mot · FW02568 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder mot skatteflykt. Skattebrottsligheten och luckor i skattesystemet, som har kunnat otillbörligt utnyttjas av vissa grupper för att undgå beskattning, har länge stått i förgrunden för samhällsdebatten. Fortlöpande har lagändringar täppt till påtalade läckor och gjort olika flyktförsök olagliga. Med ett hårt skattetryck blir underlåtelse att betala skatt en så stor ekonomisk vinst att otillbörliga lättnader för vissa grupper inte kan tolereras. Den instruktion i skatteflykt och skattefusk, som lämnat trycket, har väckt ett så enormt intresse, att det finns risk för att en ny våg av skattebrottslighet och olagliga flyktförsök kommer att slå knock out på den redan ansträngda kontrollapparaten. Boken undgår skatt i blottar inga okända brister, varken när det gäller beskattningen av fysiska personer eller företag, men den effektfulla sammanställningen och populariseringen kommer säkerligen att bli en frestelse för många, som icke hört till skattesmitama. Det är inte bara den utkomna boken som dragit uppmärksamheten på ett alldeles särskilt sätt till hur man undgår skatt. Även de många exempel som lämnats på hur löntagare, som också är företagare, genom avdrag i löneinkomsten för förlust i rörelsen kan slippa skatta för sin lön som andra löntagare, har upprört människor. Inte minst har framträdande personer inom politiken, som använt sig av de lagliga möjligheterna att slippa skatta för sin lön, vållat en storm av kritik mot gällande bestämmelser. Denna kritik kan inte förbigås utan åtgöranden. sitter en företagsskatteberedning, vars mål är att pröva företagsbeskattningen med sikte på stabiliseringspolitiska, tillväxtpolitiska och fördelningspolitiska mål. Direktiven för utredningen är för övrigt så vidsträckta att praktiskt taget alla frågor angående företagsbeskattningen kan tas upp. Utredningen får betraktas som en tung utredning, som måste ha tid på sig för att få fram resultat. sitter också en annan tung utredning, som skall behandla inkomst- och förmögenhetsskatten, mervärde- och punktskatterna samt en del försäkringsavgifter. Gåvoskatten och arvsskatten hör också till de särskilt upptagna utredningsobjekten liksom, efter särskilda direktiv, folkpensionärernas beskattning. Som huvudmål för denna utredning är angivet, att utredningen skall dra upp linjerna för hur det allmännas utgifter skall bestridas och hur skattemedel skall användas i stabiliseringspolitiken och som instrument i fördelningspolitiken. Finanministem har i framhållit att detta utredningsarbete naturligtvis alltid måste bedrivas med siktet inställt på att skattelagarna skall kunna följas och att missbruk kunna förhindras. Någon särskild genomgång av lagstiftningen skulle således inte behövas för att förhindra skattefusk m. m. Även om detta i princip är riktigt kan det av medborgarna uppfattas som likgiltighet för problemet, om man väntar att rätta till uppenbara missförhållanden tills mycket stora utredningskomplex är färdiga för lagstiftningsåtgärder. Något bör därför göras ganska . När det gäller vanliga löntagare är nätet ganska finmaskigt. Bristerna ligger väl där på otillräcklig skattekontroll, som ger möjligheter till att lämna biinkomster odeklarerade och låta oriktiga avdrag passera. De verkliga problemen finns uppenbarligen på företagsskattesidan. Den nu mest uppmärksammade utväxten är de s. k. fåmansbolagen. Aktiebolaget är ett självständigt rättssubjekt med egen beskattning, som kan utnyttjas av huvudaktieägaren för att ge honom själv och hans familj ekonomiska fördelar av olika slag, fördelar som ofta inte tas upp till beskattning. undandras det allmänna både löntagarskatt och företagsskatt. Antalet aktiebolag har ökat starkt utan att dock det samlade aktiekapitalet ökat i motsvarande grad. Här är det främst fråga om bolag med aktiekapital på högst . som bildats av tidigare enskilda företagare, men också av »kändisar» av olika slag inom nöjesbranschen m. m. samt av fria yrkesutövare, i avsikt att nå skattefördelar och socialförsäkringsförmåner. Detta är ingen sund utveckling och den påverkar negativt skattemoralen i stort. Genom att starta sådana skattebolag vinner huvudaktieägaren många fördelar. Han behöver inte skatta för vissa inkomster, som går direkt till bolaget och beskattas i rörelsen. pressar han ner bolagets vinst genom att ta upp lån i bolaget och kanske låta hustru och barn lyfta lön i bolaget. I sin egen deklaration kan han göra avdrag för skuldränta på lån men låta bolaget göra avsättningar på särskilt konto i företaget för lön eller tantiem. Genom förskjutning i tiden för deklaration av de avsättningar som görs i bolaget kan en betydande skattekredit ordnas, eventuellt kan en del av bolagets fordringar avskrivas som osäkra. Andra fördelar som kan vinnas är, som redan nämnts, att hustrun kan anställas med alla anställningsförmåner, socialförsäkringar och lön, vilket inte kan ske i ett enskilt företag. I detta sammanhang måste framhållas, att den faktiska sambeskattningen spelar en pådrivande roll för att företagare skall bilda fåmansbolag. Denna fråga åligger det företagsskatteberedningen att lösa. Köp och försäljning mellan huvudaktieägare och fåmansbolaget kan också på olika sätt bli fördelaktiga från skattesynpunkt. Hyresförhållanden och fastighetsköp liksom lagemedskrivningar är andra vägar att undgå skatt i . Även om här särskilt påtalade förhållanden kommer att behandlas i den större företagsskatteberedningen och även tangeras av skatteutredning har de fått en sådan aktualitet att de nu bör ryckas ur det större sammanhanget och få dellösningar. bör vissa förslag till åtgärder utarbetas och föreläggas redan under detta kalenderår. Sålunda borde prövas om inte fåmansbolagen borde beskattas på samma sätt som handelsbolag. En annan åtgärd som borde kunna sanera bolagsbildandet är att höja den undre gränsen för startkapitalet i bolagen från det nuvarande . En annan åtgärd som borde övervägas utan dröjsmål är att beskatta alla löneinkomster separat och icke tillåta avdrag på löneinkomst för förlust i inkomstkällan jordbruk eller rörelse. Förhållandena som här påtalats är välkända och tarvar inga längre utredningar för att bemästra. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås därför att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att Kungl. utan avvaktan på sittande utredning måtte framlägga förslag om sådana ändringar i företagsbeskattningen att ovan påtalade missförhållanden undanröjes. När det gäller avdrag för förluster som endast bör få göras i den inkomstkälla där de uppstått bör nya bestämmelser härom kunna göras tilllämpliga redan vid innevarande års taxering. () () () ()