mot · FW02906 · 1973-01-26 00:00:00 — «v m. fl. om statsbidrag till museer. pen riksomfattande betydelsen av verksamheten vid olika museer och kostnaderna härför 8r av sädan storleksordning, att det förefaller rimligt, att inte ensam står för omkostnaderna. Pet förefaller skäligt, att staten stöder denna kulturella verksamhet, särskilt sam den har stor rjksbetydelse. pn skyndsam undersökning om statligt stöd är av behovet påkallad. Pikaså bör en undersökning komma tili stånd om möjligheterna till statligt övertagande av markfaunainventeringen vid museet i . står museer under ledning av en nämnd- Under nämnden lyder följande åtta museer: arkeologiska, historiska, , naturhistroriska och teaterhistoriska museerna, , industrimuseet samt . i är nu stiftelsemuseum stött av donationer och kommunala bidrag. Det förväntas bli inordnat under museinämnd. Museernas samlingar representerar i stor utsträckning , Undantag är historiska museets Götebortssamlingar som är helt lokala, , och museet har en svensk-nordisk-intemationeU profil. har internationella bassamlingar. gjöfartsmuseets bassamlingar berör både nationell och internationell sjöfart, Statens kostnader för museiverksamhet i riket var ., varav ca 38 mkr- giek till de centrala riksmuseerna i och ca , till landsantikvarieorganisationen ute i landet. lämnade 1970 ca . till sin museiverksamhet. De åtta museerna i täcker ungefär samma ämnesområden som de större statliga museerna i och fyller motsvarande statliga museifunktioner i . Något statsbidrag utgår inte för verksamheten. AMS ställer däremot arkivarbetare till förfogande. Kostnaden härför var . och för ca . särställning sam kulturell bidragsgivare kan ytterligare belysas. 1970 var de offentliga utgifterna i landet för museer, utställningar och konst totalt , Av dessa svarade staten för tidigare nämnda ., landsting för , och kommuner för . svarade under detta år för ., vilket är mer än samtliga landsting och av det totala kommunala bidraget. befolkning utgör av landets befolkning. (Siffrorna är hämtade wr betänkande SOU 1972:67, Statsliggaren 1970/71 och kommuns driftbudget 1970.) Beräkningar 1970 över museibesökarnas hemvist visar att kommer från , från de tre grannlänen, från riket i övrigt och från utlandet. besökare är i än högre grad riksbesökare. Riksutställningars undersökningar visar att mer än hälften av landets museibesök äger rum i //. 1970 hade museerna i totalt 753 000 besök och museerna i 258 000 besök. De kommunala museerna i hade 271 000 besök och de större statliga museerna där 1 400 000. (Uppgifterna är hämtade ur Svenska museer nr 3/1971.) Museilektorsverksamheten vid museer riktar sin insats mot skolor och bildningsorganisationer och bedrivs med helt kommunala medel. av skolbesöken kommer från orter utanför kommunen. På är motsvarande siffra . Att museerna i har riksbetydelse framgår av: att medborgarna i lämnar bidrag till en museiverksamhet som fyller ett riksintresse och täcker delar av landet (främst ), att i helt måste förlita sig på de kommunala museerna där, att arkeologiska och historiska museet i fyller den funktion i kommunen som landsantikvarierna fyller i länen och fungerar därigenom som i andra landsdelar, att museet i liksom , industrimuseet och genom sitt ämnesinnehåll och sin storlek fyller riksmuseernas uppgifter i , att samma förhållande gäller , att det museet genom sitt sakinnehåll kan förväntas få en allt större betydelse för museiverksamheten i och som informationskälla i möljövårdsfrågor där, att museet i i frågor om internationellt samarbete med sina faktasamlingar om har riksbetydelse jämförbar med motsvarande museum i , varför statligt huvudmannaskap borde övervägas, att museilektorsverksamheten på statliga museer i har statlig avlöning, medan den i är helt . Den riksbetydelse som museerna i har och som här beskrivits talar onekligen för att det finns starka skäl för statligt stöd till denna kulturella verksamhet. Ställningstagande till ett statligt stöd kan emellertid enligt vår uppfattning inte ske utan en noggrann undersökning av omfattningen av den riksbetonade verksamheten samt den som har mera lokal och regional karaktär. Vi vill förorda en skyndsam undersökning av dessa förhållanden. Hit hör också frågan vilken omfattning som utbildnings- och forskningsverksamheten vid museerna har och dennas betydelse för samhället i stort. Enligt vår mening bör också en undersökning göras om möjligheterna till statligt övertagande av markfaunainventeringen vid museet. Vid museet påbörjades en inventering av vissa lägre marklevande djurgruppers utbredning och förekomstsätt. Projektet har fortgått alltsedan dess och efter hand utvecklats till en av de mest omfattande inventeringarna i svensk zoologisk historia. Den beräknas avslutad . En redogörelse för projektet har utgetts i museets årstryck 1972. Inventeringen syftar till att klarlägga faunans mönster: utbredningsförhållanden, variationer i frekvens och individrikedom osv. mot bakgrund av naturförhållandena. Det har samhällelig betydelse av rikskaraktär från naturresurs- och miljövårdssynpunkt. Behovet av inventeringar som noggrant kan beskriva förändringarna i naturen har bl. a. påtalats i naturresursutredningens betänkande (SOU 1967 s. 135). Vissa medel har utgått från naturvetenskapliga forskningsrådet. Materialet erbjuder helt unika jämförelsemöjligheter som kan anknytas till naturvårdsplaneringen. har därför gett inventeringen understöd. Att inventeringen kunnat få så stor omfattning som den har, beror på materialets art, arbetets samhälleliga och vetenskapliga betydelse samt att arbetskraften under gångna årtionden varit billig. Parallellt med ökade kostnader för arbetet under det senaste årtiondet har de negativa förändringarna i den natur inventeringen vill kartlägga antagit alarmerande dimensioner. Därigenom har dess värde och betydelse för samhället ökat. Den omfattning arbetet fått har efter hand blivit mycket betungande för den kommunala institutionen . Det tar arbetskraft och lokalutrymmen från den kommunala museiverksamheten. För museiverksamheten är det önskvärt att verksamheten hyr egna arbetslokaler i museets närhet samt att staten tar över verksamheten i dess helhet. Förslagsvis kan den bedrivas som en filial under eller som en särskild forskningsuppgift under annan statlig institution. Totalkostnaden för staten kan beräknas till ca , vilket innebär en merkostnad som kan uppskattas till ca . enligt uppgift från kanslichefen vid museer. Med hänvisning till vad som anförts vill vi hemställa att hos Kungl. Maj:t anhåller om en skyndsam undersökning om förutsättningarna och möjligheterna för statligt stöd till den riksbetonade verksamheten vid museer samt undersökning om möjligheten till statligt övertagande av markfaunainventeringen vid museet i . () () () /ENKEL (fp) ()