mot · FW021573 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om omprövning av beslut om en central fastighetsdatabank. Genom riksdagsbesluten , 1970 och 1971 är det fastslaget, att en nytt fastighetsregister och ett nytt inskrivningsregister skall byggas upp och drivas med hjälp av ADB. Registren skall vara enhetliga för hela landet. En central datamaskin skall användas. (), som inrättades genom beslut av Kungl. Maj:t , har jämsides med förberedelser för genomförandet av beslutade reformer bedrivit försöksverksamhet i län. Som centralt datorsystem utnyttjas ett 360-system hos datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). Försöksverksamheten kommer att fortsätta fram till . För den fortsatta försöksverksamheten har statskontoret anskaffat datamaskinutrustning från (370/155) och (yttre minnesutrustning) till en kostnad av ca /månad inklusive mervärdeskatt. Under försöksverksamheten planeras en utbyggnad av anläggningen inom en kostnadsram av ytterligare /månad inklusive mervärdeskatt. Kostnaderna för fjärranslutna bildskärmssystem ingår inte i ovan redovisade hyreskostnader utan tillkommer. CFD har i Fastighetsdatabanken och nationalitet indelat berörda verksamheter i fyra funktionella huvudavsnitt, nämligen fastighetsbildning m. m., annan dataproduktion/annat datautnyttjande. I nämnda promemoria har man för respektive huvudavsnitt uppskattat kostnaderna för en hela riket omspännande fastighetsdatabank. Kostnaderna för teknisk utrustning, en central dator och datatransmissionsutrustning har uppskattats enligt följande: Inskrivning (central dator och datatransmission) 960 000 Fastighetsregistrering (ytterligare teknisk utrustning) 800 000 För avsnitten fastighetsbildning och annan dataproduktion/annat datautnyttjande har CFD angivit att man ej kan beräkna eller uppskatta dessa kostnader. Beträffande den tekniska utrustningen har man vid kostnadsuppskattningen förutsatt en central dator. Från säkerhetssynpunkt dubbleras alltid datorn i ett centraliserat realtidssystem (jfr allmänna försäkringen, bilregistret och rättsväsendets informationssystem). Med största sannolikhet kommer detta att ske även här, varför den totala kostnaden för teknisk utrustning kommer att bli /månad, när även kostnaden för fastighetsbildning och annan dataproduktion/ annat datautnyttjande inräknas. Enligt direktiven för fastighetsregisterutredningen skulle samhällsplaneringens behov av informationsunderlag beaktas. Vid samhällsplanering behövs tillgång till fastighetsdata, data av skilda slag angående befolkning m. m. För en gemensam databehandling av dessa skilda datatyper borde det vara ekonomiskt fördelaktigt att använda ett gemensamt informationssystem. Nära till hands ligger då en integrering av fastighetsdatabanken med de redan existerande person- och fastighetsregistren på länsdatakontoren. En sådan integrering skulle bl. a. innebära att samma uppgifter ej behövde lagras och uppdateras i två skilda system, vilket blir fallet med en centraliserad fastighetsdatabank. Den decentraliserade lösningen borde också vara att föredra med tanke på att det ökande behovet av detaljplanering på regional nivå på ett enkelt och praktiskt sätt i så fall skulle kunna tillgodoses. Vad kostar då en integrering med länsdatakontoren? är länsdatakontoren utrustade med följande datorer: 1 st D22 med 16 K ord, 6 st D220 med 16 K ord, 8 st D21 med 16 K ord. Anläggningarna används endast för () rutiner, som i samtliga fall bearbetas i singelmiljö. En utbyggnad av anläggningarna för multidrift skulle ge en krafttig kapacitetsökning. diskuteras en sådan utbyggnad med . Denna utbyggnad ger den kapacitetsökning som behövs för att tillgodose länsstyrelsernas totala behov, som RSV ges möjlighet att lägga om befintliga system till COBOL. Detta skulle innebära att omläggningen kunde vara klar tills nästa system inom folkbokförings- och uppbördsverksamheten skall tas i drift omkring 1976-1977. En satsning på decentraliserad databehandling på länsstyrelsernas datorer skulle innebära att länsstyrelsernas totala behov kan tillgodoses om datorerna byggs ut enligt följande: D 21 utbyts mot D220. Varje anläggning utökas med en teckenenhet, ett skivminne å 52 M tecken och 32 K ord, dvs, 48 K ord. Utbyggnaden av anläggningarna för länsstyrelsernas behov innebär att den totala hyreskostnaden för länsdataanläggningama ökar med /månad. En ganska naturlig utveckling för RSV är sedan att nästa system inom folkbokförings- och uppbördsverksamheten blir ett decentraliserat realtidssystem inkluderande ett decentraliserat centralt person register (CPR). Länsdatakontorens anläggningar måste i detta skede (1976-1977) troligen utökas med i genomsnitt följande utrustning per anläggning: 16 K ord, dvs. till 64 K ord, 3 st. skivminnen å 52 M tecken, 1 st. kommunikationsdator. Den totala hyran för länsdatakontoren ökar vid denna utbyggnad med ca /månad. De aktuella anläggningarna har efter utbyggnaderna ännu inte kommit i närheten av sin maximala kapacitet, utan man har fortfarande anläggningar att växa i. En D220 kan nämligen fältuppgraderas till D22, som såväl minne som antalet yttre enheter kan utökas. En integrering av fastighetsdatabanken med länsdatakontorens register kan ske på många olika sätt och bör därför föregås av en utredning. Den för centrala fastighetsdatabanken valda uppläggningen av register bör därvid helt omprövas, som möjligheten att utnyttja mikrofilmteknik undersöks. Tekniken på detta område har nämligen gått mycket snabbt framåt och är mycket lämplig i applikationer, där vissa data förändras ytterst sällan, vilket är fallet i fastighetsdatabanken. En utredning av fastighetsdatabanken i nuvarande läge skulle troligen komma fram till att data skall lagras på mikrofilm som de fastigheter som för tillfället är aktiva lagras på direktminnen. Passiva fastigheter lagras på magnetband och utnyttjas vid satsvisa bearbetningar. Utnyttjandet av mikrofilm skulle medföra, att antalet terminaler kraftigt kan sänkas och användas enbart vid frågor beträffande aktiva fastigheter. Uppdatering av fastighetsregistren skulle kunna ske via satsvisa bearbetningar med utgångspunkt i data registrerade på magnetband. En uppskattning av kostnaderna för teknisk utrustning vid integrering av fastighetsdatabanken med aktuella register på länsdatakontoren är beroende av många osäkra faktorer, t. ex. antalet terminaler och mikrofilmsutrustningar. Nedan redovisade kostnader är baserade på vissa antagna antalsuppgifter men bör inte slå fel på mer än . För att CDF skall kunna utveckla program för en decentraliserad fastighetsdatabank placeras en D220-anläggning hos CDF i . Hyreskostnaden (inklusive service) för en D220-anläggning med 64 K ord, magnetband, skivor och konventionell kringutrustning utgör ca /månad. Under förutsättning att D220-anläggningen installeras hos CDF bör de första rutinerna för fastighetsdatabanken kunna tas i drift omkring . Länsdatorema byggs därvid ut med i genomsnitt följande utrustning per anläggning: 1 st. magnetbandsstation, 1 st. skivminne å 52 M bytes, 12 K ord. Den totala hyran för länsdatakontoren (15 anläggningar) ökar på grund av utbyggnaden med ca /månad. Nästa steg i utvecklingen av den decentraliserade fastighetsdatabanken blir när terminaler skall börja användas, vilket bör bli fallet omkring 19761977. bör hela fastighetsdatabanken vara upplagd. av alla data är förmodligen aktiva, varför dessa skall lagras på direktminne. Det bör därför finnas utrymme för ca 700 miljoner tecken. Från säkerhetssynpunkt anskaffas ytterligare 15 skivminnen, varvid det totala direktminnesutrymmet för fastighetsdatabanken blir 1 560 miljoner tecken. I samband med att terminaler tas i bruk för fastighetsdatabanken, behöver kanske 23 D220-anläggningar fältuppgraderas till D22. Den sista utbyggnaden av länsdatorema kan sammanfattas enligt följande: 3 st. D220 fältuppgraderas till D22, 15 st. skivminnen fördelas enligt behov, 180 K ord fördelas enligt behov, 4 radskrivare fördelas enligt behov. Utöver kostnaden för den sista utbyggnaden, som ger en total kostnadsökning på /månad, kommer kostnaderna för dataregistreringsutrustning, terminaler med skrivare samt mikrofilmsutrustning. Anskaffning av ca 200 dataregistreringsutrustningar, ca 250 terminaler och ca 75 skrivare innebär en hyreskostnad på /månad. Mikrofilmsutrustning i tillräcklig utsträckning kan inköpas för ca , vilket motsvarar en månadskostnad på ca /månad. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras, att den tekniska utrustning som behövs för att lösa den decentraliserade fastighetsdatabanken kan erhållas för en hyreskostnad av ca /månad mot ca /månad för den centrala fastighetsdatabanken. Det bör då noteras, att utbyggnader och kostnadsuppskattningar för alternativet med länsdatorerna tagits till i överkant. Lägger man ihop kostnaderna för utbyggnad av länsdatorema för att möta såväl länsstyrelsernas som CFD:s behov av datamaskinskapacitet kommer man fram till en hyresökning på ca /månad, vilket motsvarar ungefär hälften av vad som blir fallet för den centrala fastighetsdatabanken. De priser på aktuell utrustning som använts som underlag för kostnadsuppskattningarna kommer med all säkerhet att sjunka, varför angivna hyresökningar i praktiken blir mindre. En klar fördel med de decentraliserade fastighets- och befolkningsregistren är att de på ett enkelt sätt kan användas för samhällsplaneringen. Landsting och kommuner behöver endast utnyttja länets data i sina rutiner och kan alltså på ett smidigt sätt framställa önskade beslutsunderlag och sammanställningar. Den decentraliserade lösningen innebär vidare stora fördelar från säkerhetssynpunkt, eftersom en driftstörning normalt endast påverkar ett län. Det finns alltså många motiv, inte minst gjorda kostnadsuppskattningar, som talar för att beslutet om ett centralt fastighetsregister bör omprövas. Innan den nu pågående försöksverksamheten som bedriver utvecklas ytterligare hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär en förnyad prövning av tidigare beslut om en central databank för fastighetsregister i enlighet med vad som i motionen anförts. () i Öskevik