mot · FW02219 · 1973-01-18 00:00:00 — av m. fl. om begränsning av utländskt kapitals inflytande i . Motsättningarna inom det imperialistiska världssystemet skärps. Kapitalkoncentrationen har gått allt längre, och den internationella konkurrensen mellan olika koncerner blir allt hårdare. De imperialistiska företagen söker etablera sig i många länder dels för att försöka öka sina profiter, dels för att komma konkurrenterna in på livet, dels för att kunna utöva en ökad press på regeringar och dels för att avväpna effektiviteten i arbetarnas fackliga kamp. Grundläggande för kapitalexporten är att imperialisterna vill undvika ett relativt kapitalöverskott i det egna landet, vilket skulle kunna minska deras profiter. är en liten hungrig imperialistisk stat. Svenska kapitalister försöker breda ut sin verksamhet till många länder för att hävda sig i konkurrens med andra imperialister. söker sig utländskt kapital i allt större omfattning till . Utländska storföretag koper upp allt större delar av svenskt näringsliv. sista år utgjorde utländska förvärv av svenska industriföretag i genomsnitt 2 . första hälft var motsvarande siffra 8 och senare hälft var genomsnittssiffran 13. 1971 inträffade enligt statens pris- och kartellnämnd 37 utländska förvärv av svenskägda företag verksamma i . Under de åtta åren 19601967 gav tillstånd till direkta investeringar i från utlandets sida med . tilläts utländska investeringar i för nära . De utlandsägda företagen i utgör fortfarande en begränsad del av den svenska ekonomin. Deras andel av de sysselsatta torde ligga på något , vilket således är av samma storleksordning som de statligt ägda företagens. Men de utlandsägda företagen expanderar snabbare än de svenska. Enligt en undersökning som gjorts av är det uppenbart att de utlandsägda företagen ökar sina andelar såväl på den svenska marknaden som i svensk export. Inom vissa branscher börjar emellertid det utländska kapitalet att skaffa sig en dominerande ställning. Inom reklambranschen svarar utländska annonsbyråer för närmare hälften av marknaden. En stor del av kreditupplysningsinstituten är i utländsk ägo. Inom livsmedelsindustrin har de också en stark ställning. Storföretag som Findus, , och kafferosteriet , med av den svenska kaffemarknaden, är i utländska kapitalisters ägo. De utländska koncerner som lagt beslag på dessa företag: , , Unilever och Cavenhams tillhör de stora imperialistiska bolag som har sin verksamhet förlagd till flera länder och därför brukar kallas multinationella. En mycket stor del av den svenska oljemarknaden och petrokemiska industrin kontrolleras av de stora oljeimperialisterna , , Royal Dutch/osv. Inom den elektrotekniska industrin breder Philipskoncernen, AEG, osv. spelar en dominerande roll inom databranschen. De utländska imperialisterna etablerar sig inte bara av egen kraft i . I flera fall har de blivit hjälpta av den svenska staten. Så t. ex. underlättade staten skokoncernen köp av , vars fabrikation Bata lade ner för att på så vis ta död på en konkurrent på den svenska marknaden. I andra företag har den svenska staten gått in som direkt delägare med utländska och inhemska imperialister. Så har skett t. ex. i Uddcomb och i Stansaab. Att utländska kapitalister köper upp svenska företag medför för svenska arbetare och tjänstemän en rad negativa konsekvenser. Det förhåller sig i och för sig inte så att svenska kapitalister skulle vara bättre än utländska. Jakten efter profit är lika central för alla kapitalister, och variationerna i hänsynslöshet i denna jakt följer inte nationsgränser. Men de utländska jättekoncerner som köper in sig i svenskt näringsliv har genom sin ofta väldiga storlek och genom att de har verksamheten förlagd till många länder (vilket också flera svenska storföretag har) stor makt att hävda sina intressen mot fackliga krav. De kan också kringgå en rad bestämmelser och skatteskyldigheter. Detta kan man göra genom att anpassa priserna på varor som levereras mellan koncernens olika företag i olika länder så att de största vinsterna redovisas i länder med för företag mest gynnsamma skatteregler. Dessa företag kan förfara på liknande sätt med räntebetalningar på lån mellan koncemenheter och s. k. royaltybetalningar. De stora utländska oljebolagen redovisar i således endast obetydliga belopp som vinster. En del andra utländska företag redovisar i dock god vinst. En undersökning omfattande 30 utlandsägda företag med produktion i visar att dessa har en större avkastning än svenska företag i motsvarande branscher, med undantag dock för den kemiska industrin. Att vissa utländska företag redovisar goda vinster i är på intet vis förvånande. Företagsbeskattningen i är internationellt sett gynnsam för kapitalet. ges genom generösa avskrivningsregler möjligheter att komma undan med en mycket låg effektiv skattesats i förhållande till den verkliga vinsten. Enligt SAP/LO:s näringspolitiska grupp kommer en del företag ned i en effektiv skattesats på 5 å . Men trots de utlandsägda företagens goda vinster låg lönerna 1970 i de av dem som verkar inom metall- och verkstadsindustri i allmänhet något lägre än genomsnittet i respektive dyrort, enligt uppgift i tidningen . Några uppgifter som tyder på att detta förhållande skulle ha förändrats under de båda år som förflutit föreligger Eftersom företagen har verksamheten förgrenad till flera länder har de stor makt gentemot fackliga krav. Detta medför ibland vissa svårigheter för fackföreningarna att verka. kan de sätta de i anställda arbetarna i en situation som står i strid mot deras internationella solidaritet. Företagen hotar inte bara de svenska arbetarna med att flytta produktionen utomlands. De kan bemöta strejker och aktioner från arbetare i andra länder genom att flytta produktionen till svenska dotterföretag. De kan också se till att arbetarna inte får information om detta förhållande. Utländska företags etablering i skall enligt lagen av och den kungliga kungörelsen från samma datum prövas av Kungl. Däremot kan utlänningar utan restriktioner köpa aktier i svenska bolag, såvida dessa inte äger fast egendom, dvs. jord, skog eller gruvor, och därmed i sin bolagsordning intagit de förvärvsförbud som är erforderliga enligt den s. k. inskränkningslagen av . Denna lag innehåller restriktioner i utländska medborgares rätt att förvärva fast egendom i . Men frånsett dessa inskränkningar har alltså utländskt kapital obegränsade möjligheter att tillvälla sig makt och kapital i . Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att i skrivelse till regeringen begär att denna visar skärpt restriktivitet vid beviljande av utlännings rätt att idka näring i enligt lagen av , 2. att i Lag om aktiebolag av en ny paragraf 177 införes med följande lydelse: 177 §. Utländsk medborgare eller utländsk juridisk person får förvärva aktier i svenska aktiebolag endast efter tillstånd av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. och att nuvarande paragraf 177 ges beteckningen 178 § och att övriga paragrafers numrering ändras i enlighet härmed, samt 3. att i skrivelse till regeringen som sin mening uttalar att skärpt restriktivitet skall visas vid tillståndsgivning för aktieköp till stora utländska kapitalägare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 * 1973.