mot · FW021271 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående nedläggningen av landsbygdsskolor. Nära tillgång till utbildning är en viktig del av den service som alla människor har rätt att kräva av samhället. Det är därför angeläget att skolenheter har sådan lokalisering att alla har möjlighet att inom rimliga avstånd och med rimliga restider kunna delta i arbetet i skolorna. Undersökningar visar att de elever som har långa resor till och från skolan genomsnittligt når lägre studieresultat. Skolan är förvisso inte bara en . Genom de lokaler som finns har skolan i mycket utvecklats till att bli ett kulturellt servicecentrum. Denna utveckling måste ses som något mycket positivt. Lokaliseringen av skolan har därmed också betydelse för den äldre befolkningens möjligheter att utvecklas på en ort. Skolplaneringen måste enligt vår mening ses som en viktig del i det regionalpolitiska arbetet. Skolornas lokalisering har stort inflytande på regionalpolitiken. Det är viktigt att man i skolplaneringen inte bortser från denna aspekt. De välmotiverade höjda ambitionerna när det gäller utbildningssidan har inneburit att många elever måste resa förhållandevis långa sträckor för att nå en utbildning som kan betecknas som normal. I den utbildningssituation som fanns tidigare med sexårig folkskola fanns alltid möjligheten att få den normala skolutbildningen inom förhållandevis nära avstånd. Den kraftiga expansionen inom utbildningsväsendet har självfallet inneburit att antalet gymnasieorter har ökat och att antalet platser där undervisning upp till högstadium ges ökat. Trots detta tvingas vi konstatera att uppbyggnaden av den nya skett onödigt centralistiskt. De krav som läroplanerna ställt och kommunernas ambitioner att hålla byggnadskostnaderna så låga som möjligt har lett till en omotiverad sammandragning av högstadier. De stora investeringar som gjorts måste givetvis utnyttjas . Kommunernas möjlighet att följa den allt bredare opinion som vänder sig mot de stora skolorna är därmed förhållandevis små. Flera undersökningar visar att de stora skolenheterna från många synpunkter är olämpliga. Det uppstår ofta problem i form av bristande trivsel, oordning och ineffektivitet. I de små skolorna umgås elever i skilda åldrar på ett naturligt sätt, medan det i de större skolorna ofta är det rakt motsatta förhållandet. Även i skolor med en mer homogen ålderssammansättning medför ett alltför stort elevantal miljöproblem. Eleverna får en anonymitetskänsla som yttrar sig i aggressivitet, passivitet De små skolenheterna är ofta mer ändamålsenliga när det gäller både undervisning och möjligheter till sysselsättning för eleverna under raster och håltimmar. Undervisningsprinciperna om individualisering, motivation och aktivering är ofta lättare att genomföra i den lilla skolan än i den stora. En stor engelsk undersökning har visat att den mindre skolan är fördelaktig när det gäller att främja elevens personliga utveckling. Eleverna mognar snabbare och är mer harmoniska än i de stora skolorna. Enligt denna undersökning ger de små skolorna eleverna en ökad ansvarskänsla; eleverna deltar i sin skolas olika aktiviteter och är mer medvetna om vad man väntar av dem. Vi är väl medvetna om att det problemkomplex som rör skolornas storlek intar en central roll i utredningen om skolans inre arbete (). Mot bakgrund av det utredningsarbete som pågår finns det därför enligt vår mening inga motiv för att vidta åtgärder som och på ett genomgripande sätt förändrar förutsättningarna för skolplaneringen. Vi finner det emellertid vara angeläget att de små skolenheter som ändå finns kvar på landsbygden också i fortsättningen skall kunna existera. De är en förutsättning för en bygds överlevnadsmöjligheter. Insatser har i vissa fall gjorts på kommunalt initiativ för att rädda dessa skolor genom att ordna skolskjuts från tätorter ut till de mindre landsbygdsskolorna. Dessa försök har slagit väl ut inte minst för de elever som fått en mer harmonisk skolmiljö. Det ytterst avgörande för en skolas existensmöjligheter är statsbidragsbestämmelserna. Genom en generös tillämpning av dessa och genom en utökad verksamhet med skolskjuts från tätorter till landsbygdsskolorna kan ytterligare nedläggningshotade skolor räddas. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att åtgärder vidtas för att förhindra ytterligare nedläggning av landsbygdsskolor på sätt som i motionen anförts. () MAJ () () i Ulfsbyn