mot · FW02430 · 1973-01-24 00:00:00 — av herrar Hellmark och i angående bostadstillägg till folkpensionärer och låginkomsttagare. Enligt nu gällande regler utgår de kommunala bostadstilläggen, vilkas storlek fastställs av vederbörlig kommun, oreducerat intill ett inkomstläge som för ensamstående pensionär med . och för äkta makar med . Överstiger inkomsten dessa belopp, reduceras bostadstillägget med hälften av det belopp varmed inkomsten överstiger sagda inkomstgräns. Folkpensionen är i dagens läge för ensamstående folkpensionär . Om han har . i bostadstillägg, kommer detta att utgå oreducerat upp till en sammanlagd inkomst av . för att därefter avtrappas i takt med inkomstökningen och helt upphöra vid en inkomst av . Till denna snabba och kraftiga nedtrappning av bostadstillägget kommer att såväl folkpension som sidoinkomster blir beskattade då de senare för ensamstående överskrider . Genom dessa båda faktorer alltså nedtrappningen av bostadstilläggen och beskattningen kommer vederbörande att få behålla en mycket ringa del, i vissa lägen endast , av förvärvad inkomst. Som jämförelse med de kommunala bostadstilläggen för pensionärer kan anföras det förslag till nya bostadstillägg för låginkomsttagare utan barn som föreslagits i årets statsverksproposition, bil. 7 s. 44. Förslaget innebär att för ensamstående skall utgå av den del av hyran som överskrider /mån. och att oreducerat bidrag skall utgå upp till en taxerad inkomst av . Dessa förutsättningar för erhållande, bibehållande och avtrappning av bostadstillägg för folkpensionärer respektive låginkomsttagare utan barn får enligt vårt förmenande mycket besynnerliga konsekvenser för enskilda förmånstagare. Ett praktiskt exempel belyser bäst förhållandena. En ensamstående, inkomsttagare har en hyra på /mån. och en årsinkomst på . Han får enligt regeringsförslaget av (500300) = /mån. i bostadstillägg eller . blir han folkpensionär. Han bor i samma bostad till samma kostnad som förut. Antag att han genom ATP och eventuellt andra intäkter har en sidoinkomst till folkpensionen på . Härigenom kommer han upp i en inkomst som regelmässigt utesluter åtnjutande av bostadstillägg. Följaktligen går han vid inträdet i folkpensionsåldern från en lön på /mån. + bostadstillägg på /mån. ned till en inkomst på ca /mån. utan möjlighet att erhålla bostadstillägg. Att pensionsinkomst och inkomst av eget förvärvsarbete minskas vid inträde i pensionsåldern är vanligt och måste accepteras, men att det sociala stöd som bostadstillägget utgör skall minska eller helt upphöra vid övergång från högre till lägre inkomst kan knappast accepteras. Samma förhållanden gäller givetvis i huvudsak också gifta, ehuru för enkelhetens skull exemplet begränsats till ensamstående. Olika tänkbara möjligheter finns att eliminera eller minska den orättvisa och de olägenheter som uppstår om nu föreslagna regler fastställs. Man kan tänka sig en högre inkomst för pensionärerna för oreducerat bostadstillägg, man kan kombinera det med en lägre avtrappningsprocent etc. Sättet för synkroniseringen av bostadstilläggen för låginkomsttagare och folkpensionärer bör närmare övervägas, men åtgärder bör vidtas, innan den nu föreslagna reformen träder i kraft, så att en folkpensionär vad beträffar det sociala bostadsstödet icke hamnar i ett ogynnsammare läge än en inkomsttagare med högre inkomst. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj: t anhåller om skyndsam utredning samt förslag till bestämmelser för bostadstillägg för folkpensionärer och låginkomsttagare med beaktande av i motionen anförda synpunkter.