mot · FW02859 · 1973-01-24 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot arbetslösheten bland företagsekonomer och marknadsförare. I olika utredningar, utförda såväl i statliga departement och verk som inom industriföretagens egna organisationer, har framhållits nödvändigheten av en förstärkning av marknadsföringsfunktionen och den ekonomiska redovisningen vid företagen. Inom industrin hårdnar konkurrensen alltmer. går utvecklingen allt snabbare mot vidgade marknader, bl. a. genom . Detta understryker nödvändigheten av att den svenska mindre och medelstora industrin förstärker sin administration och marknadsföring. är ett litet land och ligger ur marknadssynpunkt i ett randläge, vilket medför ökade kostnader för marknadsföring. För många mindre och medelstora industriföretag blir denna ökade marknadsföringsaktivitet betungande, speciellt som den ofta innebär höga initialkostnader. I påfallande stor omfattning föreligger inom den mindre och medelstora industrin betydande brister i fråga om den ekonomiska redovisningen, vilket bl. a. medför felaktiga kalkyler och otillfredsställande lönsamhet. Det kan erinras om att antalet företagskonkurser ökade och att denna trend synes hålla i sig. Inom verkstadsindustrin ökade antalet konkurser med inte . Detta ger en antydan om nödvändigheten av snara åtgärder. Att det råder stor arbetslöshet bland yngre akademiker är väl känt, bl. a. finns ett stort antal yngre företagsekonomer som inte kan beredas sysselsättning inom näringslivet som behovet av insatser på redovisnings- och marknadsföringsområdet hos de mindre och medelstora företagen blir alltmer uppenbart. Inom arbetsmarknadspolitiken har olika åtgärder vidtagits för att bereda sysselsättning åt de arbetslösa, bl. a. genom vidareutbildning. Många med examen fortsätter också sina studier ur sysselsättningssynpunkt trots sannolikheten att de knappast kommer att få någon uppenbar nytta av sitt vidarestuderande. Inom näringslivet torde det vara allmänt omvittnat att även om teoretiska kunskaper är värdefulla så är praktisk erfarenhet minst lika värdefull. Ur samhällsekonomisk synpunkt bör det därför kunna övervägas att vidtaga åtgärder så att den arbetslösa ungdomen kunde beredas praktiskt arbete inom sitt fack hellre än att lägga ner tid på en vidareutbildning som det är tveksamt om den kommer att utnyttja. Enligt vår mening skulle genom statlig medverkan en samhällsekonomiskt positiv effekt kunna påräknas om sådan arbetslös ungdom kunde få möjlighet till praktik vid industriföretag samtidigt som företagen finge en möjlighet till hjälp med sina redovisnings- och marknadsföringsproblem. Om staten svarade för ersättningen till dessa arbetslösa företagsekonomer och marknadsförare för arbete vid företag, skulle därigenom kunna åstadkommas en insats som samhällsekonomiskt kunde bli av stor betydelse. De personer som kunde komma i fråga kunde utväljas av länsarbetsnämnderna och industriföretagen av en arbetsgrupp, bestående av länsarbetsdirektör, planeringsdirektör och företagarföreningsdirektör. Härigenom torde möjligheter föreligga att en ur samhällsekonomisk synpunkt lämplig utformning av verksamheten kunde påräknas. Under hänvisning till det anförda föreslås att hos Kungl. Maj:t uttalar sig för åtgärder för att bereda arbetslösa företagsekonomer och marknadsförare sysselsättning inom mindre och medelstor industri i enlighet med vad i motionen anförts. PER () . ÅSLING (c)