ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW021220 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående statsbidraget till kommunala nykterhetsnämnder. 1957 beslutade på regeringens förslag att statsbidraget till den kommunala nykterhetsvården skulle öka från . Anledningen var att den öppna nykterhetsvården behövde ytterligare stimulans i ett läge då alkoholmissbruket ökade påtagligt. Denna bidragsprocent bibehölls intakt intill /72. Ansöknings- och prövningsförfarandet hade emellertid visat sig bli alltmer komplicerat och betungande. Socialministern tog därför upp frågan om en förenkling i statsverkspropositionen 1971. En översyn borde göras. I avvaktan på detta infördes ett schablonmässigt förfarande vid beviljandet av statsbidraget. Socialministern framhöll vid samma tillfälle att utvecklingen av nykterhetsnämndemas verksamhet innebär bl. a. att nämndernas möjligheter till behandling av alkoholskadade inom öppna och frivilliga vårdformer har ökat väsentligt. Denna utveckling bör fortsätta. Nämndernas aktiviteter varierar emellertid avsevärt mellan olika kommuner och kommuntyper. Jag anser det vara särskilt angeläget att främja anordningar och åtgärder som är direkt inriktade på vård och behandling, exempelvis alkoholpolikliniker, rådgivningsbyråer samt förebyggande och eftervårdande åtgärder. Från flera håll i landet har man nu emellertid hävdat att de schablonartade statsbidragsbestämmelserna i själva verket medverkat till ett minskat bidrag från statens sida. har räknat ut att det innebär en förlust för kommunerna på för . föreligger ännu inga beräkningar. Det finns anledning att påtala en annan följd av ändringar i statsbidragskungörelsen 1971:22. Genom att inom ramen för de medel som står till styrelsens förfogande skall bevilja statsbidrag och de tillgängliga medlen är otillräckliga för att genomgående bevilja , uppstår fråga om prioriteringar. För att klara detta har funnit sig föranlåten att beträffande enskilda statsbidragsansökningar inhämta kompletteringar från kommunerna och fingranska detaljuppgifter. Vad man vunnit i förenkling och arbetsbesparing genom schablonregeln beträffande administrativa kostnader har i huvudsak överförts till ökat arbete med detaljgranskning vad avser övriga statsbidragsberättigade kostnader. När schablonregeln infördes skedde detta i avvaktan på en översyn. Däremot var det inte meningen att bidraget skulle minska. Detta har emellertid skett, och det man befarar är att de intentioner som socialministern uttalade om en ökad satsning på den öppna vården inte kommer att förverkligas i önskvärd takt. Med hänvisning till det anförda får vi anhålla att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam behandling av den pågående översynen av statsbidraget till kommunala nykterhetsnämnder i syfte att förenkla statsbidragsgivningen och med den målsättning som angivits i motionen. () () GOTAB 73 3240 S 1973
mot · FW021221 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar i och Komstedt om större trygghet för äldre personer. Den tilltagande brottsligheten med allt grövre våldsbrott, ofta mot äldre personer, aktualiserar frågan om vilka åtgärder man från samhällets sida kan vidtaga för att skapa större trygghet för äldre ensamstående personer. Eftersom det i första hand är isolerade människor, som blir föremål för grövre övergrepp, är det en av de viktigaste åtgärderna att försöka skapa förbättrade kommunikationsmöjligheter med omvärlden. För äldre människor, som saknar närmare anhöriga, skulle det ge en väsentligt förbättrad trygghetssituation om man hade en etablerad kontaktverksamhet. En sådan kontaktverksamhet skulle måhända kunna tillgodoses genom att det organ som sköter hemhjälpsverksamheten även ålades att ha kontinuerlig kontakt med äldre personer boende inom verksamhetsområdet. Den vanliga telefonen är härvid ett utmärkt hjälpmedel, varför ekonomiska skäl inte bör få lägga hinder i vägen för att samtliga äldre människor har direkt tillgång till telefon. Som en ytterligare åtgärd borde det vara möjligt att bygga upp någon form av larmtelefonsystem, så att vissa abonnenters telefoner anslutes till en larmcentral som inkopplas om det blir något fel på telefonen eller om abonnenten kallar på hjälp. Ett ofta lika enkelt som effektivt sätt att avhålla objudna gäster från att uppsöka äldre är anskaffande av en hund. Blotta förekomsten av en hund har ofta en avskräckande effekt. Den årliga hundskatten kan emellertid komma att innebära att många äldre undviker att skaffa sig hund, varför det vore lämpligt att hundägare som uppnått befrias från hundskatt under förutsättning att hunden fyller en uppgift som vakthund. Dörrlåsen i äldre lägenheter är ofta mycket bristfälliga och underlättar för objudna gäster att bereda sig tillträde. En relativt enkel åtgärd i detta sammanhang är givetvis att byta dörrlåsen mot mera effektiva s. k. sjutillhållarlås. Det kan starkt ifrågasättas om inte samhället därför aktivt borde medverka till att låsen i äldre fastigheter byts ut. Inte minst viktigt är det att informationen till äldre människor om hur de bör handla i olika situationer och vilka kontakter de kan taga för att få hjälp med sin situation intensifieras. De kommunala myndigheterna bör i mycket högre grad än som är fallet bedriva en aktiv uppsökande verksamhet när det gäller äldre människor. Med stöd av ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t måtte anhålla om en utredning angående åtgärder för att skapa större trygghet för äldre människor i dagens samhälle. () ()
mot · FW021224 · 1973-01-26 00:00:00 — av i Glömminge om återställande av Eketorps borg. De arkeologiska undersökningarna i på närmar sig nu sitt slut. Detta har aktualiserat behovet av att ta ställning till anläggningens framtida vård och återställande. Vidtas inte några åtgärder kommer anläggningen ganska snabbt att vittra sönder. Eketorps borg utgör en värdefull källa för att nå kunskap om människors levnadsförhållanden och seder och bruk under järnåldern och äldre medeltid och utgör därmed en värdefull kulturell tillgång. Eketorps borg är egentligen en befäst bebyggelse. Befästningen ligger strategiskt på en udde av alvaret i kanten av en grund sjö som är utdikad. Genom de utgrävningar som gjorts har man kunnat visa hur bebyggelsen planerats inom fästningen i olika byggnadsfaser. Man har också kunnat finna en stor mängd intressanta detaljföremål, t. ex. silvermynt, vapen, hästmunderingar m. m., vilka visar hur människorna hade det och levde under den tiden. Det är nu helt nödvändigt att vidta konserveringsåtgärder för Eketorp. För detta ändamål har två alternativ diskuterats. Det ena är att med jord eller grus täcka över hela anläggningen och därmed återgå till den situation som rådde 1964 när utgrävningarna påbörjades. Anläggningen skulle dock med detta alternativ täckas av en mäktigare jordmantel. Det andra alternativet är att ovanpå de nu synliga bebyggelselämningarna rekonstruera vissa delar av det förhistoriska samhället. Det senare alternativet är naturligtvis ur kostnadssynpunkt det dyraste, men innebär att anläggningen hålls tillgänglig för allmänheten och därmed kan utgöra en kulturell attraktion. Mot den bakgrunden förordar jag en lösning av Eketorpsfrågan enligt detta. Under hänvisning till det anförda hemställes att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för återställande av Eketorps borg. () i Glömminge
mot · FW021228 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. Genom nykterhetspolitiska reform slog bl. a. fast värdet av en folkrörelse på helnykterhetens grund genom att anvisa ett särskilt statsbidrag till . Detta bidrag har sedan vid olika tillfällen uppräknats som kompensation för den urholkning som är en effekt av penningvärdeförändringen. har, som andra ideella folkrörelser, mycket få möjligheter att kompensera sig för olika sorters kostnadsstegringar. har sådana kostnadsstegringar blivit mycket besvärliga för . Men det gäller inte bara de automatiska kostnadsstegringar som lönelyften åstadkommer. Reklamskatten, mervärdeskatten, portohöjningar m. m. har inneburit stegrade kostnader för . Arbetsgivaravgiften, som med ingången av detta år höjs från , betyder utgifter för som den inte kan kompensera sig för. Vid behandlingen av arbetsgivaravgiften uttalade sig skatteutskottet för att man måste observera de problem som de ideella organisationerna kan råka ut för. Beträffande anslaget under huvudtitel Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. har posten instruktörsbidrag inte uppräknats och posten grundbidrag inte höjts . Efter dessa senaste anslagshöjningar har en stor del av kostnadsökningarna inträffat, vilket borde vara anledning för en uppräkning av anslagen för /74. Det förefaller därför väl motiverat att räkna upp anslaget med . Med stöd av vad som anförts hemställer vi att måtte till reservationsanslaget Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. för /74 anvisa . () ()
mot · FW02123 · 1973-01-18 00:00:00 — av i om slopande av femkronorsmyntet. Genom antagandet av myntreform beslutades, efter önskemål från bl. a. automathandeln, att ett nytt mynt - femkronorsmyntet skulle präglas. Allmänheten har dock ställt sig mycket negativ till det nya myntet. Undersökningar visar att mer än hälften av de tillfrågade personerna har svårt att skilja mellan den nya femkronan och en enkrona. En stor majoritet av de tillfrågade har ansett det nya myntet helt onödigt. Många uttalanden tyder på att framför allt äldre personer lätt förväxlar en silverfemma med ett enkronorsmynt. Från banker, serviceinrättningar och affärer omvittnas, att personer ovilligt tar emot silverfemkronor. Det händer ofta att personer ber att i stället få en femkronorssedel, som det inte finns någon risk att man förväxlar. Från myntverkets sida har bland annat i tidningsuttalanden bekräftats, att efterfrågan på silverfemman varit mycket mindre än man räknat med. har utlämnats tolv miljoner mynt, alltså ett och ett halvt mynt per innevånare i genomsnitt. Automathandeln har heller inte i någon större utsträckning utnyttjat möjligheterna att använda femkronan genom att anskaffa automater, som är användbara för den. Det finns fortfarande ytterst få automater i för det nya myntet. Enligt min mening borde, med hänsyn till allmänhetens ovilja mot det nya myntet och den ringa användning vi har för det, präglingen av femkronorsmynt upphöra. Med åberopande av det ovan anförda hemställes att ger Kungl. Maj: t till känna att präglingen av femkronorsmynt skall upphöra.
mot · FW021230 · 1973-01-26 00:00:00 — om intensifierad utbildning av teckenspråkkunniga personer. Från anslaget Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet utgår bl. a. ersättning till tolkar för döva i kultur- och folkbildningssammanhang samt utbildning av tolkar och teckenspråklärare. Tolk skall kostnadsfritt ställas till dövas förfogande i vissa sociala situationer och i vissa kultur- och folkbildningssammanhang. Anslag finns för detta. Speciellt i vissa län finns emellertid inte någon teckenspråkkunnig person tillgänglig när den döve behöver tolkservice. Orsakerna till detta är: Trots att det finns teckenspråkkunniga personer inom området har de döva inte möjlighet att få tag på en tolk. Flera av dem är t. ex. på grund av ekonomiska orsaker förhindrade att ta ledigt från sitt ordinarie förvärvsarbete eller lämna sitt hemarbete och sina småbarn. Därför skulle det t. ex. inom varje län behöva finnas en fast anställd tolk. Det råder dessutom en allmän brist på teckenspråkkunniga personer. Genom att intensifiera, effektivisera och förlänga den tolk- och teckenspråklärarutbildning som sker genom försorg kan bristen hävas. Antalet kurser bör ökas. Genom att använda ITV, film m. m. i undervisningen kan man effektivt tillvarata den lilla grupp som är kunnig nog att leda teckenspråklärar- och tolkutbildning. Det är oerhört viktigt att man får så många teckenspråklärare att t. ex. alla föräldrar till döva barn ges utbildning i teckenspråk, så att barnen slipper växa upp utan språklig kontakt i sina hem. Och det är naturligtvis en självklarhet att man måste få så många tolkar att alla vuxna döva som vill det skall kunna få den fackliga information och kunna deltaga i det fackliga arbetet som de är berättigade till. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att måtte hos Kungl. Maj:t anhålla att ges i uppdrag a) att snabbutreda möjligheterna för de döva att få tillgång till tolkar, b) att ge föräldrar till döva barn ökad utbildning i teckenspråk samt c) att genom att använda film och ITV öka utbildningen av teckenspråkkunniga personer.
mot · FW021233 · 1973-01-24 00:00:00 — om information i TV rörande skol- och utbildningsfrågor. Kännetecknande för utvecklingen på skolans område är den ständiga och snabba förändringen. Elever, lärare och föräldrar konfronteras ständigt med nya utbildningsvägar, nya tillämpningsföreskrifter och nya sociala situationer i skolan. De åtgärder som vidtas är i allmänhet nödvändiga för att skolan skall nå upp till de angivna målsättningarna och för att eleverna skall ges möjligheter att klara det komplicerade samhälle vi lever i. Nya möjligheter till utbildning skapas ständigt, inte minst inom vuxenutbildningen och de postgymnasiala studieområdena. När det gäller utbildningen i den traditionella 9-åriga skolan torde elevernas utbildningsval i mycket stor utsträckning bestämmas i samförstånd mellan barn och föräldrar. Då dagens skola skiljer sig radikalt från föräldragenerationens skola, minskar möjligheten till en sådan positiv samverkan inom familjen, då den äldre generationen inte har tillräcklig kännedom om de olika linjernas innehåll och motiv. För många föräldrar torde de blanketter och anvisningar som presenteras närmast vara ett mysterium. På vuxenutbildningens område är ett av de största problemen att nå kontakt med dem som är i behov av och vill ha utbildning. Det är en mycket kraftig expansion som skett på detta område , varför det förefaller troligt att många är okunniga om de möjligheter som bjuds. Från jämlikhetssynpunkt är det angeläget att denna bristande information undanröjs. Jag finner det angeläget att informationen om vad som händer på skolans område och vilka möjligheter som ges når ut till alla. Först då kan en jämlikhetssituation i möjligheter till utbildning nås och ett positivt och nära samarbete mellan skola, elever och föräldrar skapas. En sådan bred information torde kunna nås först om TV kontinuerligt och på fast programtid presenterar skolan och utbildningsväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger Kungl. Maj:t till känna att en kontinuerlig information i TV i skol- och utbildningsfrågor bör ges på fast programtid. () i Skärstad
mot · FW02124 · 1973-01-18 00:00:00 — om temporärt förbud mot höjning av statliga taxor. Konsumentpriserna i har generellt undergått mycket kraftiga höjningar , och priserna fortsätter till synes att öka i oförminskad takt. Det kan med fog hävdas att de statliga verken ofta gått i spetsen genom att höja taxor och avgifter, vilket för övrigt inspirerat också kommunala verk att slå in på samma vägar. Flertalet medborgare önskar utan tvivel att ytterligare prishöjningar skall om möjligt förhindras och anser det vara ett viktigt led i en sådan process att samhället visar den största återhållsamhet, då det gäller prissättning på offentliga tjänster. Medan priserna i stort sett stigit , noterar man bl. a. följande höjningar av de statliga taxorna: Brevporto (1957) (1972) Telefonmarkeringsavgift (1957) (1973) SJ: s månadsbiljett (1958) (1971) De anförda exemplen visar att taxorna ökats med Sålunda är taxeökningarna väsentligt större än prisökningarna i allmänhet, och det framgår tydligt att de statliga verken gått i spetsen för utvecklingen. Mot den bakgrunden är det motiverat att verka för ett taxestopp och påyrka rationaliseringar och effektivare organisation inom verken i syfte att hålla kostnaderna nere. Refererande till det anförda föreslår jag att beslutar att som sin mening ge Kungl. Maj: t till känna att de statliga taxorna ej bör få höjas före .
mot · FW021241 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. angående litteraturförsörjningen för synskadade. har i sina anslagsäskanden för /74 föreslagit en successiv förbättring i litteraturförsörjningen för synskadade. I det syftet begär man att användas till de blindas biblioteksverksamhet samt för att täcka vissa kostnader för litteraturförsörjningen för synskadade studerande vid universitet och högskolor. Förslaget baseras på en utredning som SÖ gjort angående de synskadades litteraturförsöijning och som visar att situationen är långtifrån tillfredsställande. Denna grupp är i mycket stort behov av böcker, men utredningen visar att de inte har tillgång till av det litteraturutbud som är tillgängligt för seende. Den höjning av anslaget till denna verksamhet med som föreslås i statsverkspropositionen måste mot denna bakgrund betecknas som helt otillräcklig. Med hänsyn till den utveckling som förevarit med högre löner till personalen och höjda arbetsgivaravgifter innebär den föreslagna ökningen att De blindas förening inte ens kan upprätthålla nuvarande nivå. En större höjning än den i statsverkspropositionen föreslagna är således väl motiverad. För att De blindas förening åtminstone skall kunna upprätthålla nuvarande nivå när det gäller litteraturförsörjningen för de synskadade krävs en höjning av anslaget med , dvs. utöver det belopp som föreslås i statsverkspropositionen. I denna summa ingår också medel till den av föreningen bedrivna studielitteraturverksamheten för synskadade studerande vid universitet och högskolor. Beloppet bör utformas som ett förslagsanslag för att göra det möjligt att lämna kompensation för oförutsedda kostnadsökningar. Med hänvisning till det anförda föreslås att beviljar ett förslagsanslag till De blindas förening för /74 med, dels till föreningens biblioteksverksamhet, dels till den av föreningen bedrivna studielitteraturverksamheten för synskadade studerande vid universitet och högskolor. (vpk) PER (vpk) (vpk) i GOTAB 73 3243 S 1973
mot · FW021242 · 1973-01-26 00:00:00 — om ett fast telenät mellan huvudstäder för samarbete på dokumentationsområdet. En förutsättning för snabba framsteg t. ex. beträffande teknisk utveckling är ett utbyggt system för informationsutbyte med andra länder. Från svenskt håll bör man försöka påskynda uppbyggnaden av ett gemensamt nordiskt informationscentrum i enlighet med det förslag om ett kulturarkiv som framställts till och där i princip rönt en positiv behandling. Informationssystem finns redan på vissa områden. Medlars och är informationssystem på det medicinska området, som utvecklats i och bl. a. fått en serviceavdelning vid i (Biomedicinska dokumentationscentralen BMDC). () har en stor dokumentationscentral i . ESRO-centralen har stor reservkapacitet. Från ESRO kan vi därigenom få en mängd värdefull information via telenätet. Emellertid är kostnaderna höga. Däremot blir den internationella sammankopplingen med fasta uppkopplingar lönsam, om systemet kan knytas ihop också med övriga huvudstäder. Det är så mycket viktigare att så sker som håller på att bygga upp ett världsinformationssystern, . Genom att snabbt bygga upp kommunikationerna kan följa upp och utnyttja befintligt material effektivare. Detta kan lättast ske via Norddok, som då måste få utökade resurser för att successivt kunna byggas ut med bl. a. avdelningar för tvärvetenskaplig utbildning och information. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att i verkar för att ett fast telenät byggs upp mellan huvudstäderna i i syfte att främja nordiskt samarbete på dokumentationsområdet. 3 sami Nr 1242-1251
mot · FW021243 · 1973-01-26 00:00:00 — angående Gåvlepolisens ungdomsverksamhet. har i genom frivilligt engagemang från polisens sida drivits en ungdomsgård, som hundratals ungdomar från trakten haft som sitt hem. Denna institution, som varit den enda i sitt Slag i landet, har stängts på grund av att hyresvärden själv behövde lokalerna. har patrullerande poliser med medgivande under tjänstetid besökt gården två kvällar , övriga kvällar har Gävlepolisen frivilligt ställt sig till förfogande. Såväl lokal- som rikspolisen har gjort stora insatser i syfte att rädda verksamheten. En lämplig lokal en gammal skola finns att tillgå. Den är belägen alldeles i närheten av polishuset. Emellertid beslöt plötsligt , som äger skolan, att den skulle rivas. Rikspolisen har med knapp nöd lyckats utverka anstånd. En renovering av skolan har kostnadsberäknats till . Det är dock diskutabelt huruvida en ombyggnad över huvud taget är nödvändig, eftersom den tidigare ungdomsverksamheten bedrivits i synnerligen anspråkslösa lokaler med mycket gott resultat. Något hinder av arbetsmarknadsskäl för byggnationsinsatser finns inte, om sådana insatser trots allt skulle anses nödvändiga. Enligt arbetsmarknadsmyndigheterna finns kapacitet för renovering ledig på orten, och man har t. o. m. erbjudit sig att ställa arbetskraft till förfogande. är den enda myndighet som - genom rivningsbeslutet - tycks ställa sig negativ till att den för Gävleungdomen så värdefulla verksamheten återupptas i bemälda skola. Alla förtroendevalda i kommunen är helt positiva, liksom övriga myndigheter, och ställer sig oförstående till attityd. Därför anser jag att projektet bör fullföljas och Gävlepolisen garanteras att skolan i fråga inte rivs. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad i förevarande motion anförts om återupptagandet av Gävlepolisens ungdomsverksamhet.
mot · FW021245 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar och i angående bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Idrotten är landets i särklass största folkrörelse. I många avseenden fyller denna viktiga verksamhet ett mycket stort samhällsbehov. Breddidrotten har glädjande nog ökat kraftigt, och som ett led i den förebyggande hälsovården är hälso- och konditionsträningen därför av största vikt. Att ge människor möjlighet till idrott och friluftsliv, att stödja och aktivera dem till denna hälsoträning är investeringar som från samhällets sida är mycket lönsamma. Vad är det som lockar ut folk i skog och mark till ökad motion och ökat intresse för bredd- och korporationsidrotten? Säkert är en av de främsta orsakerna till detta att vi har en god standard på vår tävlingsidrott, som ger internationella framgångar. Detta sporrar och lockar också våra ungdomar i allt större skaror till att söka gemenskap och fritidssysselsättning i någon av landets 14 000 idrottsföreningar. I statsverkspropositionen, bilaga 10, anser dock departementschefen att tävlingsverksamhet bland ungdom icke skall vara bidragsberättigad. Den som sysslat med ungdomsverksamhet inom idrotten vet mycket väl att tävlingen ingår som ett moment i hela denna verksamhet. Arbetsgruppen inom SÖ föreslår också att bidrag skall kunna utgå till tävlingar, där två eller flera lag deltar, i form av ett bidrag till den arrangerande lokalorganisationen. Vi anser dock, liksom arbetsgruppen, att arrangemang där inträdesavgift tas ut liksom arrangemang anordnade av riks-, distrikts- eller samarbetsorgan inte bör vara bidragsberättigade. Tävlingsverksamhet av ovannämnda slag ökar inte sammankomsternas antal och ger därmed heller inte nya utgifter. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att beslutar att tävlingsidrott bland ungdom av det slag motionen anger bör vara bidragsberättigande.