mot · FW02109 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av bensin- och oljehandeln. Inom den internationella oljehandeln intar ett fåtal stora, helintegrerade företag en dominerande ställning. Bland dessa märks främst de sju stora internationella truster (multinationella företag) som brukar kallas seven eller seven majors. De har produktion och försäljning spridd över flera världsdelar. Dessa sju bolag svarade för av de försålda oljeprodukterna i världen utanför de socialistiska länderna. Storleksordningen mellan dessa kapitalistiska oljekoncerner framgår av nedanstående tabell. Av de sju stora koncernerna är alla utom den näst minsta (Socal) verksamma genom dotterbolag i . Andra utländska oljebolag än de ovan nämnda är endast verksamma i i ringa omfattning. förbrukning av oljeprodukter uppgick till 33,2 milj. m3. De sex stora utlandsägda bolagen svarade för av den totala försäljningen. Av sammanställningen nedan framgår oljeföretagens marknadsandelar dels totalt, dels för bensin och eldningsoljor. Av tabellen framgår att de största marknadsandelarna av den totala försäljningen av oljeprodukter innehas av BP med 18,6, med 16,7, Nynäs med 13,3, OK med 12,5 och . Om man endast avser marknadsandelen för bensin blir rangordningen delvis en annan. Då ligger främst och därnäst OK med 16,9, med 15,9 och Gulf . har den största andelen av försäljningen av lätta eldningsoljor. Beträffande tunga eldningsoljor är BP störst med Nynäs på andra plats. I tabellen nedan redovisas omsättning och redovisad nettovinst i de utlandsägda dotterbolagen . Dessutom anges nettovinsten i procent av omsättningen i dessa bolags utländska koncerner . vinst i milj. kr. -5,1 -4,40 Som framgår av tabellen har de utländska dotterbolagen i redovisat endast förhållandevis obetydliga belopp som vinst, medan de internationella koncernerna redovisat betydande vinster i absoluta tal. Det avgörande för de svenska dotterföretagens resultat är till vilka avräkningspriser oljeprodukterna levereras. En förändring av det genomsnittliga cifpriset med per liter (per m3) leder om övriga kostnader liksom även utförsäljningsprisema består oförändrade till en resultatförändring med . Det bör understrykas att dessa avräkningspriser i många fall är satta så att de leder till stora nettoförluster, vilka dock elimineras genom bidrag i olika former. Nedan anges nettovinsten hos vissa svenska oljeföretag (mkr): 1 sammanställningen nedan anges det totala försäljningsvärdet inkl. varuskatter för de största oljebolagen i (mkr): 1 609,8 1 414,5 1 271,1 1 184,2 1 035,9 900,9 732,0 234,4 De utländska filialbolagen inom oljehandeln är stora koncerner med många dotterbolag och verksamhet även utanför distributionssektom. har sålunda 23 dotterbolag, varav det största är med oljeraffinaderi. BP har 12 dotterbolag, varav de största är och Svenska Murco . har 21 dotterbolag, av vilka kan nämnas , som äger krackningsanläggningen i , och . Gulf har 6 dotterbolag, 1 och 6 dotterbolag. De stora kapitalistiska oljetrusterna bedriver samarbete på olika områden tillbaka. Tillsammans fungerar de i själva verket som en internationell petroleumkartell som kunnat förstärka sin maktställning. Detta har skett bl. a. genom att ytterligare ett antal oljebolag har slutit sig till samarbetet och genom det direkta stödet av imperialistiska staters regeringar. Förhållandena inom handeln med olja och bensin i har mångfaldiga gånger uppmärksammats i riksdagsmotioner, huvudsakligen från kommunistiskt men även från socialdemokratiskt håll. Arbetarrörelsens efterkrigsprogram förordade oljehandelns förstatligande. Samma förslag ställdes av oljeutredning. De skäl som anförts för ett förstatligande av handeln med bensin och olja äger alltjämt giltighet, vartill kommit nya skäl. har även de utlandsägda bolagens taxering för inkomstskatt i rönt stor uppmärksamhet och bedömts som i hög grad anmärkningsvärd. Detta förhållande kan heller inte förbises vid en bedömning av förstatligandefrågan. Sammanfattningsvis vinnes följande fördelar genom ett förstatligande: De stora utländska trusternas dominerande inflytande över importen av och handeln inom landet med bensin och olja brytes. Därigenom förstärkes grundvalarna för neutralitetspolitiken genom att beroende av utländskt kapital minskar, särskilt som det gäller försörjningen med en nyckelprodukt. De nuvarande extra pålagorna genom monopolpriserna skulle upphöra. Lägre inköpspriser samt kostnadsreduceringar genom användning av egen transportflotta, bättre geografisk fördelning av depåerna varigenom transportkostnaderna minskades osv. Detaljdistributionen skulle kunna rationaliseras och förbilligas och kundernas kostnader därmed minskas. Oljehandelns anställda kunde beredas tryggare och bättre arbetsoch levnadsvillkor. Till dessa skäl som anförts när arbetarrörelsens organisationer ställt kravet om förstatligande av bensin- och oljehandeln måste läggas ytterligare ett viktigt motiv: Ett statligt oljebolag skulle genom sin inköpspolitik kunna stödja de ansträngningar som görs av folken i de oljeproducerande länderna att själva få utnyttja sina rikedomar. 1 arabländerna liksom i har folken tagit upp kampen mot de internationella kapitalistiska oljebolagen, vilka så länge dragit oerhörda profiter ur de oljekällor som finns i dessa länder. Enbart i arabländerna producerades av hela världsutvinningen av olja. Samma länders oljereserver beräknas till av de samlade oljereserverna i världen. Vissa oljeproducerande stater har lyckats erhålla något större ersättningsbelopp för oljeutvinningen av de kapitalistiska trusterna. I vissa länder såsom , , har oljeproduktionen nationaliserats. De kapitalistiska trusterna har svarat med bojkottåtgärder och andra försök att försvåra avsättningen av oljan från de nationaliserade företagen. Vid det oljeseminarium som ägde rum i framlades ett omfattande material härom särskilt i vad gällde det irakiska nationella oljebolaget. För arbetande folk är det en självklar sak att stödja den kamp som de tidigare förtryckta och koloniala folken för. På det här diskuterade området skulle ett statsägt svenskt oljebolag genom sina inköp kunna ge ett praktiskt stöd som stora fördelar kunde vinnas från den svenska folkförsörjningens synpunkt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att i skrivelse till regeringen uttalar sig för ett förstatligande av den privata sektorn av bensin- och oljehandeln samt begär sådana kompletterande utredningar och förslag som eventuellt kan vara behövliga. (vpk) i (vpk) i GOTAB 73 3097 S 1973