerna måste , bl. a. med anledning av det mellan och DRV ingångna fredsavtalet, betraktas som inaktuella. Möjligheterna bör nu vara goda att inleda en svensk hjälpaktion. Med hänvisning till det anförda hemställs att under III . 1973: 1, bilaga 5) anvisar 50 milj. kr. till i Cambodja samt 50 milj. kr. till patriotiska front. (vpk) i (vpk) i 1* 1973.
mot · FW021106 · 1973-01-26 00:00:00 — av i m. fl. angående svenska produkter sorn bidrag till u-landsbiståndet. Den stora arbetslösheten i vårt land är alltjämt ett stort problem, och tyvärr visar icke prognoserna på att den i nämnvärd omfattning kommer att minska. Bakgrunden härtill ligger framför allt i att vi låtit vårt kostnadsläge stiga på ett sätt som saknar motsvarighet inom andra länder. är det inte bara de branscher som traditionellt mött den hårda konkurrensen från de s. k. låglöneländerna som har svårigheter. Även s. k. typiska svenska branscher har fått utomordentliga svårigheter att kunna klara den allt hårdare konkurrensen. anslår mycket stora summor till u-landshjälp, och under det kommande budgetåret beräknas denna till icke mindre än 1 . Inom vårt land råder det säkerligen en stor vilja att hjälpa. Men om vi själva kommer att drabbas så hårt av produktionsminskningar blir det svårare att kunna uppfylla denna hjälpverksamhet, även om viljan är aldrig så god. Mot den bakgrunden finns det all anledning att fråga sig om icke den här hjälpen kan ske i form av att man levererar svenska produkter. Detta bör gälla såväl svenska industri- som jordbrukets produkter. Därigenom kommer vi att stärka den svenska ekonomin, och vi kan få större möjlighet att snabbare nå det s. k. enprocentsmålet. För mottagarländerna kan det icke heller vara till skada att få svenska kvalitetsprodukter framför kvalitetsmässigt sämre produkter, som icke sällan levereras från de s. k. låglöneländerna. Ett typexempel på hur man från svensk sida icke bör handla är den stora beställningen av bomullstyg i som gåva till i slutet av föregående år. Ett upprepande av en sådan upphandling bör icke få förekomma. I varje fall icke så länge som arbetslösheten är av den omfattningen att cirka 200 000 människor är föremål för samhällets åtgärder för att kunna finna sysselsättning eller tvingas ta emot kontant arbetslöshetsunderstöd. Med hänsyn härtill vill vi föreslå att måtte som sin mening uttala att hjälp till sker i form av svenska produkter, när icke speciella skäl kan anses lägga hinder i vägen härför. N. () i Trobro () () P.-O. ()
mot · FW021109 · 1973-01-01 00:00:00 — angående principerna för beviljande av anslag till internationella ungdomsorganisationer. beslutade ungdomsorganisationers landsråd (SUL) att utträda ur den internationella ungdomsorganisationen . Motivet för utträdet var att WAY:s huvudfinansiär bestod av den amerikanska fonden FYSA () som i sin tur var understödd av den amerikanska underrättelsetjänsten . CIA:s roll består som bekant i att bl. a. förbereda USA-imperialisternas intåg i olika fattiga länder i världen. tillvägagångssätt brukar i regel vara att på konspirativ väg avlägsna icke samarbetsvilliga regeringar och därefter installera marionettregeringar. Exemplen är många, , , , osv. I varje land där USA-imperialistema med hjälp av CIA gjort sitt intåg har det betytt censur, polisförtryck, avrättningar, krig, valfusk och brist på mat. Av vad som ovan anförts är det därför anmärkningsvärt att det svenska som inte kan vara okunnigt om WAY:s skumma affärer beviljar denna organisation för ett familjeplaneringsobjekt i . Summan har beviljats ur kontot projektförberedelser och projektkontroll. Då SIDA också var medveten om att SUL utträtt ur samt motiveringen för utträdet är det lika anmärkningsvärt att ingen kontakt togs med SUL innan medel beviljades. Argumentet om att en organisation som begått ett fel och rättar till detta inte sedan skall dömas för evigt är naturligtvis riktigt. Men för den nu aktuella organisationen är förhållandet fortfarande detta att ekonomiskt dominerar. kan inte heller anses utgöra en representativ , endast 8 europeiska länder är medlemmar, och flera betydande är ej medlemmar. Det framgår vidare av en i nämnda ärende (dossier 0.654 av 14.12.72) att har förhört sig om möjligheterna till generellt stöd samt anslag till ett planerat »Population Education Center» i . Det måste i fortsättningen vara så att ansökan om bidrag från tvivelaktiga organisationer som t. ex. Med det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om att företa en översyn av givna instruktioner till anslagsbeviljande organ angående deras prövning av anslagsansökningar från organisationer av WAY:s typ.
mot · FW021111 · 1973-01-26 00:00:00 — om stöd till u-ländema för köp av massmediainformation i . Informationsflödet är av avgörande betydelse för samhällets utveckling. Kontrollen av informationsflödena kan innebära ett reellt maktutövande, en styrning av människors åsikter och värderingar samt av samhällets kulturmönster. Det är därför väsentligt att den industriellt utvecklade delen av världen inte utnyttjar sitt informationsövertag till att påtvinga andra länder och kulturer ett livsmönster som inte passar dem. Massmediainstitutionerna har vuxit till en stor industri, vilken producerar ett innehåll för distribution till olika grupper av människor. Såväl produktion som konsumtion är emellertid långt ifrån jämlikt fördelade mellan länderna. Koncentrationen till Västvärlden är oerhört stark. Utvecklingsländerna är medvetna om den snedvridna fördelningen och det ensidiga innehållet i massmediautbudet. Deras reaktioner är starka, men på grund av dessa länders allmänna underläge förblir protesterna obeaktade av industriländerna. Det forum som står u-ländema till buds i detta avseende är , där emellertid deras synpunkter förts fram men rönt föga uppmärksamhet. Anmärkningsvärt är t. ex. att vid :s generalförsamling förde nästan samtliga närvarande fram en frän kritik mot i-länderna på informationsflödets område. I en resolution som undertecknades av ca 65 påpekades att kan ägna sig åt enbart kommunikationstekniken utan måste ta sig an även kommunikationsinnehållet. Det är ett stort problem för , att strömmen av information sett ur globalt perspektiv är ensidig från i-länder till . Den information som når är ofta irrelevant eller skadlig för deras utveckling. Informationen om , vilken också produceras och sprids från i-länder, är ofta obalanserad. upplever denna situation som problematisk. De har själva små möjligheter att ur det informationsutbud som står till förfogande göra ett urval på samma sätt som vi kan i genom vår större ekonomiska styrka. De fattiga länderna tvingas att köpa den billigaste produktionen som finns tillgänglig på den internationella marknaden. Mot bakgrund av ovan anförda förhållanden framstår det som en angelägen solidaritetsuppgift för vårt land att skapa förhållanden som innebär att vi inte påtvingar en information som inte är relevant. Vi måste underlätta möjligheterna för att själva göra urvalet av den information de behöver från stora massmediaproducenter. En lämplig åtgärd vore därför att inom SIDA upprätta en fond som stöd för de som i vill införskaffa massmediaprodukter. En sådan fond hos SIDA skulle innebära att icke-kommersiella massmedier, som verkar i och styrs av själva och i övrigt uppfyller de krav som ställs på mottagare av svensk u-hjälp, skall kunna välja ut innehåll i produktion eller andra massmediaprodukter utan eller med reducerad kostnad. Massmediaföretaget skulle då kunna få ersättning via den föreslagna SIDA-fonden. Under hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. anhåller om undersökning av möjligheterna att inom SIDA inrätta en fond för att stödja u-ländemas köp av massmediainformation i på sätt som anges i motionen.
mot · FW021114 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar i och om en översyn av vapenfrilagen. gällande vapenfrilag antogs av (prop. Propositionen föregicks av ett betänkande avgivet av utredning rörande vapenfria värnpliktiga (SOU 1965:71). Lagen har varit i kraft att skäl talar för en utvärdering på olika områden. De diskussioner som förts i och i andra sammanhang har i första hand handlat om tillämpningen. Vad som förefaller viktigare är att få en total översyn av frågan. De problemställningar som i ett sådant sammanhang bör diskuteras kan vara av följande art: Den relativt snabbare behandlingen av ärenden på vapenfrinämnden har lett till problem på att i motsvarande takt placera de vapenfria på utbildningsområden. Antalet utbildningstillfällen är helt enkelt för få . Mot denna bakgrund och från samhällssynpunkt kan det ifrågasättas om en vidgning av tjänstgöringsalternativen vore att föredra. Nuvarande utbildningsalternativ är preciserade i vapenfrilagens § 2. Här bör således en vidgning prövas. Den organisatoriska uppdelningen av handläggande myndigheter kan från framför allt samordningssynpunkt diskuteras. sorterar under försvarsdepartementet och vapenfrisektionen inom AMS under . En möjlighet att lösa dessa problem är att lägga samman VFN och vapenfrisektionen inom AMS till ett organ under samma departement. Ur den enskildes synpunkt är detta att föredra eftersom han bara behöver ha kontakt med en myndighet. Också i vad gäller villkoren för vapenfri tjänst kan en översyn vara befogad. I stor utsträckning är det vid ärendens behandling bedömningsfrågor. Det är självklart ofta mycket svåra avgöranden. Mot denna bakgrund bör man undersöka möjligheten att precisera vapenfrilagens § 1. Det anförda är exempel på vapenfrifrågor som bör bli föremål för översyn. Ytterligare motiv kan anföras, men enbart dessa frågeställningar bör motivera en allmän översyn av vapenfrilagen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos Kungl. hemställa om en översyn av vapenfrilagen.
mot · FW021117 · 1973-01-26 00:00:00 — om beaktande av reservofficeramas ställning vid utarbetandet av en ny befälsordning. I det militära försvarets krigsorganisation innehas ett stort antal viktiga befattningar av reservofficerare. Rekryteringen av reservofficerare har inte varit tillräcklig. Tjänsteställningsreformen har uppfattats som en nedvärdering av reservofficeren och kan vara en bidragande orsak till att rekryteringen inte är tillfredsställande. Överbefälhavaren har i sin årsredovisning för /72 uttalat att rekryteringen av reservofficerare inger oro. Han framhåller att reservofficersutbildningens attraktivitet måste ökas och att man bör undersöka om inte reservofficerarnas civila kunskaper och förmåga kan utnyttjas bättre vid såväl krigsplacering, utbildning som befordran. Frågan om en ny befälsordning övervägs nu i försvarsdepartementet, och en proposition till årets riksdag har aviserats. I det sammanhanget bör även ägnas uppmärksamhet åt den för vårt försvar så viktiga reservofficersinstitutionen. som har ställt sig positiv till arbetet med en ny befälsordning (FöU 197 1:18) bör uttala sig för att detta arbete även skall omfatta reservofficerarnas uppgifter, rekrytering, utbildning, vidareutbildning m. m. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. Majä begär att förslag angående en ny befälsordning även skall avse de frågor som i sammanhanget är speciella för reservofficerare. 1* 1973. 3 sami Nr 1116-1122