mot · FW021223 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om ökad regional produktion inom . i statsutskottets utlåtande över proposition nr 136 angående rundradions fortsatta verksamhet av sägs bl. Den i propositionen sålunda föreslagna organisationen av programverksamhet har bl. a. syftat till att ekonomiskt och programmässigt stärka distriktens ställning. Tanken har därvid varit att åstadkomma en bättre programbevakning av landets olika delar och att säkerställa att de regionalt producerade programmen bereds ett ökat utrymme i riksprogrammen. Utskottet vill för sin del understryka angelägenheten av att en sådan förbättring av betingelserna för den regionala programverksamheten kommer till stånd. Utan att vilja mera exakt ange den andel av programproduktionen som distrikten bör svara för - vilket kan vara både principiellt och praktiskt olämpligt - finner utskottet en rimlig målsättning vara att omkring 1/4 av programproduktionen sker regionalt. Vid behandlingen i underströks ytterligare detta önskemål om att av programproduktionen skulle ske utanför . 1 skriften inför 70-talet säger radioledningen att distriktsverksamheten syftar till att uppnå en produktion motsvarande cirka 1/4 av programenheternas utbud av egenproduktion. I betänkande (SOU 1972:66) Ny kulturpolitik sägs på s. 202: Enligt statsmakternas beslut bör omkring 1/4 av programproduktionen ske regionalt. Det målet beräknas vara uppnått budgetåret 72/73 när det gäller televisionen. Ännu efter beslut om målsättningen för decentralisering har företagsledningen sålunda inte genomfört detsamma. Uppgiften i betänkande om att målet beräknas uppnås /73 när det gäller televisionen finns det också skäl att ställa sig tveksam till. Enligt officiella statistik, återgiven i den publicerade årsredogörelsen för verksamhet 1971/72, utgjorde distriktens andel av riks-TV-produktionen /72 av egen produktion av TV-program. När det gällde riksljudradioproduktionen svarade distrikten, enligt samma publikation, för av programproduktionen. Förutom att sålunda inte förmått genomföra riksdagsbeslut om andelen distriktsproduktioner synes det också intressant att granska en annan sida av företagets agerande när det gäller decentraliseringen av verksamheten. Enligt den ovan nämnda årsredogörelsen /72 producerades detta budgetår av distriktsproduktionerna i och , medan övriga produktionsorter - , , , , , , och svarade för . Denna fördelning mellan de olika distrikten styrs av de satta produktionskraven. I förhållande till dessa fördelas tekniska, personella och övriga resurser. Dessa beslut fattas centralt inom ledning för varje budgetår. har produktionskraven för storstäderna och i förhållande till övriga produktionsorter varit följande: 1971/72 och . Samtliga övriga distrikt . 1972/73 och - . Samtliga övriga distrikt . 1973/74 och - . Samtliga övriga distrikt . Som en illustration till hur denna fördelning av produktionsresurserna verkar för en stor och en liten ort kan följande statistik för respektive tjäna: 1971/72 1972/73 153 11 1973/74 192 12 Genom återhållsamhet och sparsamhet vad gäller utnyttjandet av resurserna uppstår ofta en verklig produktion som blir högre än den resurserna dimensioneras för. uppvisar således en produktion som med överskrider prestationskraven, och producerade i verkligheten 1971/jämfört med prestationskravet . /73 kommer också att producera . I sammanhanget kan också noteras att statistik som tagits fram i samband med översynsutredningen pekar på relativt varierande produktionskostnader på olika kontor. Göteborgsprogrammen kostade sålunda i genomsnitt /timme medan de Umeåproducerade programmen framställdes till ett genomsnittspris av /timme. Vid antagandet att skulle lyckas att under /73 uppnå målsättningen av egen produktion utanför , skulle följande fördelning av TV-produktionen på olika typer av orter uppstå: av TV:s produktion av egna program Samtliga övriga orter 8 Det kan ifrågasättas om denna av självständigt beslutade fördelning av resurserna mellan storstäderna utanför och övriga landet står i samklang med riksdagsbeslut. I propositionen anförs på s. 122 bl. a. följande: Motivet för en väl utbyggd regional organisation är att som ett positivt värde ta till vara den särprägel och egenart som finns i olika delar av landet, att på ett bättre sätt nyttja det programstoff och den talang som finns i distriktens arbetsmiljö. En väl utbyggd regional organisation är också en förutsättning för att programmen skall kunna spegla utveckling och händelser i landets olika delar. I betänkande sägs på s. 202 när det gäller målsättningen att 1/4 av programproduktionen skall ske regionalt: Enligt allmänna bedömning är en fortsatt decentralisering av produktion önskvärd. Därvid får det inte enbart vara en fråga om utflyttning av funktioner från . Vad som är angeläget är att få en organisation som knyter an till kulturlivet i alla delar av landet. Först på det sättet kan ett naturligt samspel nås mellan etermedierna och t. ex. enskilda kulturarbetare, fria grupper och regionalt och lokalt förankrade kulturinstitutioner. Många skäl talar sålunda för att beslut av vad gäller decentralisering bör tas upp till debatt och omprövning. Allmänt sett har en ökning av förståelsen för behovet av en decentralisering av såväl produktion som administration kunnat noteras. betänkande synes också öppna perspektiv när det gäller frågan om kulturlivets spridning till olika delar av landet. I ljuset av denna utveckling synes det rimligt att ha en högre ambitionsnivå vad gäller decentralisering än 1966. Det synes också rimligt att närmare granska den av internt beslutade fördelningen av resurserna på storstäderna och och övriga landet. Erfarenheterna av den produktion som skett vid de mindre produktionsorterna pekar på att i princip alla de typer av program, som man tidigare ansåg endast kunde produceras i och senare ansåg endast kunde ske i och , också kan produceras utifrån de programförutsättningar och det programunderlag som finns också för de mindre orterna. Kostnadsmässigt kan heller inga skäl anföras till storstädernas fördel, snarare pekar de hittillsvarande erfarenheterna på att tunga produktioner kan ske på mindre orter t. o. m. till avsevärt lägre kostnader. Som en rimlig målsättning för programverksamhet borde man kunna ställa kravet att av egenproduktion sker utanför . Man borde vidare kunna kräva att den ökade andelen regional produktion helt kommer orter utanför storstäderna till godo. Ett starkt skäl för en sådan åtgärd måste vara att man därvid på ett avsevärt mycket effektivare sätt tar till vara de möjligheter, den särprägel och egenart som finns i landets olika delar. Den pluralitet och mångfald som man säger sig eftersträva vad gäller både medverkande och programutformning skulle därigenom bättre kunna tillgodoses. Som ett förslag till en sådan ny målsättning skulle då kunna tänkas följande fördelning av produktioner: av TV:s produktion av egna program Samtliga övriga orter 13 Med hänvisning till det anförda hemställer vi att i skrivelse till Kungl. som sin mening uttalar 1. att målsättningen för produktionen av riksprogram inom bör vara att sker regionalt, 2. att ökningen av den procentuella andelen regionalt producerade program fördelas på orter utanför storstadsområdena.