ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW021728 · 1973-04-03 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:63 angående studiesocialt stöd. Det vore önskvärt att förenkla administrationen i samband med studiehjälpen. Både skolkontoren och socialförvaltningen införskaffar nu samma uppgifter om eleverna, vilket måste innebära onödigt dubbelarbete. Skolkontoren skulle i stället kunna sända över en förteckning över sina elever till de myndigheter som sköter barnbidragen och bostadsbidraget. Studiehjälpen skulle kunna utgå som ett förlängt barnbidrag för alla barn som fortsätter skolan, och det inkomstprövade tillägget skulle kunna gå automatiskt till elever i familjer som har bostadsbidrag, eftersom samma inkomstregler gäller. Rätten till studiestöd under obligatorisk förpraktik, gällande bl. a. utbildning till sjukgymnast, arbetsterapeut, förskollärare och fritidspedagog, har ej på något sätt tagits upp till diskussion i propositionen. Många elver är i samband med denna praktik tvungna att bosätta sig utanför hemorten, får ingen eller ringa ersättning under praktiken och måste alltså lita till föräldrarnas ekonomiska stöd . En granskning av dessa elevers ekonomiska situation bör komma till stånd. Propositionens förslag innebär att begreppet äldre elev försvinner i studiehjälpssammanhang. Om elev går i skolform där normalt studiehjälp ges, skall han i stället få studiemedel. Åldersgränsen vid vilken elev överförs från studiehjälps- till studiemedelssystemet bör sänkas till . Flera skäl talar för detta. 1819-åringar vill ofta i dagens samhälle betrakta sig som från familjen fristående individer. är också den ålder då man får börja vid kommunala vuxengymnasier. Det är inte rimligt att dessa elever skall vara beroende av föräldrarnas ekonomi för att kunna studera. Detsamma gäller de elever som efter fått arbete och kanske bosatt sig utanför föräldrahemmet. Vid inträde i gymnasieskolan skall de få sina bidrags- och lånebehov prövade mot föräldrarnas inkomst. Detta upplevs, åtminstone då det gäller studielånen, som högst otillfredsställande för båda parter. Under hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. 1. förslag till förenkling av administrationen av studiehjälp och inkomstprövat tillägg i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. en översyn av bestämmelsen om rätt att erhålla studiestöd under obligatorisk förpraktik samt 3. en översyn av åldersgränsen för erhållande av studiemedel.
mot · FW021732 · 1973-04-02 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:64 angående ändrad organisation av kommerskollegium. I propositionen 1973:64 föreslås viss omorganisation av kommerskollegium i samband med de förändringar som föreslås i propositionen 1973:41 angående industripolitisk verksorganisation. Med hänvisning till motion från vårt håll, som senare kommer att väckas med anledning av propositionen 1973:41, hemställs att beslutar avslå propositionen 1973:64, i vad avser punkterna 1 och 3 i hemställan. P.-O. () HANS () () ()
mot · FW021734 · 1973-04-03 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:74 med förslag till organisation av samhällets rättshjälp m. m. Enligt beslut av riksdag kommer en omfattande reform av samhällets rättshjälp att ske från . Reformen innebär i huvudsak att staten ingår som huvudman för samhällets rättshjälpsverksamhet och att ett stort antal s. k. allmänna advokatbyråer inrättas. För att handha rättshjälpens regionala administration skall särskilda rättshjälpsnämnder inrättas. Dessa föreslås nu komma att anknytas till landets sex hovrätter. Det blivande avses bli centralmyndighet för den allmänna rättshjälpen. I avbidan på att inrättas skall domstolsväsendets organisationsnämnd vara centralmyndighet. Åtskilliga organisatoriska frågor synes ännu, när mindre än återstår innan reformen skall träda i kraft, vara olösta. Detta gäller rekryteringen till och lönesättningen för tjänsterna både på de allmänna advokatbyråerna och på rättshjälpsnämnderna. Det gäller också organisationen av dessa nämnder, vilken sammansättning de skall ha osv. Med hänsyn härtill och då förhållandena i övrigt inte kan anses vara sådana att reformen nödvändigtvis behöver genomföras från anser vi att genomförandet kan uppskjutas så att viktiga organisatoriska frågor hinner lösas före dess ikraftträdande. Vi föreslår därför att reformen skall träda i kraft . Beträffande den allmänna rättshjälpens finansiering och utformning anförs i propositionen (s. 25 f. och s. 38) att resultatutjämning mellan olika byråer icke skall ske. Detta måste anses vara en riktig princip. Däremot synes det inte vara förenligt med den fastlagda principen om konkurrens på lika villkor mellan enskilda och statliga advokatbyråer att som anges i propositionen en allmän advokatbyrå som gett underskott skall kunna avskriva sådana underskott genom att ackumulerade överskottsmedel från andra statliga byråer tas i anspråk. Eftersom sådana möjligheter av naturliga skäl inte existerar för enskilda advokatbyråer, innebär detta att den allmänna principen om att verksamheten vid allmänna advokatbyråer bör bedrivas på samma sätt som advokatverksamhet i övrigt åsidosätts. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av Kungl. 1. beslutar att rättshjälpsreformen icke skall träda i kraft förrän , 2. uttalar att principen om allmänna advokatbyråers självbärighet innebär att avskrivning av en allmän advokatbyrås ackumulerade underskott icke skall kunna ske genom att ackumulerade överskott från andra allmänna byråer tas i anspråk. P.-O. () () Med stöd av det anförda föreslås att avslår det i propositionen 1973:80 under H.13 ställda förslaget att till Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. uppta ett belopp av . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FW021736 · 1973-04-03 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:85 angående utgifter på tilläggsstat lil till riksstaten för /73. I propositionen 1973:85 angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för /73 föreslås i bilaga 9 att beslutar om ett lån till , uppgående till 100 milj. kr. i motiveringen anförs bl. a. att för lånet bör tillämpas en ränte- och amoteringsfri period samt därefter ränta och återbetalning i enlighet med vad som gäller för lokaliseringslån. Dessa regler är emellertid flexibla, och villkoren både avseende räntebefrielse och amoteringstid varierar. Räntebefrielsen brukar ofta omfatta . På ett så stort lån som det här är fråga om kommer räntebefrielsen att uppgå till ett avsevärt belopp. Det är därför beklagligt att lånevillkoren inte preciserats i propositionen. Detta försvårar en framtida bedömning av lönsamheten hos . Med hänsyn till bl. a. storleken på lånet anser vi att räntebefrielsen bör sättas till , vilket motsvarar 7,5 milj. kr. vid dagens ränteläge. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar att tidsperioden för räntebefrielse å lånet till om 100 milj. kr. G. REGNÉLL (m) () P.-O. ()
mot · FW021737 · 1973-04-03 00:00:00 — av och fröken i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:85 angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten /73. Maj:t tillsatte en nationalkommitté för att förbereda det svenska deltagandet i befolkningskonferens . har sedermera i skrivelse till Kungl. Maj:t av anmält att den bifallit vad utrikesutskottet anfört över en vid vårriksdagen väckt motion rörande tillsättande av en central befolkningsberedning. I utskottsbetänkandet pekas bl. a. på sambandet mellan internationella och nationella däribland svenska åtgärder på befolkningspolitikens område. Utskottet utgår från att förberedelserna för deltagande i befolkningskonferensen kommer att omfatta överväganden om svenska åtgärder på befolkningsområdet som kan stärka vårt lands möjligheter att aktivt deltaga i det fortlöpande och långsiktiga internationella samarbetet på detta område. har fört ingående diskussioner rörande valet av sådana forskningsprojekt som kan väntas utgöra värdefulla bidrag till konferensdokumentationen. har en forskarpanel tillkallats för att vägleda kommittén i detta arbete. uttalande understryker behovet av att specifika svenska problemställningar i sammanhanget erhåller en ordentlig genomlysning. Av de olika projekt som kommittén önskar genomföra framstår en s. k. integrerad befolkningsstudie över som särskilt betydelsefull. Studien planeras omfatta dels en tillbakablickande del, dels ett försök till framtidsbedömning och slutligen ett metodinriktat avsnitt. I den historiska delen är avsikten att bl. a. undersöka i vilken utsträckning kunskap om specifika drag i den svenska befolkningsutvecklingen kan tillämpas för att öka förståelsen om de mekanismer som verkar i på detta område. Framtidsbedömningen avser att, med utgångspunkt i olika hypotetiska projektioner för den svenska befolkningstillväxten, beroende främst på olika antaganden rörande migrationens framtida utveckling, belysa de förändrade krav som kan väntas uppstå på olika vitala samhällssektorer. Studien förväntas i denna del bl. a. kunna ge värdefulla bidrag till pågående utredningsarbete inom expertgruppen för regional utveckling (ERU). Det sammanhållande metodinriktade avsnittet får sin tyngdpunkt i en undersökning av begreppet befolkningspolitik, dvs. vilka samhälleliga styrmedel, av såväl implicit som explicit natur, som är avgörande bårde för att kunna bedöma karaktären av en framtida befolkningsutveckling och för att kunna påverka denna utveckling i en vald riktning. har kostnadsberäknat utförandet av denna studie till . bedömt genomförandet av denna undersökning som ytterst betydelsefullt för dess arbete, vore det beklagligt om genomförandet skulle omöjliggöras på grund av otillräckligt anslag. I propositionen 1973:85 angående utgifter på tilläggsstat för /73 anvisas ett reservationsanslag på . under tredje huvudtiteln. Detta anslag bör höjas till . för att ovanstående undersökning skall kunna genomföras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att till Kommittéer m. m. på tilläggsstat till riksstaten för /73 anvisa ett reservationsanslag av . GOTAB 73 3656 S 1973
mot · FW021739 · 1973-04-04 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj ds proposition 1973:44 angående ändringar i skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. Maj:ts proposition 1973:44 föreslås att särskilda regler skall gälla för de kyrliga kommunernas skatteutjämningsbidrag. Detta skall sålunda låsas vid nivå med en femprocentig årlig uppräkning av föregående års bidragsbelopp. Orsaken till denna särbehandling har varit att ett beslut väntats om ändring av status. Genom tillkännagivandet att frågan om kyrkans skiljande från staten inte avses bli aktualiserad har motiven för en särbehandling av de kyrkliga kommunerna i fråga om skatteutjämningsbidragen bortfallit. Det förefaller mot denna bakgrund rimligt att församlingarnas skatteutjämningsproblem löses på samma sätt som för de borgerliga primärkommunerna. På vederbörande utskott torde ankomma att utarbeta erforderlig författningstext. Med anledning av det anförda hemställs att måtte besluta att de kyrkliga kommuner som har beskattningsrätt skall få skatteutjämningsbidrag enligt samma principer som gäller för de borgerliga primärkommunerna. () () N. () i Trobro
mot · FW021742 · 1973-04-04 00:00:00 — av herrar i och i anledning av Kungl. Majrts proposition 1973:45 med förslag om allmän tandvårdsförsäkring, m. m. Förslaget i proposition 1973:45 om allmän tandvårdsförsäkring och den möjlighet som härigenom ges till ökad tandvård för allmänheten hälsar vi med tillfredsställelse. Vi biträder alltså i huvudsak propositionen, men på följande fyra punkter har vi avvikande mening. Tvängsanslutningen av privattandläkarna till försäkringen är förutom att den är stötande för rättsbegreppet helt överflödig. Det torde med de förmåner som försäkringen ger patienterna vara omöjligt att verka utanför försäkringens ram. Mot socialministerns motivering för tvångsanslutning står garanti för den önskade anslutningen av tandläkare inom samtliga försäkringskasseområden. Den fasta taxan bör bringas att följa den allmänna kostnadsutvecklingen. De anvisningar härför, som lämnats såväl i utredningen som i propositionen, är så oklara och ofullständiga, att de ej synes ge garanti för en adekvat ekonomisk uppföljning. En indexreglering och förhandlingsordning torde vara en framkomlig väg. Förslaget att fastställa taxa utan ändringar att gälla framlägges utan motivering. Detta innebär att försäkringen startar med en taxemässig eftersläpning. En uppföljning av utredningens förslag på denna punkt är ett starkt önskemål. Etableringskontrollen, förenad med möjligheten till etableringsstopp, är grundad på omotiverade farhågor för överströmning av tandläkare från folktandvården till den privata sektorn och synes vara ett onödigt ingrepp i näringsfriheten. Med den ökade examinationen av tandläkare kan båda sektorerna utan svårighet fyllas. Försäkringens personkrets skall enligt propositionen omfatta alla medborgare , övergångsvis även ungdomar i åldrarna . Propositionens förslag ger barn en märklig särställning. De är undantagna från såväl folktandvårdens vårdansvar som från försäkringen. De är hänvisade till folktandvårdens kölistor eller till privat tandvård utan ersättning från försäkringen. Denna olägenhet och bristen på fritt tandläkarval med försäkringsbidrag även för övriga åldersgrupper under undanröjs, om alla medborgare oavsett ålder omfattas av försäkringen. Åberopande det anförda hemställes att beslutar 1. att de privatpraktiserande tandläkarna frivilligt anknytes till försäkringen, 2. att den fasta taxan skall följa den allmänna kostnadsutvecklingen genom lämplig indexreglering, 3. att det förslag som i praktiken innebär etableringskontroll och etableringsstopp avslås, samt 4. att försäkringens personkrets vidgas i enlighet med vad som anföres i motionen. HANS () i
mot · FW021744 · 1973-04-04 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:S0 angående medlen i den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten m. m. För att möjliggöra en differentiering av de regionalpolitiska åtgärderna har landet indelats i ett allmänt stödområde och inom detta ett inre stödområde. Avgränsningen av det allmänna stödområdet beslutas av , medan avgränsningen av det inre stödområdet avgöres av Kungl. Maj:t efter vissa riktlinjer som fastställes av . Av olika skäl kan även företag utanför det allmänna stödområdet erhålla regionalpolitisk! I gränsområdet närmast det allmänna stödområdet har tillämpningen gett utrymme för bedömningar på grund av lokala förhållanden. En någorlunda smidig behandling har därigenom uppnåtts. Denna flexibilitet har inte varit möjlig vid motsvarande gränsområde mellan det allmänna och det inre stödområdet. Bestämmelserna för den aktuella stödformen, sysselsättningsstöd et, har en sådan utformning att en fast gränsdragning framstått som praktisk. I propositionen 1973:50 utvecklas stödåtgärderna inom det inre stödområdet ytterligare. Det är en nödvändighet, eftersom dessa delar av vårt land har behov av de mest intensiva samhällsinsatserna, om en rimlig samhällsorganisation skall kunna upprätthållas där. Den geografiska gränsdragningen för stödet bör emellertid vara sådan att den regionalpolitiska målsättningen uppnås. Exempel på dessa förhållanden finns bl. a. i de så kallade serviceorterna inom glesbygdskommunerna. Genom kommunsammanslagningarna finns exempel på kommuner med en förhållandevis stor skillnad i struktur och förutsättningar för utveckling i olika delar inom kommunen. En sådan kommun är den från nya storkommunen i , bestående av de tidigare kommunerna . Centralorten ligger från med goda förbindelser dit. Pendling mellan och är vanlig. Serviceorten i tidigare ligger från och från tätort. är ett område som i allt väsentligt har kriteriet motsvarande kommunerna i inre stödområdet. Sysselsättning i jord- och skogsbruk har varit den dominerande. Viss industrialisering har skett. Tätorten är en strategisk punkt för servicen i detta område. Ytterligare industri måste lokaliseras dit om den nuvarande servicen och befolkningsunderlaget skall kunna någorlunda vidmakthållas. Sysselsättningsstödet och de övriga stödformerna för det inre stödområdet torde vara nödvändiga för att åstadkomma nödvändig utveckling av näringslivet. Denna bedömning delas av samarbetsnämnden mellan och kommuner. Det synes inte föreligga några tekniska svårigheter att gränsen för det inre stödområdet dras genom en kommun om den överensstämmer med kommunens egen planering. Så är förhållandet i fallet . Med åberopande av det anförda hemställes att måtte uttala att det område som omfattas av nuvarande inkluderas i det inre stödområdet.
mot · FW021745 · 1973-04-04 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Majrts proposition 1973:50 angående medlen i den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten m. m. Maj:ts proposition nr 50 framlägges bl. a. förslag om försöksverksamhet med industricentra i och . Förslaget innebär en sänkning av i utredningsdirektiven angiven ambitionsnivå. Enligt direktiven framlade utredningen förslag om försöksverksamhet i industricentra. Verksamheten skulle utgöra en kompletterande stödform i det inre stödområdet som är beläget inom , och . Utredningen förordade att försöksverksamheten i en första etapp skulle begränsas till ett industricentrum i vartdera och . I en ev. senare utbyggnadsetapp skulle i aktualiseras. Departementschefen har anslutit sig till utredningens förslag. Vi anser emellertid att starka skäl talar för att ett industricentrum nu bör uppföras i . , och är orter med väl utbyggd samhällsservice men med en mycket bekymmersam arbetsmarknadssituation. Vi har redan tidigare i motion 1972:1803 framfört att sysselsättningssituationen är så besvärande i östra att industricentrum bör uppföras i en första utbyggnadsetapp. Utredningen har enligt vår mening varit alltför pessimistisk i sin bedömning av möjligheterna att till ett beslutat industricentrum locka industrier. erfarenheter av liknande anläggningar visar att attraktiva lokaler är goda argument vid förhandlingar med presumtiva industrier. Skulle mot förmodan nylokalisering av företag utifrån visa sig otillräcklig förutsätter vi, i likhet med utredningen, att byggnaderna kan användas för mer lokalbetonad verksamhet. Förlustriskerna kan därför anses mycket begränsade. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj :t begär att förslag om uppförande av industricentrumanläggning i framlägges till årets riksdag. () PER ()
mot · FW021746 · 1973-04-05 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:50 angående medlen i den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten m. m. Enligt gällande bestämmelser har Kungl. Maj:t att bestämma gränserna för det s. k. inre stödområdet, och någon principiell ändring härvidlag föreslås inte i proposition 1973:50 angående medlen för den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten. Departementschefen framhåller i nämnda proposition att också i fortsättningen de inre delarna av skogslänen alltjämt bör prioriteras genom att sysselsättningsstödet reserveras för dessa områden. Det kan då framhållas att detta stöd haft positiva effekter till skapandet av nya sysselsättningstillfällen inom det nuvarande inre stödområdet. Därför är det tillfredsställande notera att detta stöd föreslås få permanent karaktär liksom att det kan komma att utgå inte bara till industriföretag utan också viss annan stödberättigad verksamhet. I vad avser har den nuvarande gränsdragningen för inre stödområdet med rätta kritiserats. Som framhölls i motion nr 1791 till riksdag tillhör större delen av planeringsregion detta område, nämligen MoraÄlvdalens kommuner och kommunblock. kommun, som också tillhör denna planeringsregion, har emellertid lämnats utanför. Det har från denna kommun vid skilda tillfällen framförts starka krav på att gränserna ändrades så att denna kommun också innefattades. Samma sysselsättningsproblem som förefinns i övriga delen av planeringsregion gör sig också gällande i . Med fog kan också framhållas att detta gäller kommun, som under haft en ogynnsam befolkningsutveckling genom industrinedläggningar och starka påfrestningar på näringslivet. Det är ur denna synpunkt viktigt att åtgärder vidtas för att stärka näringslivets utveckling. Här spelar då sysselsättningsstödet en betydande roll, och genom att detta förbehålles inre stödområdet bör gränserna för detta ändras så att dessa kommuner införlivas med detsamma. Detta överensstämmer också med vad i i Länsplan 70 framhållit som sin bestämda uppfattning. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t begär sådan ändring av gränserna för inre stödområdet att och kommuner införlivas med det inre stödområdet. BO () . H. () () ()
mot · FW021747 · 1973-04-04 00:00:00 — Nr 1747 av m. fl. i anledning av Kungl. Maj ds proposition 1973:53 angående bidrag till viss busstrafik, m. m. I proposition 1973:53 om bidrag till viss busstrafik, m. m. sker en uppdelning i dels regional och dels lokal trafik. Till lokal trafik hänföres, med vissa utökningar, trafik inom i huvudsak ett kommunblock. Inom planerade utvecklingsregioner utgör samfärdseln en viktig del av underlaget för en näringspolitisk utveckling, och det är därför en angelägenhet inom utvecklingsregionen att planera för samfärdseln. Vissa utvecklingsregioner utgörande primära centra omfattar flera kommuner. Det torde här vara helt nödvändigt att trafiken löses genom samarbete mellan kommunerna och att formella hinder inte uppkommer för sådana gemensamma lösningar. Det är därför också nödvändigt, att sådana utvecklingsregioner från denna synpunkt därest kommunerna så önskar medgives att oberoende av bidragsbestämmelserna bilda lokala trafikområden. att i anslutning till proposition 1973:53 uttalar, att utvecklingsregion utgörande primärt centrum, om de ingående kommunerna så önskar, får i sin helhet, oberoende av bidragsbestämmelserna, planeras som lokalt trafikområde. () ()