ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW022091 · 1973-11-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:165 med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder. En förlängning av prisstoppet på vissa livsmedel som föreslås är enligt min uppfattning en motiverad åtgärd som ett led i ansträngningarna att stärka utsatta gruppers, särskilt barnfamiljernas, ekonomi. Åtgärden förutsätter att staten kompenserar jordbruket. Regeringens modell är visserligen provisorisk men av samma karaktär som det konsumtionsstöd som tidigare föreslagit. Vårt förslag innebar i princip att mervärdeskattens fördyrande inverkan på konsumentpriset på livsmedel successivt skulle elimineras genom att jordbruket tillförs medel på det sätt som sker. Enligt min mening är det motiverat att ersätta den provisoriska prisstoppsmodellen med ett mera permanent system för att hålla matpriserna på en låg nivå. Ett sådant stöd för livsmedelskonsumtionen borde inriktas på att successivt ta bort mervärdeskatten på de viktigaste livsmedelstyperna, dvs. vårt dagliga bröd. Tekniken för ett sådant borttagande av mervärdeskatten från livsmedelsområdet torde utredas av den sittande skatteutredningen. Det är min förhoppning att förslag kan utarbetas skyndsamt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att vid behandlingen av propositionen 1973:165 beslutar anhålla hos Kungl. Maj:t om förslag som syftar till att successivt ta bort mervärdeskattens prishöjande inverkan på de viktigaste livsmedlen.
mot · FW022095 · 1973-11-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:165 med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder. I propositionen 1973:165 föreslås att det under åttonde huvudtiteln förs upp ett särskilt reservationsanslag, benämnt Särskilda åtgärder på skolområdet, för att förstärka insatserna på de områden inom skolan där olika problem gör sig gällande. Efter beslut av skall statligt bidrag kunna utgå av de kommunala kostnaderna för de insatta särskilda åtgärderna. Utredningen om skolans inre arbete (), som tillkallades i mitten av , har att lägga fram ett program för skolans inre utveckling. Utredningens förslag väntas föreligga först , varefter ytterligare tid kan förflyta förslag kan komma att förverkligas. De extra medel som föreslås bör enligt propositionen i sin helhet inte bindas för en viss typ av åtgärder. Det framstår i stället som önskvärt att man nu försöker använda olika typer av insatser för att få vägledning för skolans fortsatta utveckling. Med hänsyn till de aktuella behoven och mot bakgrund av den goda tillgången på väl utbildad arbetskraft synes det emellertid lämpligt att en väsentlig del av förstärkningen tas i anspråk för en kraftig vidgning av antalet resurstimmar för anställande av ytterligare personal. Det kan också bli fråga om att inom skolans ram, men i samråd med sociala myndigheter, fritidsnämnd och föreningar, förstärka anordningarna för elevvård och fritidsverksamhet. Enligt vår mening bör det också vara möjligt för kommun som så önskar att få bidrag ur det särskilda anslaget till sådana insatser som avser att finna lösningar på olika personalproblem inom skolan. Många lärare upplever särskilda svårigheter i sin undervisningsverksamhet. En sådan situation för enskilda lärare gör det svårt att alltid skapa goda inlämingsbetingelser och en god skolmiljö för eleverna. är den kommunala personalvårdsverksamheten för lärare föga utvecklad. Vi anser det därför vara värdefullt att eventuella anvisningar rörande användningen av det särskilda bidraget för särskilda åtgärder på skolområdet inte får sådan utformning att de utesluter att kommun som så önskar kan få bidrag ur anslaget till sådana särskilda åtgärder, som avser försök på det personaladministrativa området och därvid har särskild inriktning på förebyggande personalsociala insatser. Som exempel på åtgärder kan nämnas nya former för personalkonsulentverksamhet eller andra kurativa personalinriktade åtgärder. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att uttalar att det bör vara möjligt att till de i motionen nämnda åtgärderna ta i anspråk medel från reservationsanslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. () ()
mot · FW022096 · 1973-11-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:165 med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder. De höga priserna på livsmedel drabbar i första hand de grupper medborgare för vilka livsmedlen utgör en stor del av konsumtionen låginkomsttagare, barnfamiljer, pensionärer etc. Sociala undersökningar har visat att de höga livsmedelspriserna inte bara begränsat utrymmet för annan konsumtion och minskat valfriheten utan också tvingat barnfamiljer och pensionärer att köpa den billiga, näringsfattiga kosten och avstå från näringsriktigare föda. I ett större ekonomiskt perspektiv innebär det betydande nackdelar för ett lands ekonomi om konsumtionen av nödvändiga livsmedel tar så stor del av normalfamiljens totala konsumtionsutrymme att övrig produktion och avsättning hämmas. Mot bakgrunden av ovanstående synpunkter är det enligt vår mening angeläget att åstadkomma betydande sänkningar av priserna på livsmedel. Den snabbaste vägen att nå detta mål är slopandet av mervärdeskatten på livsmedel. Vid en bedömning av de sociala effekterna av ett slopande av momsen på livsmedel skall också invägas svårigheten att balansera en hög indirekt beskattning med justeringar av den direkta skatteskalan och kombinerade sociala åtgärder. Ett exempel på detta är det föreslagna slopandet av folkpensionsavgiften, som för låginkomsttagare och pensionärer är av ringa eller ingen betydelse för en önskad standardhöjning. Svårigheterna att uppnå inkomstfördelande effekter i samspelet mellan indirekt och direkt beskattning beror främst på tre faktorer: Det är inte möjligt att inom beskattningens ram kompensera dem vilkas inkomster redan före en sänkning av inkomstskatten var så små att de inte betalar någon avgift (samma förhållande med slopandet av folkpensionsavgiften). De höjningar av barnbidragen som skett i samband med oms/momshöjningar har i allmänhet varit otillräckliga för att kompensera både den ökade oms/momsen och prisstegringarna. Justeringar av den direkta skatten tenderar att snabbt urholkas av inflationsmässiga höjningar av inkomsten. Att avpassa justeringarna av skatteskalan så att höjningen av den indirekta beskattningen balanseras erbjuder också svårigheter av beräkningsmässig art. I debatten om ett eventuellt borttagande av momsen på livsmedel har anförts som skäl mot denna åtgärd administrativa svårigheter och att skattelättnader även skulle komma dem till del som inte kan anses i behov därav. Enligt vår uppfattning har de administrativa svårigheterna överbetonats; slopad eller sänkt moms på livsmedel har hanterats på ett tillfredsställande sätt i och i många västeuropeiska länder. Beträffande verkan av ett borttagande av momsen på livsmedel är bara att konstatera att denna skulle vara till fördel främst för låglönegrupperna. I detta sammanhang bör också det förhållandet påpekas att inkomstförhållandet mellan olika befolkningsgrupper även är ett regionalt problem. I vårt lands glesbygder tvingas människorna fortfarande att leva på en avsevärt lägre inkomstnivå än i övriga delar av landet. Åberopande det anförda hemställs Maj:t framlägger förslag om borttagande av momsen på livsmedel. GOTAB 73 5387 S 1973
mot · FW022097 · 1973-11-06 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:153 med förslag till ändring i förordningen (1956:545) angående omsättningsskatt å motorfordon i vissa fall, m. m. I propositionens lagförslag angående ändring i förordningen om bidrag till vanföra ägare av motorfordon slopas i 3 § den relativa jämställdhet som råder mellan ägare av bensin- och dieseldrivna motorfordon. Med det förslag som framlägges kommer vanföra, som äger dieseldrivet motorfordon, att favoriseras. För att återställa om möjligt jämställdhet föreslår vi, att det literantal för vilket bidrag utgår till innehavare av bensindrivet fordon höjes till . Som följd av ovanstående ändringsförslag bör till ägare av motorcykel utgå bidrag räknat med en fjärdedel av det till ägare av bensindriven bil utgående beloppet. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte ändra den föreslagna lagtexten i enlighet med den tankegång som ovan redovisas. . () () 3 sami Nr 2097-2099
mot · FW022101 · 1973-11-13 00:00:00 — i anledning av Kungl. Majds proposition 1973:158 med förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, m. m. 1 propositionen 1973:158 framlägges förslag till lag om ändring i lagen om vissa internationella förhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. I förslaget upptas vissa äktenskapshinder som alltid skall respekteras, oavsett vad den eljest tillämpliga lagen föreskriver. Som ett första fall i 1 kap. 3 § anges att den som är aldrig får gifta sig utan tillstånd av . Denna regel saknar motsvarighet i gällande rätt. Av 1 kap. 3 § framgår indirekt att minimiåldern för ingående av äktenskap i vårt land är eftersom nämnda paragraf lyder: Har någon könsligt umgänge med barn , dömes för otukt med barn till fängelse i högst . I GB stadgas icke heller någon minimiålder. Eftersom sexuellt umgänge med barn är straffbart i vårt land kan äktenskap med sådant barn icke ingås. Statsrådet uttrycker också förståelse för hovrättens för invändning mot att dispens skall kunna lämnas för ingående av äktenskap vid så låg ålder. Eftersom dispensmöjlighet icke föreligger enligt gällande svensk familjerätt, anser vi att samma regler bör gälla vid prövning av bl. a. icke svenska medborgares rätt att ingå äktenskap. Vi föreslår därför att punkt 1 i ovannämnda paragraf utgår. Med hänvisning till vad ovan anförts anhålles att måtte besluta att 1 kap. 3 § i den föreslagna lagen får följande lydelse: Även om rätten att ingå äktenskap skall prövas enligt främmande lag, gäller att 1. äktenskap ej får ingås mellan släktingar i rätt upp- och nedstigande led eller helsyskon, 2. den som varit gift får ingå nytt äktenskap endast om det förra äktenskapet blivit upplöst genom beslut, som skall gälla här i riket, eller andra maken avlidit.
mot · FW022102 · 1973-11-13 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:163 med förslag till ändring i förordningen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. Gällande bestämmelser för undantag från skatteplikt i fråga om periodisk publikation anger en rad ändamål sammanslutning skall ha för att skattebefrielse skall komma i fråga. Religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål anges bl. Tillämpningen av bestämmelserna har dock varit sådan att exempelvis organ för sammanslutningar med syfte att informera om miljöproblem icke kommit i åtnjutande av befrielse från mervärdeskatt. Ett sådant förhållande är djupt otillfredsställande. Det kan inte vara mindre angeläget att verka för kunskap om miljöproblemen än att exempelvis verka för försvarsfrämjande ändamål. Det förhållandet att miljötidskrifter ej erhåller befrielse från mervärdeskatt visar på behovet av vidgade bestämmelser i detta avseende. Med nuvarande begränsningar torde också andra angelägna syften komma att missgynnas. Propositionens förslag innebär ingen förändring av bestämmelserna. Vi finner det motiverat att 8 § mom. 6 erhåller sådan utformning att också andra jämförbara ändamål omfattas av skattebefrielse. Ävenså anser vi det nödvändigt att tillämpningsföreskrifter utarbetas med innebörden att även miljöfrämjande och liknande uppgifter berättigar till befrielse från mervärdeskatt för periodisk publikation. I propositionen föreslås att den nu gällande förordningen 1971:928 om tillfällig nedsättning av den allmänna energiskatten skall gälla även . Denna förmån för företagen har tidigare motiverats med konjunkturstimulerande syfte. Detta begrepp har utmönstrats ur förslaget, och nedsättning eller befrielse från allmän energiskatt skall kunna beviljas utan särskild motivering. kommunisterna har avvisat den gåvo- och subventionspolitik till de kapitalistiska företagen som tillämpas. Vi yrkar därför att förordningen 1971:928 om tillfällig nedsättning av den allmänna energiskatten upphäves. Med hänvisning till det anförda föreslås att måtte besluta 1. att förslaget till ändrad lydelse av 8 § mom. 6 utformas enligt följande: periodiskt medlemsblad eller annan periodisk publikation som väsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, idrottsligt, försvarsfrämjande eller därmed jämförligt ändamål eller att företräda till prenumerant. 2. att hos regeringen begära tillämpningsföreskrifter rörande befrielse från mervärdeskatt för periodisk publikation i enlighet med de synpunkter som anförts i denna motion, 3. att upphäva förordningen 1971:928 om tillfällig nedsättning av den allmänna energiskatten, jämte förändringar i denna. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FW022103 · 1973-11-13 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:163 med förslag till ändring i förordningen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. I proposition 1973:163 föreslås vissa ändringar i mervärdeskatten. Förslagen bygger till stor del på ett av mervärdeskatteutredningen avgivet delbetänkande. Till de frågor som utredningen har behandlat hör bl. a. den mycket omdiskuterade frågan om mervärdeskatten på begagnade personbilar och motorcyklar. Däremot har utredningen inte ansett sig behöva ta upp hur andra begagnade varor skall behandlas i mervärdeskattehänseende. Med hänvisning bl. a. till den mycket blandade remissopinionen tar departementschefen inte heller upp utredningens förslag till ändrade regler beträffande begagnade motorfordon. Den nuvarande särregleringen för dessa varor föreslås sålunda bibehållen. Departementschefen avvisar alla tankar på att utsträcka dessa särregler till andra begagnade kapitalvaror. Enligt vår uppfattning kan det emellertid inte bestridas, att de nuvarande mervärdeskattereglerna för begagnade varor i vissa fall ger ett otillfredsställande utslag. Det inträffar bl. a. vid handel med sådana varor, där inbytesaffärer är vanliga. När en privatperson köper en TV-apparat, barnvagn, frysbox eller annan kapitalvara från ett företag och lämnar en begagnad vara som dellikvid, tas mervärdeskatt ut på den nya varans hela värde. därefter den inbytta varan på nytt, utgår även i detta fall mervärdeskatt på hela köpeskillingen. Eftersom utbytet skett från en privatperson (icke skattskyldig till mervärdeskatt) kan företaget inte tillgodoräkna sig någon ingående skatt på den begagnade varan. Reglerna leder således till att en och samma vara beskattas , något som strider mot huvudprinciperna i mervärdeskatten. Det är enligt vår uppfattning angeläget att dubbelbeskattning av detta slag kan undvikas. bör därför få i uppdrag att i sitt fortsatta arbete se över de regler som gäller vid handel med andra begagnade varor än personbilar och motorcyklar. Därvid bör särskilt förhållandena vid inbytesaffärer mellan företag och privatpersoner beaktas. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid behandlingen av proposition 1973:163 beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om en översyn av mervärdeskattereglema vid försäljning och inbyten av andra begagnade varor än personbilar och motorcyklar i enlighet med vad som har anförts i motionen. () i Glömminge
mot · FW022107 · 1973-11-13 00:00:00 — av herrar och Hovhammar i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:168 med förslag till lag om ändring i lagen (1973303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, m. m. 45 000 aktiebolag eller av samtliga rörelsedrivande bolag med anställda har ett aktiekapital som understiger . Åtskilliga av dessa företag bedriver en verksamhet av omfattande slag. För flertalet av de 45 000 företagen torde aktiebolagsformen vara den naturligaste bolagsformen. För att underlätta för dessa rörelsedrivande företag med anställda att öka aktiekapitalet till minimum . bör reservfonden och skuldregleringsfonden kunna tas i anspråk. Enligt gällande aktiebolagslag är detta ej möjligt. I sitt förslag till ny aktiebolagslag, SOU 1971:15, föreslog aktiebolagsutredningen att reserv- och skuldregleringsfonden borde kunna användas för höjning av aktiekapitalet. Detta ter sig i dagens situation så mycket mer angeläget som det lägsta aktiekapitalet för bolag har höjts tiofaldigt, vilket innebär mer än vad aktiebolagsutredningen föreslog. Användningen av reserv- och skuldregleringsfonden i detta syfte skulle endast gälla erforderlig höjning av aktiekapitalet och således vara begränsad i tiden fram . Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om sådant förslag att företagens reserv- och skuldregleringsfond får användas för erforderlig höjning av företagens aktiekapital. () ()
mot · FW022111 · 1973-11-13 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj :ts proposition 1973:171 angående nyorganisation för . I propositionen 1973:171 framläggs förslag angående ny organisation för . Det framhålls i propositionen att målen för den föreslagna organisationen är ökad delegering och effektivitet. Som ett väsentligt led i denna målsättning ingår en utökning av personalinflytandet på olika nivåer. Vi hälsar med tillfredsställelse den målsättning som sålunda uppsatts för den ändrade organisationen för . Den ökade delegeringen innebär att de 20 teleområdena såsom resultatenheter får ett större ansvar för ekonomi, service, personalpolitik m. m. Uppgifter som i den nuvarande organisationen åvilar distriktskontoren överförs sålunda på teleområdena. Centrala resultatområden skall ha ett övergripande och samordnande ansvar för den lokala verksamheten. Teleområdena kommer dock att vara direkt underställda generaldirektören. Vi vill understryka angelägenheten av att de verkligen får de ökade befogenheterna. Det får inte bli så att de centrala instanserna övertar de funktioner som teleområdena enligt förslaget skall få. Genom vidgad delegering av uppgifterna till de lokala enheterna såsom föreslås bör servicen bättre kunna anpassas till föreliggande behov. Som nämnts skall personalinflytandet utökas i den nya organisationen. Vi betraktar detta som mycket väsentligt. Ökat inflytande för personalen bör vara en betydelsefull åtgärd för att målsättningen att stärka effektiviteten i organisationen skall nås. Den utvidgade företagsdemokratin föreslås bli närmare utformad i samråd mellan verksledningen och personalorganisationerna. Vi vill understryka vikten av att sådant samråd kommer till stånd. Tanken är att företagsnämndsorganisationen integreras i verkets reguljära organisation samt att företagsnämnden och eventuella särskilda beslutsorgan tilläggs beslutanderätt i bestämda frågor. I denna del bör organisationen få försökskaraktär, framhåller departementschefen. bör enligt vår mening hemställa om att få del av resultatet av försöksverksamheten och föreläggas förslag till en mera permanent utformning av de företagsdemokratiska riktlinjerna inom . Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av propositionen 1973:171 beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om att försöksverksamheten med företagsdemokrati inom presenteras för och att föreläggs förslag till mera permanenta riktlinjer för personalinflytandet inom . () () () ()
mot · FW022112 · 1973-11-13 00:00:00 — av fröken i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:174 angående förenklad handläggning av skolbyggnadsärenden m. m. Skolan har varit belastad med en otymplig byråkratisk överorganisation. Lokala initiativ med anpassning till enskilda kommuners förhållanden har härigenom förhindrats. Handläggningen av olika ärenden, inte minst skolbyggnadsärenden, har varit omständlig och kostsam. synes insikten om dessa missförhållanden ha ökat. Förutsättningar finns nu för att få en bred förankring av beslut som innebär decentralisering av skolans beslutsordning. 1 proposition 1973:174 redovisar Kungl. Maj:t vissa åtgärder för att förenkla handläggningsordningen av skolbyggnadsärenden. Lokalbehovsprövningen överförs från länsskolnämnderna till kommunerna. Den statliga avsyningen av skolbyggnader slopas. Skissgranskningen föreslås som vara frivillig. Handläggningsordningen förenklas avsevärt. Genom dessa åtgärder vidgas kommunernas ansvar för byggnadsarbeten inom skolväsendet. Förändringar i den föreslagna riktningen är angelägna. I ett avseende inger propositionen emellertid betänkligheter, nämligen när det gäller det generella bemyndigande Kungl. Maj:t kräver att fortsättningsvis få meddela erforderliga bestämmelser om handläggningsordning. har handläggningsordningen fastställts av i väsentliga delar. Enligt vår mening bör Kungl. Maj:t inte ges befogenhet att utan hörande göra förändringar i handläggningsordningen av dessa ärenden. bör därför bemyndiga Kungl. Maj:t att meddela endast de förändringar som finns redovisade i proposition 1973:174 i vad gäller handläggningsordningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att med godkännande av de i propositionen redovisade förändringarna av handläggningen av ärenden om statsbidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet beslutar avslå det begärda bemyndigandet för Kungl. Maj:t att fortsättningsvis meddela bestämmelser om handläggningsordningen utan hörande. () ()
mot · FW022113 · 1973-11-13 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:174 angående förenklad handläggning av skolbyggnadsärenden m. m. Propositionen 1973:174 föreslår ett ökat kommunalt inflytande i handläggningen av skolbyggnadsärendena. Denna utveckling mot en decentralisering av beslutsfattandet och kommunalt självstyre anser vi vara mycket positiv. Det är också en förenkling av handläggningsordningen som inte minst från kostnadssynpunkt är bra. Statsbidragsfrågan redovisas dock mycket summariskt i propostionen, medan den diskuteras utförligt i den departementspromemoria som finns i anslutning till propositionen. Departementschefen drar dock inga slutsatser i propositionen av de remissvar som avgivits med anledning av denna departementspromemoria. I stället säger departementschefen i hemställan att skall besluta godkänna att grundbeloppet för statsbidrag beräknas efter byggkostnaderna i allmänhet enligt de grunder som Kungl. Enligt vår uppfattning är det angeläget att får ta ställning till dessa grunder. Onödigt höga kostnader får icke uppstå för kommunerna. bör också ofrånkomligen ges möjlighet att bedöma de olika principer som framförts i remissvaren över departementspromemorian för bidragsregler, t. ex. om det skall vara ett investeringsbidrag eller ett driftbidrag. Mot bakgrund av vad vi anfört hemställer vi att , med avslag på punkten 2 i hemställan i propositionen 1973:174, hos Kungl. Maj:t anhåller att Kungl. Maj:t till vårriksdagen 1974 framlägger förslag till de nya grunder efter vilka grundbeloppet skall beräknas. () () () P.-O. () GOTAB 73 5435 S 1973