mot · FW021018 · 1973-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om beskattning av utlandsresor. I motioner till 1968, 1970 och riksdagar yrkades att någon form av skatt på utlandsresor borde införas. Trots bevillningsutskottets, skatteutskottets och riksdagsmajoritetens avslag på motionerna vill vi härmed på nytt aktualisera frågan. Föränderlighetens samhälle är för sin funktion nödgat att skapa de ekonomiska resurser som behövs. Skatter och avgifter till det gemensamma folkhushållet skall skapa den grundval som är nödvändig för realiserandet av de konkreta krav medborgarna ställer på samhället. Själva utformningen av skattepolitiken måste enligt vår mening ha ett starkt solidaritetsdrag, alltså i sig verka inkomstutjämnande. Så verkar den direkta statliga inkomstskatten, vilken är progressiv. Så verkar det fixerade bottenavdraget (ortsavdraget) vid taxeringen. Så verkar också förmögenhetsbeskattningen. En motsatt verkan har emellertid t. ex. mervärdeskatten (momsen). En allmän konsumtionsbeskattning av den typ vi känner och som omfattar allt för livets nödtorft inklusive livsmedel slår hårdast mot den lägre inkomsttagaren och är således motsatsen till vad man kan beteckna som solidaritet eller strävan till inkomstutjämning. Denna skatteform kräver för att någorlunda kunna accepteras korrektion i form av kompensationsbidrag till vissa grupper, t. ex. barnfamiljer och pensionärer. Vad som i dagens läge med vissa svårigheter på arbetsmarknaden gör konsumtionsbeskattningen ännu mindre rättvis är det förhållandet att inte all konsumtion faller under beskattning. En familj vars behållna inkomst går till mat, kläder och bostad får betala moms på största delen av allt detta. En annan familj med högre inkomst får t. ex. pengar över för en utlandsresa . Denna familj behöver inte betala moms på sin resekostnad och uppehället i det andra landet trots att det också här är fråga om en konsumtion. Naturligtvis är det inte någon som missunnar frusna nordbor att få göra ett besök under varmare luftstreck, men inte kan man påstå att systemet innebär någon rättvisa gentemot de människor som får lägga hela sin inkomst på det allra nödvändigaste och som inte kan undgå en konsumtionsbeskattning just därför att de har för låg inkomst. Det borde, anser vi, vara rimligt att resevaluta och/eller biljettkostnad belädes med avgift motsvarande lägst vad konsumtionsbeskatt ningen skulle gett ifall medlen förbrukats inom det egna landet. Nettoutflödet av svensk valuta i samband med resor har stegrats kraftigt . torde nettoutflödet röra sig om ca . Enligt finansplanen beräknas siffran bli . Detta dystra faktum torde också behöva uppmärksammas mot bakgrund av en naturlig önskan om ett bättre läge för vår bytesbalans. Man torde vidare ha anledning att se ett avgiftsbeläggande av utlandsresorna som en indirekt men ganska väsentlig stimulans av den svenska turistnäringen. Detta är förmodligen inte alldeles oviktigt i en situation då vissa av våra glesbygdsområden satsar stora belopp för att på något sätt kunna överleva. Vid tidigare gjorda framstötar angående avgiftsbeläggning av utlandsresorna har från vederbörande instanser visats föga förståelse. I dagens läge kan situationen måhända vara en annan. Från regeringarna i övriga nordiska länder har likaså efter hand vuxit fram ett större intresse. Internationella valutafondens bestämmelser och liberaliseringskod synes inte heller vara så oryggliga som man tidigare gjort gällande. Vad som på valutaområdet skett i en råd1 länder ger skäl till en sådan förmodan. Tanken att kunna göra något positivt på det här området synes oss därför ha bättre förutsättningar . De medel som inflyter genom en avgiftsbeläggning av utlandsresorna torde mer än väl behövas inte minst till förstärkning av de lokaliseringspolitiska och allmänt arbetsmarknadsmässiga insatserna. Det borde vara en gemensam nordisk uppgift att komma till rätta med de problem som här reser sig. En regeringsinvit i de här frågorna från till de övriga nordiska länderna anser vi böra ske. Med stöd av det anförda hemställes att måtte besluta att hos Kungl. anhålla att Kungl. tar kontakter med regeringarna i övriga nordiska länder angående avgiftsbeläggning, motsvarande lägst inom det egna landet gällande konsumtionsbeskattning, för resor (resevaluta och/eller biljettkostnad) som medborgare i nordiskt land företar utanför de nordiska länderna och att 1 * 1973. de förslag som kan bli resultat härav möjligt förelägges . () () () () i Glömminge i Stenkyrka () i Holmgården