mot · FW02734 · 1973-01-24 00:00:00 — om lokalisering till av postgymnasial utbildning. Ett av de viktigaste resultaten av höstens regionalpolitiska debatt i var att klassades upp från regionalt centrum till primärt centrum. Denna uppklassning av gjordes med hänsyn tagen till betydelse sett ur ett allmänt norrländskt perspektiv, dess betydelse för regionen, den service som erbjuds människorna i området samt efter bedömningar om framtida utvecklingsmöjligheter. Med beslutet om att klassas som primärt centrum följer också ett ansvar från statsmakternas sida att ge detta ett reellt innehåll. En av de viktigaste beståndsdelarna i infrastrukturen i övre är utan tvekan utbildningen. Den regionalpolitiska betydelsen av skapandet av ett universitet i kan inte nog understrykas och bör inte bara betraktas ur ett snävt lokalt perspektiv med de fördelar som kommit till del inräknade. har haft stor betydelse för utvecklingen i hela och denna effekt kan ytterligare förstärkas genom ett långt gående samarbete på den postgymnasiala utbildningens område mellan huvudorterna i med i som bas. I detta samarbete och som lokaliseringsort för högre utbildning bör vara synnerligen lämplig, dels genom närheten till (ca 1tim. pendelavstånd) och dels genom allmänna struktur. Denna strukturella lämplighet är särskilt uttalad inom vissa områden av den postgymnasiala utbildningen. Som industriort har stor betydelse. I regionen finnes ett rikt differentierat näringsliv som då det gäller forskning och utbildning inom det tekniska och merkantila området kan betraktas som en ytterligt värdefull tillgång. Till regionen har också lokaliserats landets första industriella utvecklingscentrum, och vid tillkomsten av denna institution planerades för ett kommande samarbete melan denna institution och en utbildningsenhet för högre teknisk utbildning i finmekanik. Den under universitetskanslersämbetet lydande organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övre har nämligen i sitt första delbetänkande lagt fram förslag om att en sådan institution skulle lokaliseras till . I en särskild bilaga har också organisationskommittén skisserat hur studieinriktningen skulle utformas. Enligt de ursprungliga planerna skulle utbildning en och forskningen i finmekanik starta , men med den fördröjning som av skilda skäl skett i utredningsarbetet måste väl detta uppskjutas eller . Detta är synnerligen beklagligt då varje förskjutning i det ursprungliga tidsschemat hindrar planläggandet av ett konkret samarbete mellan IUC:s verksamhet på forskningssidan och rent allmänt skapar osäkerhet. För kommunens planering av åtgärderna på det studiesociala området, bostäder och liknande, är det också av största vikt att ett förslag till beslut om en förläggning av den högre tekniska utbildningen och forskningen i finmekanik kan föreläggas för avgörande. Lokalisering av YTH till Som en naturlig anknytning till industrins expansiva utveckling inom bör också en yrkesteknisk högskoleutbildning startas i . Denna utbildningsform finns ännu inte i landet, men förslag om startandet av denna utbildningsgren har framlagts i betänkandet avgivet av yrkesutbildningsberedningen (SOU 1970: 8). YTH, som utbildningsformen avkortas till, skall enligt förslaget vara eftergymnasial och utgöra ett alternativ och ett komplement till nuvarande universitets- och högskoleutbildning. De som genomgår gymnasial yrkesutbildning skall efter praktik från arbetslivet genom utbildning vid YTH ges kompetens för mer kvalificerade uppgifter inom det industriella området. Remissyttrandena över betänkandet har varit övervägande positiva och tillstyrker samfällt att denna utbildningsform kommer till stånd. I har intresset för denna utbildningsform gamla anor hos industrin, då man talade om behovet av en s. k. industrihögskola. Behovet av en utbildning av detta slag i Skellefteå-området har efter yrkesutbildningsberedningens förslag ytterligare bekräftats vid sammanträffanden mellan kommunala representanter och företrädare för industrin i området. Skolstyrelsen i har i skrivelse till hemställt att organisationskommittén för högre teknisk utbildning i ges i uppdrag att närmare utreda förutsättningarna och lämna förslag om lokaliserandet av YTH till . För lokaliseringen av denna typ av utbildning talar samordningen med den högre tekniska utbildningen i finmekanik, verksamheten vid IUC samt i övrigt gynnsamma förutsättningar för YTH. Dessa gynnsamma förutsättningar i övrigt är det rikt differentierade näringslivet, gynnsamma förutsättningar på det naturvetenskapliga-tekniska området och den omedelbara närheten till praktiska utbildningsmöjligheter och studier. Framtida lokalisering av GIH till En statlig utredning, lärarutbildningskommittén (), arbetar för närvarande med att kartlägga det framtida utbildningsbehovet för lärare och instruktörer inom gymnastik och idrott samt fritidssektorn av samhällslivet. En framtidsskiss har därvid gjorts där man föreslår att den nuvarande starkt specialiserade utbildningen med inriktning på idrott och gymnastik också skall kombineras med lärarutbildning inom andra ämneskombinationer. Beträffande behovet av denna lärarutbildning anser att ett ökat utbildningsbehov kommer att uppstå längre fram . Lokaliseringen av denna nya typ av GIHutbildning med ämneskombinationer har också undersökts av . Av denna undersökning framgår klart att från utbildningssynpunkt kan erbjuda de största fördelarna. Med relativt kort varsel kan erbjuda följande i form av anläggningar och utbildningslokaler (det mesta står färdigt ): Undervisningslokaler, , med utbyggbar tomt, »GIHtomten». I direkt anslutning till »GIH-tomten», en stor, nybyggd simoch sporthall med möjligheter för alla slag av inomhusidrott, lokaler för korthållsskytte, bågskytte, brottning, judo, styrketräning, tyngdlyftning samt klubbrum, serveringslokaler och rekreationsutrymmen. På sportområdet finnes idrottsplats, konstisbana, el-belyst bandy- och fotbollsplan, , skidstadion, hoppbacke, slalombacke med lift, el-belysta motionsslingor och skidspår, fasta orienteringsbanor. Dessutom kan erbjuda möjligheter till samordning av GIH-verksamheten (elevutrymmen, personalutrymmen, administration, bibliotek) med föreslagen försöksverksamhet inom YTH. Ett etablerat samarbete med i och pedagogiska institutionen vid samt närkontakten med medicinarutbildningen i (restid 1,5 tim.). Möjlighet till samarbete med akademiska kursverksamheten på 20-och 40-poämgsnivå i . Ejällanläggningar inom några timmars resavstånd. Specifik erfarenhet av handikappidrott och handikappledarutbildning samt 20-årig erfarenhet av försöksverksamhet och pedagogiskt utvecklingsarbete i samarbete med . De här uppräknade möjligheterna till undervisning för em GIH-enhet lokaliserad till talar klart för en framtida lokalisering av en sådan utbildningsenhet till . För att ytterligare dokumentera behovet av startandet av eftergymnasiala utbildningsenheter i kan påpekas att har färre sysselsatta inom undervisning, offentlig tjänst m. m. än övriga jämförbara kommunblock, vilka haft flyttningsförluster till andra regioner på totalt ca 6 000 personer, att har en undersysselsättning för kvinnor i jämförelse med genomsnittet för riket motsvarande eller drygt 2 400 arbetstillfällen samt att inte fått någonting av satsningarna inom sektionerna administration, undervisning och vård i övriga Norrlandsregioner av motsvarande storlek. har alltså berättigade krav på att erhålla de ovan berörda lokaliseringarna inom utbildningsområdet vilka skulle vara en första och viktig satsning från statsmakternas sida för att ge upphöjelsen till primärt centrum ett verkligt innehåll. Med stöd av det anförda hemställs 1. att fattar beslut om lokaliseringen av en teknisk utbildning och forskning i finmekanik till , 2. att försöksverksamhet med en yrkesteknisk högskoleenhet (YTH) kommer till stånd i , samt 3. att det fortsatta utredningsarbetet beträffande utvidgad kapacitet för GIH-utbildningen i landet inriktas på som lokaliseringsort.