mot · FW022093 · 1973-11-02 00:00:00 — Motioner nr 20932096 ar 1973 av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:165 med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder. Regeringens ekonomiska politik har varken en medveten strävan eller som oavsiktlig följd att förändra det kapitalistiska systemets maktförhållanden och bana vägen för ett socialistiskt samhälle. Det går inte att i regeringens ekonomiska politik urskilja någon annan målsättning än försöken att stabilisera det rådande ekonomiska systemet. Politiken anpassas till de kapitalistiska konjunktursvängningarna. Långsiktiga bedömningar saknas nästan helt. Än mindre finns något mera långsiktigt ekonomiskt program. I den proposition (1973:165) där regeringen ställer vissa förslag om den ekonomiska politiken låtsas den inte ens märka de ekonomiska problem kapitalismens planlösa system ger upphov till. Tvärtom skönmålas utvecklingen. Den svenska ekonomin fortsätter att stadigt förbättras, fastslår man. Förbättras för vem? Prisstegringarna har ökat i takt och inte bara hotar utan har också minskat reallönerna för många arbetare. Däremot har företagens vinster ökat kraftigt, särskilt . Stadigt sedan när? ligger arbetslösheten på en nivå långt över vad den varit under någon lågkonjunktur och . Regeringens perspektiv begränsas till . Samma kortsiktiga perspektiv har regeringen . Den räknar med en fortgående minskning av arbetslösheten. Hur länge skall denna minskning fortgå? Vi befinner oss bara i en tillfällig högkonjunktur. Inom ett eller kommer åter den ekonomiska aktiviteten att mattas och arbetslösheten att öka. Så fungerar kapitalismen. Arbetslöshetens utveckling på lång sikt kan inte på något sätt påstås kännetecknas av en fortgående minskning utan tvärtom. Om man anlägger ett mindre begränsat tidsperspektiv än regeringen gör, finner man att arbetslösheten befinner sig i en fortgående långsiktig ökning. Detta framgår med all tydlighet av följande diagram, som är baserat på uppgifter och således innehåller minimital för arbetslösheten. 1973: 2093 2 1000- 56 57 58 59 60 61 62 63 6A 65 66 67 68 69 70 71 72 73 arbetslöshet årsmedeltal enl. AMS ^' " september " H lediga platser årsmedeltal ^^ ^'' 1973 uppskattning Härtill kan man foga de ökade insatser som staten gjort och gör i form av beredskapsarbeten, omskolningskurser, arkivarbeten. Dessa insatser riktar sig till människor som ställts utan sysselsättning av det kapitalistiska näringslivet. Kapitalismen skapar arbetslöshet. Arbetslösheten kan därför inte avskaffas förrän det kapitalistiska systemet ersatts med en socialistisk planekonomi. Men därför att arbetslöshetsfrågan inte kan lösas under kapitalismen får man inte avstå från att bekämpa den redan medan systemet består. Utvecklingen av arbetslösheten visar att det krävs långsiktiga och medvetna insatser för att bekämpa den. Det är därför nödvändigt att en plan för att bekämpa arbetslösheten och öka sysselsättningen utarbetas. I en sådan plan måste skapandet av nya statliga industrier utgöra en central del. Den långsiktiga ökningen av arbetslösheten måste vändas. Den politik som regeringen anvisar är präglad av den brist på analys av arbetslöshetens orsaker som regeringen uppvisar i proposition efter proposition. Bolagen skall nu få fortsätta att utnyttja sina skattefria investeringsfonder för byggnader och inom stödområdet trots att vi sägs vara i en högkonjunktur. 1 den mån dessa pengar inte bara varit skatteeftergifter till bolagen utan även tjänat som ett konjunkturpolitiskt instrument, så kan denna generositet bara ytterligare minska deras marginella konjunkturstimulerande verkan i en framtida lågkonjunktur. Den politik av gåvor till företagen som regeringen använt för att söka minska arbetslösheten fortsätter. bygger man ytterligare ut bidragen till industrins miljövårdande åtgärder. Vpk har yrkat avslag på dessa presenter. Det är inte nog med att kapitalisters rovdrift förstör människornas arbets- och fritidsmiljö. Sedan detta pågått skall skattebetalarna också åläggas att ge bidrag till företagen för att dessa äntligen skall göra något åt de skadliga följderna av sin profitjakt. Detta är orimligt. Genom lagstiftning skall företagen åläggas att inte vandalisera miljön. Kan de inte efterkomma detta, bör deras äganderätt anses förverkad och företagen övergå i statlig ägo. med en långsiktig ökning av arbetslösheten ökar takten i prisstegringarna. t. o. m. ökade konsumentpriserna i med i genomsnitt . Därefter har prisstegringstakten markant ökat, trots att varit utpräglade lågkonjunkturår. Utvecklingen visas i följande tabell. Konsumentprisindex, förändring i procent i 1960-1970 1971 1972 1972 1973 medeltal 2 :a halvåret kvartal I kvartal II (Källa: och Ekon. utredningsrapporter nr 7) Den kraftiga prisstegringen har ägt rum med partiellt prisstopp på livsmedel. Den snabba inflationstakten kan beräknas fortsätta. Orsakerna till denna prisstegring är främst att söka inom gränser. Två huvudorsaker kan anges. För det första sker under kapitalismens nuvarande utveckling bara undantagsvis någon priskonkurrens. Monopolistisk prissättning kännetecknar många marknader. De stora monopolen kan höja sina priser till den nivå de anser ge den bästa profiten. För det andra ökar statens roll inom ekonomin för att stabilisera systemet. Dels ökar improduktiva utgifter t. ex. för militärapparaten men även för övervakande uppgifter inom såväl statlig som privat förvaltning. Dels ger den ökande statsapparaten sitt bidrag till prishöjningen genom indirekta skatter. I propositionen 1973:165 föreslås fortsatt giltighet av det partiella prisstoppet. Vi hävdar liksom tidigare att detta är en otillräcklig åtgärd. Prisstoppet måste göras allmänt. Dessutom är det nödvändigt att det också omfattar bostadslägenheter. Hyresstegringarna är också mycket kraftiga. Ett allmänt hyresstopp måste ses som en första åtgärd i strävan att göra slut på höghyrorna. Prisstopp är inte heller det tillräckligt. Det måste kombineras med åtgärder för att sänka priserna. Statsapparatens roll i ekonomin har ökat, främst för att stabilisera kapitalismen. Men kapitalägarna och de stora förmögenhetsägarna har kommit att svara för en allt mindre andel av den vidgade statsbudgetens inkomster. Statsbudgeten har alltmer kommit att få uppgiften att omfördela inkomster mellan kapital och arbete till kapitalets förmån. Denna utveckling måste brytas. Därför måste ökade skatter tas in från bolag och stora förmögenhetsägare. Därför måste skattepålagor på de lönarbetande lyftas bort. kommunisterna har vid upprepade tillfällen rest kravet att omsen och sedermera momsen på livsmedel skall avskaffas. Detta är en åtgärd som bäst gynnar dem med låga inkomster. Den gynnar inte bara lönarbetande utan även pensionärer, studerande och andra. De tekniska svårigheter som motståndarna till vårt krav alltid hänvisar till föreligger inte i verkligheten. De flesta andra kapitalistiska stater, där mervärdeskatt tillämpas, har differentierade skattesatser för olika varor. Det som går i dessa länder går också här. Vårt krav om ett fullständigt slopande av mervärdeskatten på livsmedel står vi orubbligt fast vid. Den aktivitet och kamp vi utvecklar för detta krav kommer vi att fortsätta med oförminskad kraft. Då vi nu befinner oss nära mitten av ett budgetår, för vilket anslagen redan är beslutade, finns inte möjligheten att skära ned de statsanslag som vi anser för stora. Av detta skäl föreslår vi , som ett första steg på vägen att helt slopa mervärdeskatten på livsmedel, en minskning av denna skatt . Denna reducerade mervärdeskatt på livsmedel skulle gälla fram till det nya budgetåret, då resten av mervärdeskatten bör kunna slopas. En sänkning av momsen på mat skulle gynna de lönarbetande och dem med låga inkomster. Ett sådant första steg skulle också visa att de tekniska svårigheter som påstås föreligga för en differentierad moms är övervinnliga. Det skulle ge en föraning om de gynnsamma effekter för folkflertalet som ett fullständigt slopande av mervärdeskatten på livsmedel skulle ha. Därmed skulle den fortsatta kampen för slutgiltigt och fullständigt slopande av mervärdeskatten på livsmedel få ökad stimulans. Minskning av och borttagande av mervärdeskatten på livsmedel är en reform i folkflertalets intresse endast om bortfallet ur statskassan inte kompenseras genom andra pålagor på folkflertalet. Bortfallet ur statskassan måste gottgöras genom en ökad beskattning av kapitalägarna. Kapitalägarna har, trots att arbetsgivaravgiften höjts , varit skattemässigt mycket gynnade. Bolagsvinst- och förmögenhetsbeskattning svarar för en allt mindre del av statens skatteinkomster. För att täcka bortfallet ur statskassan på 750 milj. kr., som nedsättning av mervärdeskatten medför, föreslår vi därför följande: Höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften med 1/275 milj. kr. på börshandeln med aktier 175 milj. kr. Höjning av bolagsvinstbeskattningen 230 milj. kr. Skärpning av förmögenhetsbeskattningen 150 milj. kr. Summa 830 milj. kr. I regeringens proposition 1973:165 berörs många andra frågor. Till dessa vill vi angående ekonomiskt stöd till barnfamiljer anföra följande. För att uppnå en utjämning i fråga om ekonomisk standard mellan barnfamiljer och andra grupper i samhället krävs både generella och De förra måste inriktas på en omfördelning mellan barnfamiljer och andra familjer, de senare på en utjämning mellan barnfamiljerna. Eftersom barnbidraget alltjämt utgör den avgörande delen av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna är det viktigt att dess värde bibehålls. I föreliggande proposition föreslås en höjning av utgående belopp. Höjningen är fullt motiverad med tanke på företagna och väntade prishöjningar, som hårt drabbar just barnfamiljerna. Men höjningar av och till av beloppet kan inte förhindra att barnbidragets värde urholkas. För att barnfamiljerna skall komma i åtnjutande av åtminstone samma andel i den allmänna standardhöjningen som kommer andra grupper i samhället till del krävs att stödformen indexregleras. Därigenom ges barnbidragen samma värdebeständighet som gäller för andra bidragsformer. Det selektiva stödet till barnfamiljerna måste enligt vår mening knytas till bostadstilläggen. I propositionen föreslås en höjning av den övre hyresgränsen för bostadstillägg till barnfamiljer med . Detta kan möjligen, som sägs i propositionen, lindra effekterna för lägre inkomsttagare av stigande bostadskostnader. kvarstår dock nödvändigheten av en omläggning av det individuella bostadsstödet till att bli en helt statlig angelägenhet. Som ett led i en annan kostnadsfördelning mellan stat och kommun bör även den lilla del av bostadstilläggen som inte utgörs av statliga bidrag föras över till staten. En sådan lösning skulle bl. a. innebära betydande inbesparingar på administrationssidan. Under punkten D 3, Bidrag till driften av barnstugor, föreslås i propositionen en höjning av det statliga driftbidraget till daghem och gemensam barnstugeavdelning med . per plats och år samt för fritidshem med . per plats och år. När det gäller driftbidragen till barnstugeverksamheten har vpk tidigare, bl. a. i motion med anledning av propositionen 1973:136 om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation, föreslagit att staten bör överta kostnaderna för personalens löner. Vi vill även i detta sammanhang förorda en sådan lösning, vilken bättre än enstaka höjningar av driftbidraget skulle medverka till en snabb utbyggnad av denna sektor. Detta oaktat anser vi det nödvändigt att se över reglerna för statsbidragsgivningen beträffande de varandra kompletterande formerna: den framtida förskolan och fritidshemmen, liksom skolan och fritidshemmen. De höga avgifterna i fritidshemmen utgör en broms för verksamhetens utveckling. Med högre statliga bidrag skulle kommunerna kunna sänka avgifterna, och därmed skulle fler kunna ta verksamheten i anspråk. Med stöd av det anförda föreslås att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om förslag till ett sysselsättningspolitiskt program för återstoden av , omfattande statliga basindustrier jämte samhällsnyttiga arbeten för sociala och miljömässiga bristområden, 2. att, i anledning av förslagen i propositionen om tillämpning av allmänna prisregleringslagen, tillämpningen av denna lag utvidgas till att gälla alla varor och tjänster, med priserna som stoppriser, samt att hos regeringen hemställa om förslag till utvidgning av prisregleringslagen till att omfatta även hyresområdet, varvid hyresstoppet skall baseras på de gällande hyrorna, 3. att anta följande förslag till ändring i 13 § Förordningen om mervärdeskatt (SFS 1968:430): Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Skatten utgår med 15 pro- 13 §. Skatten utgår av beskattningsvärdet. cent på livsmedel och på övriga varor. Denna ändring träder i kraft . 4. att anta följande författningsförslag: Förordning om ändring i förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom förordnas att 11 § 1 mom. förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angivna lydelse. 11 § 1 mom. Statlig förmögenhetsskatt familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : av den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 250 000 men icke . och av återstoden; 400 000 men icke . och i % av återstoden; och av återstoden. Denna förordning träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller vid taxering och vid eftertaxering för eller . Förordning om ändring i förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom förordnas att 10 § 2 mom. förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Den statliga inkomstskatten utgör: a) för svenska aktiebolag, sparbanker, sparbankernas säkerhetskassa, ekonomiska föreningar som ingå i jordbrukskasserörelsen, svenska försäkringsanstalter som icke äro aktiebolag samt sådana utländska juridiska personer som ej beskattas enligt 1 morn. av den beskattningsbara inkomsten, i den mån skatten icke skall beräknas enligt c) här nedan; b) för andra femton procent av den beskattningsbara inkomsten. Denna förordning träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller vid taxering och vid eftertaxering för eller . Förordning om ändring i förordningen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall Härigenom förordnas att 3 § förordningen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall skall ha nedan angivna lydelse. Vid prövning beskattningsbara inkomsten. Spärrbeloppet utgör av den del av den skattskyldiges enligt första stycket beskattningsbara inkomst som ej överstiger och av överskjutande belopp. Denna förordning träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller i fråga om skatt på grund av 1973 eller tidigare års taxering och eftertaxering för eller . Förordning om ändring i förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift Härigenom förordnas att 2 och 4 §§ förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall ha nedan angivna lydelse. Arbetsgivare erlägger allmän arbetsgivaravgift med belopp motsvarande av summan av vad arbetsgivaren utgivit som lön till arbetstagare i pengar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad. I fråga om sådan arbetstagare hos redare som avses i 1 § första stycket förordningen (nr 295) om sjömansskatt beräknas dock allmän arbetsgivaravgift efter den lägre procentsats som Konungen fastställer med motsvarande tillämpning av 2 § andra stycket förordningen (nr 555) angående redares avgifter i vissa fall enligt lagen om allmän försäkring. Vid beräkningen allmän försäkring. Fysisk person, som åtnjutit inkomst av annat förvärvsarbete enligt 11 kap. 3 § lagen om allmän försäkring i form av inkomst av här i riket bedriven rörelse eller inkomst av här belägen jordbruksfastighet som brukas av honom, erlägger allmän arbetsgivaravgift med belopp motsvarande av sådan inkomst, i den mån arbetsgivare icke har att erlägga allmän arbetsgivaravgift för inkomsten enligt 2 § denna förordning. Till grund föregått taxeringsåret. Har inkomst i beräkning. Denna förordning träder i kraft . De nya bestämmelserna tillämpas på löner som utges efter samt på inkomster som hänför sig till tiden efter och som upptages till beskattning vid 1975 eller senare års taxering. Äldre bestämmelser gäller för inkomster som beskattas vid taxering eller vid eftertaxering för eller . 5. att hos regeringen begära förslag om införande av en särskild omsättningsskatt på handeln med aktier, att utgå på försäljningsvärdet och att gälla från , 6. att fr. o. m. indexreglera de allmänna barnbidragen, 7. att, med uttalande att inom i propositionen angivna gränser för bostadstillägg statsbidraget skall utgå för hela kostnaden för tilläggen, till Bostadstillägg m. m. på tilläggsstat I till riksstaten för /74 anvisa ett förslagsanslag av , 8. att i syfte att åstadkomma enhetliga och låga taxor för de olika formerna för barnstuge- och fritidshemsverksamhet uttala sig för en samlad översyn av storleken på de statliga bidragen till denna verksamhet, 9. att avslå i bilaga 4 under punkten 2 gjord hemställan om ett reservationsanslag på . till Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. (vpk) i (vpk) i