mot · FW02174 · 1973-01-18 00:00:00 — av m. fl. om översyn av lärarutbildningen i biologi, samhällskunskap och svenska. I både det obligatoriska och det gymnasiala skolsystemet finns vissa s. k. blockämnen som är sammansatta av flera olika universitetsämnen eller delar därav. Dessa blockämnen tillkom i samband med studieordning vid universitetens fria fakulteter och innebar att universitetens kurser i större utsträckning än tidigare kom att anpassas till de krav skolan ställer på lärarnas utbildning. Detta gäller främst biologi, samhällskunskap och svenska. För ämnet biologi innebar beslut en kraftig minskning av utbildningstiden för blivande lärare. gällde för lärarkompetens krav på minst 3 betyg sammanlagt i ämnena zoologi och botanik samt kurser i genetik och hygien, således en sammanlagd studietid på ungefär tre och en halv termin. Undersökningar som gjorts har visat att blivande biologilärare i genomsnitt hade drygt 4 betyg i biologiska ämnen. Genom beslut skapades blockämnet biologi i vilket ingår delar av de ovan nämnda ämnena samt ytterligare några andra moment, t. ex. ekologi och mikrobiologi. För kompetens som lärare på högstadium och i gymnasieskolan krävs genomgången grundkurs om 40 poäng i ämnesblocket biologi. Detta svarar mot en normalstudietid av två terminer. Den nya ordningen innebär således en kraftig sänkning av kompetenskraven, vilket upplevts som olyckligt av såväl lärare som studenter. I blockämnet ingår som nämnts delar från flera olika ämnesområden, och den korta studietiden omöjliggör fördjupade studier inom något ämnesområde. Biologin har en central ställning inom skolan, och helt allmänt inte minst inom miljövården tillmäter man numera insikter i de biologiska orsakssammanhangen mycket stor vikt. Det är således från olika synpunkter angeläget att ämnets ställning stärks och att studietiden för blivande lärare förlängs. För kompetens som lärare i biologi bör krävas en studiekurs om minst 60 poäng. beslut innebar en väsentlig minskning av tiden för utbildning av lärare i samhällskunskap. Genom att huvuddelen av ämnet geografi på gymnasiet inbakades i samhällskunskapen innebar beslutet att för ämnesteoretisk behörighet sorn lärare i samhällskunskap på gymnasiet skulle krävas 60 poäng (motsvarande tre terminers studier) en minskning av utbildningstiden jämfört med vad som tidigare gällde. Detta skedde utan att någon förändring i ämnets ställning eller i syftet med det självständiga ämnet förutsattes. använde formuleringen främja förmågan att förstå hur samhället fungerar för syftet med samhällskunskapsundervisningen. Med hänsyn till det angelägna i att skolan i dagens samhällssituation meddelar vidsträckta kunskaper och stimulerar en allsidig diskussion om det politiska, sociala och ekonomiska livet bör nu en omprövning av beslutet om nedskärning av tiden för lärarutbildning i samhällskunskap komma till stånd. Ett ytterligare motiv för en omprövning är de negativa erfarenheterna av det nya systemet. De studerande har i hög grad tyckt sig uppleva en forcerad och föga sammanhållen utbildning med alltför små möjligheter till en vid diskussion. Detta sammanhänger uppenbarligen med att man icke i något av de i blockämnet ingående universitetsämnena uppnår ens ettbetygsnivån (20 poäng). I motionen 1969:1057 i andra kammaren pekades på olika möjligheter att undvika de olyckliga konsekvenserna av en minskning av utbildningstiden för lärare i samhällskunskap. Ämnet kan t. ex. på gymnasieskolan tillåtas ingå i s. k. ettämneskombinationer, där läraren alltså icke är tvungen att vara behörig i något annat ämne. Samhällskunskapen kan vidare kombineras med ämnet socialkunskap, som har ett med samhällskunskapen likartat utbildningsinnehåll. Ett tredje alternativ är att låta samhällskunskapen vid s. k. tvåämneskombinationer obligatoriskt ingå med 80 poäng, varvid det andra ämnet ingår med 40 poäng. Slutligen finns givetvis även möjligheten att förlänga den ämnesteoretiska utbildningens längd med en termin (20 poäng), vilket skulle kunna ske i samband med en förändring av utbildningstiden för lärare i samhällskunskap i gymnasieskolan så att den i fortsättningen icke får underskrida fyra terminer (80 poäng). Detta ligger givetvis i linje med det ursprungliga förslaget från lärarutbildningssakkunniga om en fyraårig ämnesteoretisk utbildningsgång för gymnasielärare. uttalade sig en av UKÄ anordnad ämneskonferens i samhällskunskap för en förlängning av utbildningstiden för gymnasielärare i samhällskunskap med en termin till 60 poäng. Bland blockämnena intar svenskan en särställning. Där finns en speciell 60-poängskurs avsedd som kompetensgrund för lärare. Denna kurs innehåller förutom de språkliga och litterära momenten även andra tämligen disparata inslag, t. ex. språksociologi, barn- och ungdomslitteratur, drama-, film- och massmediakunskap. Otvivekaktigt har de nya studieplanerna medfört en vitalisering av institutionernas verksamhet och en nyvaknad iver att odla upp nya forskningsområden. har kritik med rätta riktats mot ytligheten i utbildningen. svensklärare får exempelvis i litteraturhistoria en utbildning, som för honom genom svensk och allmän litteraturhistoria . Han ägnar åt de senaste hundra årens litteratur. I själva verket torde man knappast någonstans i världen hitta en utbildningsgång för modersmålslärare, som ägnar sitt lands litteratur ett studium som snarare kan räknas i veckor än månader. Kursen upplevs även av de studerande som starkt splittrande. Denna kurs ger f. n. lärarkompetens både på och på gymnasieskolan. Det kan enligt vår mening inte vara rimligt att det inte skall krävas någon ytterligare teoretisk påbyggnad för lärarkompetens i gymnasieskolan. Den nuvarande svensklärarutbildningen är således kvantitativt otillräcklig och bör bli föremål för en snar översyn. framhöll i sitt betänkande 1971:3 att alltför förflutit för att det då skulle vara möjligt att värdera effekten av den nya utbildningen i samhällskunskap. Sedan någon längre tids erfarenhet vunnits borde emellertid förhållandena inom samtliga blockämnen bli föremål för uppmärksamhet. Det är ett samhällskrav att skolan inte misslyckas på grund av att lärarnas utbildning inte fyller måttet. lättar trycket på universitetsinstitutionerna, och lärarbristen har vänts i sin motsats. Det är då viktigt att man använder till en kraftfullt genomförd översyn över utbildningsinnehåll och utbildningsresultat. Vi är övertygade om att viktiga erfarenheter nu vunnits som kan ge oss en bättre lärarutbildning och en riktigare arbetssituation på universiteten. a. bör man beakta själva studiesituationen. Det kan t. ex. icke vara riktigt att utbilda lärare som i konflikten mellan krav på stoffkännedom och fördjupning av insikterna hamnar i en tidsmässigt betingad snabbinläsning av kurser utan att få tid till argumentation och frågor. Enligt vår mening är tiden alltså nu kommen för en översyn av den ämnesteoretiska delen av lärarutbildningen i blockämnena. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en översyn av lärarutbildningen i blockämnena biologi, samhällskunskap och svenska. () () 1 * 1973.3 sami.