mot · FW02796 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om översyn av hälsovårdsstadgan. Hälsovårdsstadgan (SFS 1958:663) är otidsenlig och ett klent och vagt instrument för ambitiösa hälsovårdsnämnder, som arbetar på att förverkliga dagens uppfattning om vad som anses vara en god miljö. Stadgan lämpar sig ännu sämre om nämnden vill vara med och planera för framtiden. Det är således angeläget att ingående omarbeta den så att den anpassas till dagens krav med sikte . I en skrivelse av till cheferna för jordbruks- och socialdepartementen har hälsovård med skärpa framhållit vikten av att hälsovårdsstadgan omarbetas. Förbundet erinrar om att hälsovårdsstadgan ursprungligen var hälsovårdsnämndens huvudlagstiftning. Ytterst få andra författningar berörde direkt nämndens verksamhetsområde. är läget helt annorlunda. Det har tillkommit en rad lagar och förordningar, som berör såväl hälsovården som miljövården. Bestämmelser rörande vattenoch luftförorening och buller fanns tidigare bara i hälsovårdsstadgan. är de bestämmelserna i stadgan underordnade och föga samordnade med de huvudregler som finns i miljöskyddslagstiftningen. Även beträffande renhållningslagen brister det i samordning, men nämnden har att tillämpa bestämmelserna i såväl renhållningslagen, naturvårdslagen som hälsovårdsstadgan. Går man till den nya livsmedelslagen finner man att vatten klassas som livsmedel, och livsmedelslagen skall alltså tillämpas, men när det gäller övervakning är det alltjämt hälsovårdsstadgan som har bestämmelser i fråga om tillsyn och kvalitetskrav. Beträffande arbetsmiljön har tillkommit utvidgningar av de kommunala engagemangen med bl. a. en tillsyn och en effektivare bostadsinspektion. Detta förutsätter revidering av hälsovårdsstadgan. Förbundet vill ha en ny hälsovårdslagstiftning sorn överger den snäva och beskurna ambitionsnivå, som vidlåder hälsovårdsstadgan en ambitionsnivå som för övrigt icke står i relation till utvecklingen inom de tillkomna lagarna inom de övriga hälso- och miljövårdsområdena. Man erinrar om att det finns så många synpunkter och intressen utöver de traditionellt hygieniska, nämligen tekniska, kemiska, mikrobiologiska, ekonomiska, juridiska och samhällsorganisatoriska, som kan tillgodoses inom ramen av den traditionella hälsovårdsorganisationen med de kommunala hälsovårdsnämnderna. Det krävs djärvare grepp, hävdar förbundet. Den begränsade anpassning av hälsovårdsstadgan som skett till de nya lagstiftningskomplexen har fått mycket av provisorium över sig. I den nya lagstiftningen vill förbundet att begreppet sanitär olägenhet, som är vägledande i hälsovårdsstadgan och som fått en oklar, från fall till fall vacklande definition skall ersättas av mer precisa bestämmelser för skilda olägenheter eller av nya toleransgränser. Vidare bör det ges möjligheter för hälsovårdsnämnderna att kunna delta i planeringsarbetet på ett helt annat sätt än vad som är möjligt. Förbundet föreslår att hälsovårdsstadgan byts ut mot en hälso- och miljölag som får karaktären av en ramförfattning och att därvid hälsovårdsnämnden skulle ändras till miljövårdsnämnd. Självfallet måste synkronisering av den nya författningen ske till annan miljölagstiftning. Tillsynsverksamhetens omfattning måste diskuteras och hälsovårdsmyndigheternas rättigheter och skyldigheter vid mätningar och undersökningar klarläggas bättre. Man begär också att den allmänna hälsovårdsorganisationen på den regionala och lokala nivån utreds. a. finns anledning ifrågasätta om hälsovårdsnämndernas arbetsmetodik följt med utvecklingen, om hälsovårdens skilda personalresurser är väl avvägda och om de utnyttjas på ett rationellt sätt. Avvägningen mellan den regionala och lokala hälsovårdsorganisationen bör också undersökas, anser hälsovård . Enligt vår mening är den refererade skrivelsen ett intressant och tungt vägande aktstycke. är nämligen en sammanslutning som bl. representerar de nämnder och tjänstemän, som skall försöka realisera intentionerna i de författningar som här aktualiserats. Hur den nya hälsovårdsstadgan skall se ut kan lämnas därhän. Uppenbart är emellertid att en utredning måste tillsättas för att göra en ingående omarbetning av stadgan och ta upp därmed sammanhängande administrativa och organisatoriska problem. Vidare måste den anpassas till annan miljölagstiftning. Den nu gällande hälsovårdsstadgan tog att utforma. Den förbereddes under 19481957 ! och är daterad . Naturskyddslagen av 1952 efterträddes 1965 av naturvårdslagen, vilken är under omarbetning. Denna vilja till anpassning efter utvecklingen är självfallet att föredra framför det stillastående som kännetecknar hälsovårdsstadgan. Så stora som förändringarna blivit i samhället sedan stadgan stadfästes är det anmärkningsvärt att inte regeringen tagit initiativ till en omarbetning. Därför måste utredningsarbetet igångsättas och ske skyndsamt. Den här gången får det inte ta . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos Kungl begär att en utredning tillsättes med uppgift att framlägga förslag till ny lagstiftning som ersättning för hälsovårdsstadgan. () () () ()