mot · FW02910 · 1973-01-26 00:00:00 — om integrering av yrkesmedicinska och arbetssociologiska synpunkter i den tekniska utbildningen, m. m. Den tekniska förnyelsen inom näringslivet har under gått utomordentligt snabbt. 1 dess spår har följt starka förändringar av människornas livsvillkor delvis på gott, delvis på ont. De tekniska lösningarna av produktionens organisation har varit mera ägnade att tillgodose företagsekonomiska synpunkter om produktionsstegring osv. än att tillgodose de anställdas önskemål om en riskfri och trivsam arbetsmiljö. Något tillspetsat kan man säga att det varit fråga om att anpassa människan till maskinerna i stället för tvärtom. Att produktionen så ofta organiserats i strid med vad som vore den bästa lösningen sett från de anställdas synpunkt beror till stor del på den privata vinsthushållningen. En annan omständighet som i viss mån hänger samman härmed är helt enkelt bristande kunskaper hos teknikerna inte om maskinerna, byggnaderna och deras konstruktion men om människorna och deras sätt att fungera i arbete och i grupp. En allvarlig brist i den tekniska utbildningen är just att de tekniska lösningarna inte på ett tillfredsställande vis sätts in i sitt sociala och mänskliga sammanhang. En viktig reform av den tekniska utbildningen skulle vara att systematiskt införa arbetsvetenskapliga och yrkesmedicinska synpunkter och moment i undervisningen. Med ökade arbetsvetenskapliga insikter skulle det t. ex. inte bli lika självklart att man i produktionsenheterna gör sådana planlösningar som utgår ifrån att arbetsorganisationen bör vara pyramidformad med ordergivning uppifrån. Åtminstone borde kunna undvikas att man genom själva planlösningarna direkt försvårar en utveckling i riktning mot självstyrande grupper och dylikt. Det stora antalet yrkesskador och yrkessjukdomar är ett ofrånkomligt argument för ökade kunskaper i yrkesmedicin. De psykiska problemen i arbetslivet har en sida som vetter mot yrkesmedicin och en som vetter mot arbetssociologi och arbetspsykologi. Att skapa en bättre arbetsmiljö och mera demokratiska arbetsformer innebär en genomgripande förändring av förhållandena i produktionen. En del av detta reformarbete består i att man får lyfta bort de hinder som den rent tekniska utformningen av produktionen lägger för ett tillgodoseende av dessa målsättningar. Ett led i dessa strävanden skulle då kunna vara att man gör en systematisk genomgång av den tekniska utbildningen med sikte på att integrera yrkesmedicinska och arbetssociologiska synpunkter i undervisningen. Mot den bakgrund som ovan beskrivits framstår det naturligtvis som angeläget med en allmän utbyggnad av yrkesmedicinen och arbetsvetenskapen i vårt land. ökade resurser behövs även på de orter där man ligger längst framme (och ). I en stad som är läget närmast katstrofalt dåligt i vad gäller yrkesmedicin. är största varvsindustristad, har största bilfabrik och har betydande industri, handel och samfärdsel i övrigt. har man universitet med medicinsk fakultet och ett stort undervisningssjukhus. Man har en stor teknisk högskola och en väl fungerande sociologisk institution. Det förefaller således finnas gynnsamma förutsättningar för att en yrkesmedicinsk institution skulle kunna få mycket positiva resultat. Ett liknande resonemang gäller också en förstärkning av resurserna på den sociologiska institutionen. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär en systematisk genomgång av den tekniska utbildningen med sikte på att söka integrera yrkesmedicinska och arbetssociologiska synpunkter i undervisningen samt att hos Kungl. Maj:t begär en prövning av möjligheterna att inrätta en yrkesmedicinsk institution vid .