mot · FW02232 · 1973-01-18 00:00:00 — av herrar i Ulfsbyn och Åsling angående anslaget till Bidrag till kostnader för beredskap. I årets statsverksproposition, , punkt F 4, föreslås att till Bidrag till kostnader för beredskap för /74 anvisa ett reservationsanslag av . I samband med att en ny organisation för civilförsvaret fastställdes avgränsades civilförsvarets uppgifter enligt den principen, att civilförsvaret inte skall svara för sådan verksamhet som kan fullgöras av ordinarie samhällsorgan. Genom civilförsvarslagen (1960:74), som bygger på denna princip, överfördes ansvaret för åtskilliga uppgifter från civilförsvaret till andra samhällsorgan, främst kommunerna. Sedermera reglerades kommunernas skyldigheter i fråga om dessa uppgifter i lagen (1964:63) om beredskap och den kommunala beredskapskungörelsen (1964:722). Som centralt samordningsorgan fungerar () som 1968 1970 lät genomföra en provplanläggning av den kommunala beredskapen i ett antal kommuner. Erfarenheterna från denna redovisas i en promemoria . 1 denna förordar riksnämnden bl. a. att den fortsatta planläggningen bör genomföras /721975/76. Planläggningskostnadema härför, inklusive revision av äldre planer, beräknas till , eller i genomsnitt per budgetår. Lagen om beredskap stadgar emellertid skyldighet för kommun att redan i fred vidta förberedelser för sin verksamhet under civilförsvarsberedskap. I praktiken har förberedelserna dock gjorts beroende av statsmakternas njugga medelsanvisningar. I princip planläggs endast sammanlagda kommuner. Efter kommunreformens genomförande 1974 kommer dessa att uppgå till närmare 270. har planlagts eller planläggs 92 kommuner med en sammanlagd befolkning på ca 4,3 miljoner. Ytterligare 100 kommuner är sammanlagda och skulle därför kunna planläggas redan nu om medel funnes. sammanläggs de återstående ca 80 kommunblocken. Den riksomfattande planläggningen skulle därmed kunna vara genomförd /76. Planläggningskostnaderna för de resterande ca 180 kommunerna inklusive revision av äldre beredskapsplaner har av RKB beräknats till , eller per budgetår 1973/74-1975/76. Revisionskostnadema beräknas till ca . Någon medelsram finns inte för innevarande budgetår har anvisats . Medelsbehoven för de tre kommande budgetåren är enligt RKB:s bestämda uppfattning ytterst blygsamma med hänsyn till den bättre balans och effekt inom totalförsvaret som en sådan satsning kan Som skäl för en ökad medelstilldelning anför RKB i årets anslagsframställning bl. a. att kommunerna med sina omfattande fredsuppgifter av vilka alla de vitala bör upprätthållas även under beredskap och krig och sina betydande personella och materiella resurser representerar en viktig del av landets försvarskraft. De flesta kommuner berörs av sådana civilförsvarsåtgärder som utrymning, inkvartering och undsättning. Även i andra avseenden påverkas de av eller påverkar annan totalförsvarsverksamhet. Kommunerna ingår således som betydelsefulla komponenter i totalförsvaret. RKB säger också att civilförsvaret genom försvarsbeslut fått en delvis ny inriktning som bl. a. medför en lägre målsättning. Ökade krav kommer därigenom att ställas på kommunernas personella och materiella resurser i krig. Inkvartering av evakuerade kan inte genomföras tillfredsställande utan att planläggning vidtagits också av kommunerna. Kommunalt bistånd med röjningsresurser vid civilförsvarets undsättningsverksamhet är av största vikt, då civilförsvaret saknar tunga maskiner och redskap i sin organisation. Även dena kommunala insats måste planläggas. Kommunreformen medför större, bärkraftigare och effektivare förvaltningsområden. Möjligheterna till samordning och kraftsamling av civilförsvarets och kommunernas resurser ökar efter hand som den kommunala beredskapen vinner stadga. Större möjligheter erhålls för att anpassa kommunernas och civilförsvarets territoriella indelning samt utnyttja kommunernas fredstida resurser i civilförsvarets krigsorganisation. RKB hänvisar vidare till att i sin programplan 1973/74-1977/78 uttalat, att det är angeläget från civilförsvarssynpunkt att tillräckliga anslag tilldelas den kommunala planläggningen. För att kunna medverka i för totalförsvaret gemensam beredskapsplanläggning krävs inom kommunerna ett gediget beredskapstänkande, grundat på en väl genomarbetad beredskapsplan. Den kommunala beredskapsplanläggningen ger kommunernas förtroendemän och tjänstemän ökad kunskap om totalförsvarsfrågor och därmed större möjligheter att säkerställa att kommunernas behov i en beredskapssituation blir tillgodosedda på ett sätt som gagnar hela totalförsvaret. Civilministerns förslag till årets riksdag medger att endast ett 20-tal kommuner kan planläggas under /74. Om den medelsram på . som under innevarande budgetår ställts till riksnämndens förfogande blir norm för framtida anslagstilldelningar innebär det att den för övrigt totalförsvar och särskilt för civilförsvaret betydelsefulla kommunala beredskapsplanläggningen blir ett evighetsarbete. Planläggningen torde inte bli färdig under detta århundrade främst av den anledningen att revisionen skulle ta i anspråk en allt större andel av anslaget. Beredskapskraven på kommunerna ökar. förslag om en genomgripande omarbetning av gällande regler för skyddsrumsbyggandet väntas medföra nya och stora uppgifter för kommunerna. Framtidens telesystem pekar obönhörligen på samordnade lösningar inom totalförsvaret. Samhällets räddningstjänst likaså. Slutsatsen synes enkel. Kommunerna kommer med tiden att anförtros ännu större beredskapsuppgifter. Den beredskapsplanläggning det här är fråga om utgör grunden och förutsättningarna för samhällets funktion under beredskap och krig. Planläggningen är därmed en angelägenhet av största betydelse för den enskilda människan och vårt totalförsvar. Från totalförsvarssynpunkt måste det anses mest naturligt att dessa frågor handlägges av försvarsdepartementet. Mot bakgrund av det ovan anförda måste enligt vår mening de belopp som riksnämnden fört upp i sin anslagsframställning anses ytterst berättigade. Med tanke på det statsfinansiella läget kan dock en tillfällig nedskärning till 2 milj. kr. accepteras om planrevisionerna eftersättes. Med stöd av det anförda hemställes att 1. till Bidrag till kostnader för beredskap för /74 anvisar ett reservationsanslag av 2 milj. 2. uttalar sig för att prövning av frågor rörande beredskap fortsättningsvis handhas av försvarsdepartementet. () i Ulfsbyn GOTAB 73 3114 S 1973