mot · FW02873 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar Emulf och i om möjlighet att nybilda deltidsjordbruk. I motionen föreslås att möjligheten att nybilda s. k. stöd- eller deltidsjordbruk, som avskaffades genom fastighetsbildningslag, skall återinföras i begränsad omfattning både av hänsyn till miljövårdsintressen och av regionalpolitiska skäl. Genom fastighetsbildningslag försvann den tidigare befintliga möjligheten att nybilda s. k. stödjordbruk. Med stödjordbruk avsågs enligt den äldre lagstiftningen, 19 kap. 3 § i jorddelningslagen, ett jordbruk som tillsammans med kroppsarbete i annans tjänst m. m. kunde med hänsyn till ortens förhållanden ge brukaren en tillfredsställande bärgning. Vid riksdagsbehandlingen föreslogs från folkpartihåll, såväl i motioner som i reservation till tredje lagutskottets utlåtande 1970:35, att möjligheten att nybilda stödjordbruk skulle bibehållas. I reservationen hävdades i motsats till vad departementschefen och utskottets majoritet uttalat att denna möjlighet måste anses föreligga även med den av regeringen föreslagna lagtexten. Reservationen vann emellertid inte majoritet vid omröstning i frågan. Därmed torde det få anses fastslaget att stödjordbruk kan nybildas. Vi finner det beklagligt att det skulle vara helt uteslutet att numera nybilda stödjordbruk eller, som de ofta betecknas, deltidsjordbruk. Härmed brukar man avse jordbruk som tillsammans med annan sysselsättning ger brukarna en godtagbar försörjning. Visserligen kämpar många befintliga mindre jordbruk med stora svårigheter och har svårt att hävda sig. i stort är därför behovet att nybilda deltidsjordbruk begränsat. Förhållandena skiftar emellertid starkt mellan olika landsdelar. På många håll finns det människor som är intresserade av en begränsad jordbruksdrift vid sidan av annan verksamhet. Det kan vara fråga om jordbrukare som önskar övergå till industriarbete men vill behålla en del av sin gård för att genom jordbruksarbete på fritid eller med hjälp av hemmavarande få ett tillskott till sin inkomst och möjlighet att ge sina barn en god uppväxtmiljö. Andra jordbrukare kan vilja kombinera ett deltidsjordbruk med röjningsarbeten eller andra arbetsuppgifter i miljövårdens tjänst. En jordbrukare som säljer huvuddelen av sina ägor till fritidstomter kan vilja behålla en del av sin mark för att fortsätta en begränsad jordbruksdrift och jämsides därmed tillhandagå innehavarna av fritidshusen med tjänster av olika slag. Deltidsjordbrukaren kan på detta sätt bidraga till att hålla en bygd levande. Vad nu anförts visar enligt vår mening att behov kan föreligga att nybilda deltidsjordbruk och att dessa kan vara till fördel för bygden inte minst från miljövårds- och regionalpolitiska synpunkter. Vi anser det därför önskvärt att återinföra möjligheten att nybilda deltidsjordbruk. För att detta inte skall försvåra en i och för sig önskvärd strukturomvandling i syfte att åstadkomma bärkraftiga jordbruk för normalfallen föreslås att deltidsjordbruk skall få nybildas endast när det finns ett behov med hänsyn till ortens förhållanden, främst av miljömässig eller regionalpolitisk karaktär. På grund av det anförda hemställer vi att måtte hos Kungl. begära förslag till sådan ändring av fastighetsbildningslagen att möjlighet ges att nybilda deltidsjordbruk där det med hänsyn till ortens förhållanden föreligger ett behov av sådan nybildning. () () 73 3195 S 1973