mot · FW021790 · 1973-04-10 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:32 med förslag till lag om ändring i giftermälsbalken, m. m. Debatten om den framtida äktenskapslagstiftningen har varit livlig och omfattande. Detta vittnar om den centrala roll äktenskapet intar i folkmedvetandet. Äktenskapet utgör en av de väsentliga grundvalarna för samhället, för trygghet och stabilitet i tillvaron. Äktenskapet är en livsform som inte enbart är ett avtal, en juridisk angelägenhet och en formalitet. Äktenskapet bygger på och måste inriktas på att det gäller en livslång gemenskap mellan man och kvinna, en samhörighet som utgör grunden för hela familjebildningen. Detta innebär att äktenskapet vilar på en djupare etisk grund och utgör basen för det gemensamma hemmet. Hemmets betydelse och värde är särskilt betydelsefullt för familjen i den föränderliga värld vi lever i. I det framlagda förslaget har regeringen med frångående av utredningens förslag bevarat vigseln som den högtidliga akt som stadfäster äktenskapet att makar är skyldiga varandra trohet och bistånd och att de skall i samråd verka för familjens bästa. Detta är att hälsa med tillfredsställelse med hänsyn till den betydelse äktenskapet har för vederbörande kontrahenter. Det framlagda lagförslaget innebär betydande lättnader i fråga om upplösningen av äktenskap. Även om skäl kan anföras för detta finns det starka skäl som talar mot ett förenklat skilsmässosystem. Med den grundinställning till äktenskapets värde för hem och familj som redovisats inledningsvis kan de förenklade möjligheterna till skilsmässa medföra problem och svårigheter. Det kan innebära otrygghet för mannen, för hustrun och därmed också för barnen. I en familj där den känslan finns når man inte den trygghet och stabilitet för familjen och dess medlemmar som man vill sträva efter att erhålla i ett hem. Med hänvisning till vad som anförts är det angeläget att denna del om förenklade regler för erhållande av skilsmässa prövas ytterligare. I en tillvaro av stark förändring är det angeläget att hemmens och familjens ställning stärks på allt sätt. Självfallet har samhällets insatser inom familje- och socialpolitiken stor betydelse för hemmens materiella möjligheter. Äktenskapet och makarnas gemensamma insatser för hemmet samt andan i hemmet är också av utomordentlig betydelse. Med kännedom om detta är det angeläget att äktenskapet ges status som samlevnadsform. Detta gäller utöver den etiska grundvalen också de ekonomiska frågorna. De ekonomiska frågorna skall närmare prövas i en fortsatt utredning. Enär dessa frågor är en väsentlig del av grunderna och lagstiftningen för äktenskapet bör dessa frågor prövas i ett sammanhang när väsentliga delar av är föremål för modernisering och förändring. Förslaget om en översyn av äktenskapslagstiftningen med delvis nya inslag har mött starka betänkligheter i de nordiska grannländerna. Den nära samhörighet som funnits i har inneburit att vi haft en äktenskapslagstiftning, som präglats av gemensamma grunddrag. Behovet därav ter sig i , med ökade kontakter över gränserna samt den fria nordiska arbetsmarknaden vara ännu större . Menar vi allvar med talet om ökad nordisk samverkan ligger det ett speciellt ansvar på i denna fråga, nämligen att vi inte skall gå våra egna vägar i fråga om äktenskapslagstiftningen. Detta kom också till uttryck vid session i . Grundläggande värderingar i etiska frågor förenar folk i kravet på en ensartad lagstiftning. Sammanfattningsvis innebär vad som här sagts att frågan om möjligheterna till förenklad skilsmässa bör bli föremål för ytterligare prövning. Enär de ekonomiska frågorna som är av väsentlig betydelse för helhetsbilden av äktenskapet blir föremål för senare behandling, det nu framlagda förslaget är ju en delreform, talar starka skäl för att förändringar i äktenskapslagstiftningen prövas i ett sammanhang. Med hänsyn därtill samt till att äktenskapet bör ges en starkare status som samlevnadsform bör beslut om förändringar i äktenskapslagstiftningen anstå i avvaktan på att kompletterande utredningar föreligger. Till detta skall också läggas de välmotiverade önskemålen om en samnordisk lagstiftning som anförts i . Med hänvisning till vad som anförts hemställes att måtte besluta att, i avvaktan på kompletterande utredningar samt på grund av angelägenheten av en samnordisk lagstiftning, avslå proposition 1973:32. () i Nennesholm () i Skärstad