mot · FW021234 · 1973-01-26 00:00:00 — av i Skärstad m. fl. angående folkrörelsernas inflytande på verksamhet. Ljudradions och televisionens centrala ställning har en utomordentligt stor betydelse för information och debatt om dagshändelser, kultur- och samhällsfrågor. Radio och TV skall ju jämsides med andra massmedia ha rätt och möjlighet att spegla aktuella händelser och samhällsfrågor och möjliggöra för enskilda medborgare och medborgargrupper att föra fram sina åsikter. Radio- och TV-verksamheten har expanderat kraftigt, vilket medfört ökat inflytande och engagemang i samhällsdebatten. Ansvaret för en bred och opartisk nyhets- och opinionsförmedling har därmed också ökat. särställning, med sin ensamrätt, gör det särskilt viktigt att den frihet och självständighet som företaget har kombineras med strävan till objektivitet och saklighet i det samlade programutbudet som är ålagt bolaget. Detta underströks av 1972. är ett svenska folkets företag, och principerna om att ge en allsidig information och upplysning samt att låta olika åsiktsriktningar komma till tals ligger till grund för företagets verksamhet. ägs till av folkrörelserna och de stora intresseorganisationerna, till av pressen och till av näringslivet. Trots ökade ekonomiska resurser och större antal sändningstimmar har folkrörelsernas inflytande och möjligheter att medverka i programutbud inte vidgats. Nya organisationsformer för att möjliggöra ökat medinflytande från folkrörelsernas sida har emellertid utlovats. Enligt vår mening är det angeläget att garantier för detta även skapas, t. ex. i avtalet mellan staten och . I ett pluralistiskt samhälle skall olika samhällsuppfattningar och åsiktsriktningar få framföras på likvärdiga villkor. Grundläggande värderingar såsom tros-, yttrande- och tryckfrihet, som präglar en demokrati där det skall råda frihet under personligt ansvar, måste emellertid tillvaratas. I detta avseende är folkrörelserna viktiga föregångare. Folkrörelserna speglar i övervägande flertalet samhällsfrågor den syn som medborgarna har, såväl i fråga om moraluppfattningar och immateriella ting, som i fråga om uppfattningen om demokratins bevarande och vidareutveckling. Folkrörelserna har därför också knutits till . Till folkrörelserna räknas här religiösa organisationer, bildningsförbund, , idrottsrörelsen samt den fackliga rörelsen. De har stor betydelse när det gäller medborgarnas kontinuerliga behov av information och vidareutbildning, religiösa och kulturella behov, underhållning och förströelse. Folkrörelserna är alltså representativa för svenska folkets önskemål och krav i dessa avseenden. 1 avtalet mellan svenska staten och angående rundradions programverksamhet sägs i § 7: Programmen skall vara omväxlande till karaktär och innehåll. De skall i skälig omfattning tillgodose olika intressen, i fråga om bl. a. religion, musik, teater, konst, litteratur och vetenskap. Programmen skall skänka god förströelse och underhållning med beaktande av olika smakriktningar. Även mindre gruppers intressen av mera särpräglad natur skall i görligaste mån tillgodoses. har självklart med hänsyn till sin omfattande och expanderande verksamhet konfronterats med problem när det gäller fördelningen och uppläggningen av olika program. 1 vissa avseenden har publika intressen vägt över. De konkurrerande TV-kanalernas tävlan om tittarsiffror har medfört att man ofta gjort avkall på vissa andra informerande och mera seriösa program. De bästa sändningstiderna har på detta sätt offrats åt sådana program som knappast motsvarar de breda lagrens intressen. Den växande kritiken mot TV-programmens innehåll och olika medborgargruppers bl. a. religiösa bojkott av får inte nonchaleras. Motiven har varit att avtalets lydelse om god förströelse och underhållning inte följts. Smakriktningar har i de flesta fall här varit av underordnad betydelse. Programvalet har i många fall avgjorts av producenter och andra ansvariga vid de olika programenheterna. En bredare prövning av programvalet i samarbete med t. ex. folkrörelserna har saknats. Allmänt kan konstateras att underhållningsprogram med ekivoka inslag och våldsinslag i överdrivet stor omfattning har förekommit i TV. Program av nämnd art har inte alls eller mycket knapphändigt blivit föremål för analys eller vid behov tagits upp i tillrättaläggande program med kommentarer eller debatt, vilket i många fall vore motiverat. Avtalet ger klart uttryck för att programmen skall i skälig omfattning tillgodose olika intressen. Här nämns religion, kulturella aktiviteter och vetenskap. Dessa intressen har dock utan att här ange några exakta mått haft en ringa omfattning och fått träda tillbaka till förmån för andra programaktiviteter. I fråga om de religiösa programmen finns en klar underrepresentation jämfört med t. ex. sportinslag. Programfördelning 1 juli 1971-30 juni 1972: utnyttjades av sändningstiden för religiösa program i ljudradions tre kanaler. 515.8 timmar användes för sportprogram inklusive gymnastik. 69,3 timmars religiösa program sändes i TV-kanalerna. 483.9 timmar nyttjades för sport inklusive sportnyheter. Sändningstiden för såväl sportprogram som andra folkliga evenemang har ökat snabbare än för de religiösa programmen, trots att de religiösa intressena är omfattande. av svenska folket tillhör eller andra trossamfund. Samråd mellan och och frikyrkoråd bör ske i mera fast form. I fråga om de från påverkansynpunkt viktiga barn- och ungdomsprogrammen har t. ex. religiösa och kulturella inslag förekommit i ringa eller ingen omfattning. Erfarenhetsmässigt tycks programledare och producenter stå villrådiga inför program och programförslag av denna karaktär. Utvecklingen i fråga om de religiösa programmen visar att denna programsektor måste byggas ut genom t. ex. ökade resurser. Statsmakterna har i detta sammanhang ansvar för att ge de resurser som krävs för att man skall kunna uppfylla målsättningen i avtalet. Därutöver är det av stor vikt att övriga folkrörelseintressen tillgodoses i sina krav. En särskild utredning bör därför tillsättas för att möjliggöra ett bredare programval inom genom medverkan av bl. a. folkrörelserna. Utredningen bör sikta på att inför utformningen av avtalet mellan staten och inför nästa 10-åriga avtalsperiod framlägga förslag om särskilda riktlinjer för hur folkrörelserna själva bör representeras i produktion, programurval och distribution. radioutredning (69) har inte fått direktiv att pröva dessa frågor, varför det med hänsyn till den utveckling som kan väntas fortgå inom radio-TV är angeläget att nu tillsätta en särskild utredning. Statens avtal med utgår . Inför den nya avtalsperioden är det angeläget att frågan om folkrörelsernas och andra organisationers medverkan i egenskap av aktieägare och representerande det breda lagret av svenska folket får tillfälle att i samråd med parlamentariker vidareutveckla inflytande- och organisationsfrågorna i radio-TV-verksamheten. Därigenom skapas också ett starkare stöd för de ansvariga för den framtida radio-TV-verksamheten. En översyn bör också ske i fråga om den regionala och lokala radio-TV-verksamhetens organisation och i vilka avseenden folkrörelserna där kan göra en insats. framtiden kan väntas tillkomsten av särskilda regionala och lokala program med fler kulturella, religiösa och andra intressemässiga aktiviteter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att en särskild utredning tillsätts med företrädare för bl. a. folkrörelserna och intresseorganisationerna, massmedia och näringslivet samt parlamentariker för en översyn av de framtida inflytande- och organisationsformerna för radio- och TV-verksamheten. () i Skärstad () i Arrie