mot · FW021847 · 1973-04-12 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. Arbetsbelastningen i den svenska har liksom i flertalet andra parlament i demokratiska stater kontinuerligt ökat. Det har för den svenska varit nödvändigt att utöver den obligatoriska vårsessionen samlas även till höstsession. Den sammanlagda årliga sessionstiden har kommit att omfatta gott och väl . Någon utökning av sessionstiderna har således inte ägt rum under en mycket trots att arbetsbelastningen stadigt har ökat. Detta har medfört att arbetsförhållandena i kraftigt försämrats, vilket varit särskilt påtagligt . Riksdagsarbetet bedrivs numera långa tider under mycket stark tidspress, ledamöterna är bundna till riksdagsarbetet under flertalet veckodagar, och sena nattplena måste ofta tillgripas för att skall kunna avverka sitt arbetsprogram. Det är från olika synpunkter olyckligt om riksdagsledamöterna binds så kontinuerligt och så hårt vid riksdagsarbetet att de inte kan fylla andra viktiga uppgifter, som är intimt förknippade med riksdagsuppdraget. Det måste således anses vara mycket viktigt att ledamöterna kan hålla kontakt med partimedlemmar och väljare, medverka vid lokala politiska arrangemang och över huvud taget deltaga i samhällsdebatten och samhällsarbetet utanför väggar. De nu rådande arbetsförhållandena kan inte heller anses motsvara de krav på en god arbetsmiljö, som såväl riksdagsledamöter som riksdagstjänstemän kan ha rätt att ställa. Till detta kommer och det är det viktigaste att den hårda arbetspressen och den ständiga tidsnöden allvarligt försvårar den grundliga prövning av riksdagsärendena som medborgarna har rätt att kräva och som sedan gammalt ansetts känneteckna verksamheten i den svenska . Den tid som står till ledamöternas förfogande för inläsning av ärenden, för diskussioner i partikommittéer och partigrupper, för överläggningar med experter och intresserade medborgare i övrigt och för överväganden i utskotten är som regel utomordentligt knapp. De konkreta förslag som grundlagberedningens överväganden ledde fram till och som med några undantag återfinns i regeringens förslag till ny riksdagsordning är inte särskilt långtgående. De innebär vissa ytterligare möjligheter till debattbegränsningar, som dock är av ganska modest slag och inte kan tänkas leda till några avgörande förbättringar av arbetssituationen. En jämnare fördelning av propositionerna över riks dagsåret skulle utan tvekan kunna ge en jämnare arbetsrytm. Regeringen bör i större utsträckning än utnyttja möjligheten att avge propositioner . För att förhindra de nu helt orimliga anhopningarna av propositioner under vårriksdagens senare del bör de av grundlagberedningen föreslagna begränsningarna av tidsfristerna för propositionsavlämnandet genomföras. bör också i större utsträckning än nu använda sin rätt att uppskjuta behandlingen av propositioner från vår till höst. Åtgärder av det här slaget kan möjliggöra en bättre långsiktig planering av riksdagsarbetet, men de leder självklart inte till någon minskning av totala arbetsbörda. Grundlagberedningen hyste heller ingen större förhoppning om att dess samlade förslag skulle kunna få denna effekt. Beredningen konstaterade i sitt betänkande att man tvärtom kunde ha anledning att räkna med att den offentliga verksamhetens expansion leder till att riksdagsärendena för framtiden ökar i antal, omfattning och svårighet. Detta är helt säkert ett riktigt konstaterande, och man kan således förvänta att arbetssituationen kan bli ännu besvärligare än vad den är. Det är således nödvändigt att redan nu med anledning av de erfarenheter som enkammarsystemet gett prövar olika vägar för att åstadkomma bättre arbetsförhållanden i . Detta bör ske genom att tillsätter en utredning, som får i uppgift att skyndsamt göra en allmän översyn av arbetsformer. Den omläggning av riksdagsåret som blir en följd av att grundlagberedningens förslag nu realiseras innebär visserligen möjlighet till en viss förlängning av sessionstiderna genom att de år det inte är val kan samlas något tidigare . Avsikten är dock inte att åstadkomma någon mera påtaglig förändring i förhållande till vad som gäller. Den utredning vi förordar bör ha som en viktig uppgift att ytterligare överväga frågan om längd. Det förefaller nämligen föga troligt att man enbart genom ytterligare reformeringar av själva arbetstekniken i skulle kunna åstadkomma de önskvärda förbättringarna av arbetsförhållandena. Om man vill uppnå mera påtagliga förbättringar blir det ganska säkert nödvändigt att förlänga riksdagsåret. Men en sådan förlängning borde enligt vår mening kunna kombineras med att man under riksdagsåret lägger in regelbundet återkommande, sammanhängande uppehåll i riksdagsarbetet. En sådan ordning, som för övrigt tillämpas i den västtyska förbundsdagen (se bilaga till motionen), skulle ha uppenbara fördelar. Riksdagsledamöterna skulle under dessa riksdagsfria perioder på förslagsvis ha möjlighet att deltaga i föreningsliv och andra aktiviteter i hemorten och även i övrigt fullgöra uppgifter, som ständigt kommer i kollision med riksdagsarbetet. De riksdagsfria perioderna skulle dessutom ge andrum för inläsning av riksdagsärendena och därmed möjliggöra ett effektivare arbete under de perioder är samlad. Sammanträdesfria perioder av det slag som här angetts borde också vara av värde för arbetet och planeringen i utskotts-, riksdags- och partigruppskanslier. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att beslutar ge talmanskonferensen i uppdrag att tillsätta en utredning med uppgift att göra en skyndsam översyn av arbetsformer. Zeltplan des Doutschcn Bundestagcs fobruar bis Dc/ombor 1973 S M 0 M 0 F S 4 5 C 7 0 9 10 11 12 13 14 15 1G 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 1 2 3 4 5 C 7 8 9 10 11 12 13 14 15 10 17 10 19 20 21 22 23 24 25 26 27 20 29 30 31 1 2 3 4 5 G 7 0 9 10 11 12 13 14 15 1G 17 10 19 70 21 (t>l» S. 22 23 24 25 20 27 20 29 30 1 2 3 4 6 6 7 0 9 10 11 17 13 14 15 IG 17 10 19 20 21 22 23 74 25 2G 27 20 29 30 31 1 2 3 4 5 G 7 0 9 10 11 12 13 14 15 10 17 10 19 20 Som morpa u so bii; 11. S M 0 M 0 F S 12 13 14 15 10 17 10 19 20 21 22 23 24 25 2G 27 20 29 30 1 2 3 4 5 G 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 10 19 20 21 22 23 74 25 26 27 28 29 30 31 1 2 3 4 5 G 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 3 11 7. u n g s 1 r o 1 18 19 70 21 22 73 24 25 26 27 20 29 30 1 2 3 4 5 6 7 0 9 10 11 12 13 14 15 (i6 Pc/ombor 1973 bis 12 Janjor 19/4)