ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW021369 · 1973-01-26 00:00:00 — om införande av kommunala trängselavgifter för bilismen. Rädda våra städer! Bilarna gör stadskärnorna och stora ytor däromkring allt otrevligare. den utseendemässiga miljön fylld av plåt rivningar av gammal fin stadsmiljö. har i många fall stadsbilden helt ändrats. Allt flera människor vantrivs i de centrala stadsdelarna och i stora angränsande områden beroende på den trafikmängd som strömmar in och ut ur centrum. Utflyttningen från våra städer betyder att kapital i form av bostadshus och andra byggnader som byggts upp till betydande del går till spillo. Det är en mångmiljardförstörelse som äger rum i våra medelstora och större städer. 1 partiprogram som antogs 1972 hävdas: Biltrafiken i tätorternas centrala delar och inom bostadsområden bör begränsas. Det kan åstadkommas genom en konsekvent genomförd trafikseparering, en trafikplanering som omöjliggör genomfartstrafik, förbud för motortrafik på vissa gator och avgiftsbeläggning. Många åtgärder fordras, av vilka här endast en berörs. Regleringar i avsikt att minska bilismen i innerstadscentra kan i huvudsak vara av två slag fysiska eller ekonomiska. De kommuner som så önskar kan använda sig av fysisk* regleringar som trafiksaneringar. och i är exempel på detta. I fråga om ekonomiska styrmedel har kommunerna rätt att avgiftsbelägga parkeringsplatser i enlighet med 2 § i lagen om rätt för kommun att uppta avgift för vissa upplåtelser å allmän plats. Som förutsättning gäller att åtgärden skall vara påkallad för trafikens ordnande. En avgörande nackdel med parkeringsavgifter som enda styrmedel är att så pass många av bilpendlarna inte betalar avgift. För att ta som exempel tyder tillgängliga undersökningar på att endast en dryg fjärdedel av bilpendlarna betalar parkeringsavgift. En tänkbar metod för att begränsa biltrafiken till en acceptabel nivå från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt är att införa speciella gatuavgifter (road-pricing eller s. k. trängselavgifter). Den statliga vägkostnadsutredningen har presenterat material om dessa avgifter. Utformningen av avgifterna kan givetvis göras på flera olika sätt. Problemet är emellertid att även kommuner som så önskar inte har någon laglig möjlighet att besluta om införande av avgifter för att utnyttja det begränsade gatuutrymmet i stadskärnorna. Parkering av bilar får alltså avgiftsbeläggas av kommunerna, medan detta inte tillåts i fråga om den rullande trafiken. Det finns bland de politiska partierna i våra storstäder en allmän enighet om nödvändigheten att begränsa innerstadsbilismen, framför allt under rusningstid. Det är då inte rimligt att en metod som kan vara effektiv skall vara utesluten på grund av att lagstiftningen lägger hinder i vägen. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till ändring av 2 § i lagen om rätt för kommun att upptaga avgift för vissa upplåtelser å allmän plats, så att införande av gatuavgift för rullande trafik (s. k. trängselavgift) blir möjlig att införa för kommun som så önskar.
mot · FW02137 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av repartitionstalet för jordbruksfastighet. De allmänna fastighetstaxeringarna innebär för jordbruket regelmässigt betydande höjningar av fastighetstaxeringsvärdena utan att någon motsvarande förbättring av jordbrukets eller skogsbrukets lönsamhet uppnås. Därigenom uppkommer en ytterligare belastning till jordbrukets redan förut svåra ekonomiska läge. Med hänsyn till jordbruksföretagens speciella karaktär att en jämfört med andra företag oproportionerligt stor del av kapitalet bindes i fastigheten kan garantiskatten i praktiken bli en straffbeskattning av kapital som investeras i jordbruksföretag. Detta är från många synpunkter olyckligt. Från kommunernas synpunkt torde garantiskatten för jordbruksfastigheter numera vara av mycket ringa betydelse. Garantiskattens roll torde bli än mindre om skatteutjämningsrevisionens förslag till nya regler för skatteutjämning kommer till genomförande. För kommunernas ekonomi är det mera angeläget att jordbrukets viktiga uppgift såsom sysselsättningsskapande företag ej belastas med en, i förhållande till andra näringar, diskriminerande beskattning. Med stöd av ovanstående hemställs att måtte besluta att sänka repartitionstalet från i vad avser jordbruksfastighet samt att åt vederbörande utskott uppdrages att utarbeta erforderlig lagtext. () ()
mot · FW021370 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av fraktkostnaderna för transitotrafik över isfria norska hamnar. För har möjligheterna till import och export över de året runt isfria hamnarna i mycket stor betydelse. Ett effektivare utnyttjande av dessa möjligheter skulle stärka förutsättningarna för företagsamhet och sysselsättning. Även under andra delar av året skulle det vara till fördel om transporterna kunde ske över . Statens kostnader för en sådan transportpolitik skulle icke öka om järnvägstaxorna sattes så, att gränsen mellan och inte spelade någon roll ur transportkostnadsprincip. Med hänvisning till det anförda hemställes att anhåller om utredning och förslag beträffande sänkning av fraktkostnaderna för transitotrafik över de isfria norska hamnarna och att man därvid tar hänsyn till de lokaliseringspolitiska synpunkterna. () i Agnäs PER () i Gäddvik
mot · FW021371 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökad samordning av trafikpolitiken med lokaliseringspolitiken och turistpolitiken. Frågan om trafikpolitikens utnyttjande som ett lokaliseringspolitiskt instrument genom lägre taxor kan inte längre skjutas . Behovet av minskade kostnader för såväl gods- som persontransporter synes vara så väl dokumenterat, att arbetet med att utforma den praktiska tillämpningen av en trafikpolitik med regionalpolitisk! hänsynstagande måste startas . Erfarenheterna av de nu pågående regionala undersökningarna bör möjligt leda till resultat. Även i avvaktan på undersökningens resultat bör partiella reformer kunna vidtagas. Några försämringar bör över huvud taget inte få förekomma så länge undersökningen pågår. Behovet av ännu snabbare person- och godstransporter än kan erbjuda gör sig också alltmer gällande inom såväl näringsliv som turism. Mot denna bakgrund är det angeläget att undersöka möjligheterna till utbyggnad av det svenska inrikesflyget och en omprövning av dess internationellt sett - höga taxor. På så sätt skulle avstånd reduceras och landsdelen knytas närmare till det övriga landet. Med stöd av vad här anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag i syfte att i ökad utsträckning samordna trafikpolitiken med lokaliseringspolitiken och turistpolitiken samt att ompröva prispolitiken för inrikesflyget. () i Agnäs PER () i Gäddvik
mot · FW021372 · 1973-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om utjämning av telefontaxorna. Förslag om regional utjämning av telefontaxorna mellan landets olika delar har väckts åtskilliga gånger i . Tyvärr har framställningarna dock ännu ej föranlett genomförande av tillräckliga reformeringar av taxorna. Att telefontaxorna har betydelse för regionalpolitiken är uppenbart. En abonnent i och även vissa andra delar av vårt land når förhållandvis få abonnenter inom sitt lokaltaxeområde jämfört med vad en abonnent i de mera tätbefolkade delarna av landet når inom sitt område. Både för företag och för enskilda blir telefonkostnaderna betydligt högre i än genomsnittligt för landet. Inom har företagits en utredning om regional utjämning av telefonkostnaderna. Av utredningen framgår bl. a. att vid en kvantitativt likvärdig telefonservice fick enligt beräkningar en bostadsabonnent med 1 000 samtal genomsnittligt för landet betala , medan kostnaden för motsvarande abonnent i mellersta blev och i övre . En affärsabonnent eller dylikt med 4 000 samtal hade en genomsnittskostnad för hela landet på , men samme abonnent i mellersta fick erlägga och i övre . En för hela landet enhetlig telefontaxa skulle vara betydelsefull ur regionalpolitisk synpunkt och bl. a. öka de ekonomiska förutsättningarna för decentralisering av företagens administration och andra verksamheter. Konkurrensförhållandena mellan företag i olika delar av landet skulle något utjämnas genom en sådan reform. För de enskilda människorna borde det vara en självklar rättvise- och jämlikhetsfråga att alla oberoende av bostadsort skulle ha möjlighet att för samma kostnad nå övriga abonnenter, ungefär som att vi har samma portoavgift oberoende av hur långt inom landet en försändelse befordras. Även om någon form av enhetstaxa för hela landet är målsättningen på får vi i första hand sträva efter att få en ökad regional utjämning. De delbetänkanden i denna riktning, som framlagt, bör kunna utgöra underlag för beslut , så att denna reform ej ytterligare försenas. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att förslag syftande till utjämning av telefontaxorna mellan landets olika delar framläggs, så att beslut kan fattas under innevarande budgetår. () . ÅSLING (c) GOTAB 73 3250 S 1973
mot · FW021374 · 1973-01-26 00:00:00 — av i Heden och fröken angående ombyggnaden av väg 40 mellan och . I samband med nya flygfältet i , Landvetterfältet, som beräknas vara färdigt att tagas i bruk 1976 eller , pågår ombyggnad av väg 40 sträckan BoråsGöteborg. Den redan nu hårt trafikbelastade vägen kommer sedan flygplatsen tagits i bruk att bli ännu intensivare trafikerad. Väg 40 är ofta olycksdrabbad med allvarliga trafikolyckor och med dödlig utgång. Helt säkert orsakas dessa olyckor på denna trafikintensiva riksväg av dess på flera platser mycket dåliga beskaffenhet med farliga trafikfällor. Gång efter annan har vägmyndigheterna gjorts uppmärksamma härpå, men alltjämt kvarstår de omfattande bristerna. För näringslivet i och dess omgivningar är det en nödvändighet att hela väg 40 mellan byggs ut i ett sammanhang inför flygplatsens färdigställande. Det är emellertid ovisst huruvida detta kommer att ske i fråga om sträckan . Självfallet torde det vara bäst att vägen från början utbygges till motorväg. Investeringskostnaden skulle därigenom bli lägre för vägen i dess helhet. Skulle detta vara omöjligt att genomföra är det dock nödvändigt att göra ombyggnader och förbättringar , så att vägen kan klassificeras som motortrafikled. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att vägbyggandet bör planeras så, att väg 40 mellan och i dess helhet kommer att vara ombyggd när flygfältet i tas i bruk. () i Heden
mot · FW021375 · 1973-01-25 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. angående vintersjöfarten i . Chefen för föreslår i årets statsverksproposition att en ny isbrytare i storleksklassen anskaffas. Detta är ett steg på vägen till den isbrytarkapacitet som anser erforderlig för att göra sjöfart möjlig året runt på Bottenhavshamnarna och en avsevärt förlängd sjöfartssäsong i Bottenvikshamnarna. Normala och milda vintrar räknar med möjlighet till året-runt-sjöfart även å viktiga hamnar i . Utöver den av departementschefen föreslagna anskaffningen anser att ytterligare en mindre isbrytare om ca behövs. Vi beklagar att departementschefen inte nu vill ta ställning till en mera preciserad målsättning för vintersjöfarten utan hänvisar till behovet av nya utredningar. Så länge osäkerhet råder om statsmakternas inställning till året-runtsjöfart på Norrlandshamnarna ger detta naturligtvis också osäkerhet för näringslivets planering i norra . Övertygande utredningar har visat att året-runt-sjöfart betyder kostnadssänkningar på för Norrlandsindustrin. har i utredningar visat att tekniska hinder kan förebäras. Om klarhet vinnes om målsättningen året-runt-sjöfart kommer också byggandet av isförstärkta fartyg att stimuleras. Med fler isbrytare och fler fartyg lämpliga för gång i is och en förlängd skeppningssäsong ökar också behovet av reparations- och dockningsmöjligheter för fartyg i vintersjöfart på Norrlandshamnarna. När vi får vintersjöfart året runt till Norrlandshamnarna kommer många isbrytare, även statliga, att ständigt vara stationerade där. Enligt vår mening talar bl. a. lokaliseringspolitiska och vintersjöfartssäkerhetsskäl för statliga insatser då det gäller att öka docknings- och reparationsmöjligheterna för fartyg i . Översyn och underhåll av statsisbrytarna borde med fördel kunna ske i om docknings- och reparationsresurser härför tillkommer. Med stöd av det anförda hemställes att uttalar att i direktiven till den aviserade utredningen bör anges att den skall arbeta snabbt och även bereda frågan om vård, översyn och reparation av statsisbrytare och andra fartyg i . PER () i Gäddvik HANS () HÄKAN () () i Agnäs
mot · FW021376 · 1973-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om upprustning av . Godstrafiken har ökat snabbt i omfattning . Denna utveckling kan väntas fortsätta. långtidsutredning beräknar att godstransportarbetet skall öka med i genomsnitt 1975. För finner vägplaneutredning det rimligt att utgå från att lastbilstransporterna skall öka . Den sistnämnda beräkningen ger vid handen att lastbilarna i stor utsträckning skulle komma att svara för tillväxten i godstransportarbetet. Enligt vår mening är det angeläget att trafikökningen på vägarna så långt möjligt hålls tillbaka genom att andra transportsätt kommer till användning. Det föreligger flera skäl för detta. Ett grundläggande mål för trafikpolitiken måste vara att skapa säkerhet i trafiken; detta måste vara lättare om trafikmängden inte tillväxer onödigt mycket. Vidare är det angeläget att tillvarata de möjligheter som trafikmedel, vilka är billigare än landsvägstransporter, ger. Därför bör enligt vår mening där så kan ske de inre vattenvägarna användas. Vi hälsar därför med tillfredsställelse att byggs ut och att kapaciteten hos ökas. En annan kanal som enligt vår mening bör rustas upp är västgötadelen av . riksdag hade att behandla ett motionskrav angående utbyggnad av västgötadel för trafik med större båtar. ansåg det angeläget att denna fråga ingående prövades vid behandlingen av frågan inom Kungl. F. d. landshövdingen har sedermera fått regeringens uppdrag att utreda vissa frågor beträffande . Enligt de direktiv som utredningsmannen fått anses en utbyggnad av kanalen för handelssjöfart inte böra komma i fråga. Vi anser emellertid att även detta alternativ bör bli föremål för utredningsmannens prövning. Den s. k. Vättemdelegationen har i skriften Därför måste byggas ut anfört en rad skäl för en utbyggnad av kanalen för större båtar. En utbyggnad så att detta blir möjligt bör komma till stånd av lokaliseringspolitiska skäl. Förekomsten av ett kanalaltemativ vid transporter verkar taxesänkande. Kanalleder har så stor transportkapacitet som en järnväg och 3540 gånger den för landsvägen. Internationella erfarenheter visar att moderniseringen av kanaler alltid leder till ökade lokaliseringar i anslutning till trafikleden. utreder frågan om lastbilstrafikens vägslitage. Beräkningar visar att så gott som hela slitaget av en vägbana förorsakas av tyngre trafik. Framtida sjöfart kommer att i stor utsträckning bygga på mindre fartyg till större hamnar där omlastning till större fartyg sker. Man bör alltså kunna utgå från att en utbyggnad av kanalen på det sätt vi åsyftar skulle stimulera företagslokaliseringen till de områden som berörs av kanalen och till de kommuner som är belägna i närheten av . Det är angeläget att ökad lokalisering till dessa delar av landet kommer till stånd, och en upprustning av skulle sålunda kunna få i hög grad önskvärda regionalpolitiska effekter. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att de sakkunniga med uppdrag att utreda vissa frågor beträffande ges direktiv att även utreda frågan om utbyggnad av kanalen för handelssjöfart. () () () PER (vpk) () i Öskevik
mot · FW021377 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar Rosqvist och angående sjöfartens roll i trafikpolitiken. Den tillsatta trafikpolitiska utredningen har givits omfattande direktiv. En planmässig samordning förenad med rörelsefrihet mellan olika transportgrenar där utövarna inom respektive trafikgrenar kan göra sig gällande efter sina förutsättningar bör vara en inriktning för trafikpolitiken. Samordningen och avvägningarna bör enligt vår mening gälla även mellan landtransporter och sjötransporter. Enligt prognoser redovisade av i årets statsverksproposition kommer det sjötransporterade godset i vad gäller såväl utrikes som inrikes lastfartygs- och färjetrafik att kraftigt öka . Utvecklingen inom transportsektorn sjöfart väntas alltså gå mot en stegring. Sjöfarten kräver viss samhällelig service och investeringar liksom andra transportmedel. Sjöfarten sliter dock ej på något vägnät, orsakar få trafikolyckor och får anses relativt miljövänlig. För att tillgodose rationella och moderna transportbehov har en snabb omstrukturering skett vad beträffar såväl fartyg som hamnar och last- och lossningsanordningar. Förutsättningar har härigenom skapats för att sjöfarten längs våra kuster och i innanhav nu och på ett rationellt sätt skall kunna vara en betydande faktor inom transportsektorn. Detta gäller såväl fast gods som oljetransporter. I de avvägningar i samordningen mellan olika trafikgrenar som den ovan nämnda trafikpolitiska utredningen har att göra, borde även sjöfarten och dess möjligheter och förutsättningar nogsamt prövas i beaktande av det betydande transportarbete som utföres, och sjöfartens konkurrensmöjligheter sett ur det samhällsekonomiska perspektivet borde analyseras. att hos Kungl. Maj:t begär sådant tillägg i direktiven till den trafikpolitiska utredningen att även sjöfartens roll inom den framtida svenska trafikpolitiken uppmärksammas och prövas.
mot · FW021378 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om eftergift i vissa fall av överlast avgift. Den av beslutade lagen om överlastavgift träder i kraft . Vid riksdagsbehandlingen biträdde vi förslaget i princip men yrkade, att lagen skulle få följande tillägg: Överlastavgift må eftergivas, då särskilda omständigheter föreligga. Motiveringen för detta tillägg är bl. a. att det i många fall är synnerligen svårt att fastställa vikten. Därför kan en fordonsägare, som är angelägen att följa föreskrifterna, dömas till överlastavgift även om det är så uppenbart, att inget uppsåt föreligger, att han inte dömes till böter för överlast. Överlasten kan bero på a) felbedömd vikt på gods, som i avsaknad av viktuppgift måste transporteras ovägt efter volym (bl. a. skogsprodukter, schakt-, jord-, grus- och stenmaterial). b) ojämn viktfördelning på fordonets axlar, beroende av godsets fördelning på fordonets lastutrymme (bl. a. vid transport av slutna godsbehållare, t. ex. containers samt vid transport av skogsprodukter i jämna längder, maskinlastad sprängsten och schaktmassor, ävensom vid successiv lastning eller lossning). c) felaktigt angiven vikt av godsavsändare. d) anställd förares beslut att frångå givna instruktioner angående t. ex. anvisad färdväg, ledande till att väg eller viss vägsträcka under färden överbelastas. En del problem avseende svårigheterna att rätt bedöma vikt eller att kunna kontrollera uppgiven vikt skulle givetvis lösas, om vägning kunde företas vid lastningen. Då emellertid som regel varken stationära eller flyttbara vågar kan ifrågakomma vid t. ex. transport av skogsprodukter, schaktmassor m. fl. godsslag, kan någon verklig lösning ej ernås förrän tillförlitliga lastindikatorer finns på marknaden. Så är ännu inte fallet. De marginaler som existerar vid beräkningarna för överlastsavgift är så konstruerade att de tyngre fordonen missgynnas. Tillämpningen av de föreslagna avgiftsbestämmelsema är i hög grad en fråga om rättvisa och rättstrygghet för den enskilde. Det måste därför te sig stötande från allmänna rättssäkerhetssynpunkter om överlastsavgift utgår även i de fall då det skulle vara uppenbart orimligt att utkräva den. Det kan exempelvis gälla fall då fordonsägare frias från ansvar enligt vägtrafikkungörelsen. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos Kungl. begär att lagen om överlastsavgift får följande tillägg: Överlastavgift må eftergivas då särskilda omständigheter föreligga, och att Kungl. Maj:t i enlighet med motionens syfte utformar de närmare anvisningar som erfordras för tillämpningen av denna föreskrift. () CARL-W1LH.
mot · FW021379 · 1973-01-26 00:00:00 — om minskning av anslagsramen på kapitalbudget. Årets statsverksproposition är i princip uppgjord efter samma system som tidigare i vad det gäller kapitalutgifter inom verksamhetsområde. På kapitalbudgeten upptages ett belopp om sammanlagt 1412 milj. kr. Investeringsanslaget upptages med beräknad medelsförbrukning under kommande budgetår, vartill kommer ett marginaltillägg på för att möjliggöra ökade investeringsramar, om det skulle påkallas av konjunkturmässiga eller andra särskilda skäl. I årets statsverksproposition uppgår detta marginaltillägg till sammanlagt i runt tal 135 milj. kr. redovisas beräknad behållning vid innevarande budgetårs slut till ca 85 milj. kr. Vi har tidigare vänt oss mot denna budgetteknik med upptagna marginaltillägg. När utvecklingen motiverar särskilda anslag för att stimulera sysselsättningen vid vikande konjunkturer ankommer det på regeringen att förelägga förslag om ytterligare anslag på tilläggsstat, varigenom ges möjlighet att i sedvanlig ordning pröva de ifrågasatta anslagens behövlighet. Åberopande vad här anförts hemställes att beslutar att anslagsramen för kapitalbudget minskas med 135 milj. kr. i förhållande till Kungl.
mot · FW02138 · 1973-01-01 00:00:00 — av herrar och om taxeringskontroll av pensionsförsäkringar. Ett effektivt sätt att dölja s. k. svarta pengar är att teckna en pensionsförsäkring. Om vederbörande avstår från att yrka avdrag för premien eller i förekommande fall för den del av premien som är avdragsgill vid taxeringen finns det f. n. knappast någon möjlighet för taxeringsmyndigheterna att upptäcka detta. Om emellertid försäkringsbolagen ålades att, så snart en pensionsförsäkring på mer betydande belopp - exempelvis med en premie å lägst . - tecknades, anmäla detta till taxeringsmyndigheterna skulle denna lucka på ett effektivt sätt täppas till. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar anhålla att Kungl. Maj:t uppdrar åt livförsäkringsskattekommittén att låta utreda denna fråga och återkommer till med förslag.
mot · FW021380 · 1973-01-25 00:00:00 — angående skyddsanordningar vid starkt trafikerade vägar. Bullerfrågan vållar ofta stora problem för personer bosatta i motorvägarnas närhet. Exempel finns där en motorvägsbro i sina landfästen dras strax intill hustaken. Eftersom tung trafik, som långtradare och bussar, trafikerar en sådan bro på sena kvällar, tidiga morgnar och även är den mycket besvärande för den bosatta befolkningen under vilotimmar. Broklaffar förorsakar ständiga smällar mot vägbanan. blir trafikljudet hårdare på grund av dubbdäcken. smutsar ner fönsterrutorna. En del av detta kan givetvis undvikas om vissa skyddsanordningar byggs upp. Helst bör detta ske redan då vägen byggs. Bullermätningar bör då ske innan vägbygget bestäms. Men det är också av vikt att redan befintliga vägar kan förses med sådana anordningar. Det är viktigt att dessa skyddsanordningar är statsbidragsberättigade. Med hänvisning till vad som anförts får jag härmed anhålla att hos Kungl. hemställer om förslag om åtgärder beträffande skyddsanordningar vid starkt trafikerade vägar inom tätbebyggt område.