mot · FW02496 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd åt jordbruksnäringen. Jordbruket i har fått arbeta under ogynnsamma betingelser. I de riktlinjer som fastställdes för jordbrukspolitiken 1967 togs inte tillräcklig hänsyn till det norrländska jordbruket. Starka krafter arbetade för att stödet till det norrländska jordbruket skulle minskas eller avskaffas. beslöt dock att en betydande jordbruksproduktion borde upprätthållas i norra och att ett särskilt stöd därför borde utgå även i fortsättningen. 1971 redovisades från regeringens sida en mer positiv inställning till det norrländska jordbruket genom propositionen om ökat rationaliserings- och prisstöd. I propositionen 1971:74 framhåller departementschefen att stödet bör syfta till att bryta den nedåtgående trenden i produktionsutvecklingen i jordbruket i norra . Jordbruket bör bestå och intensifieras i de områden som har för landsdelen goda förutsättningar för jordbruk. Rationell jordbruksproduktion bör i norra liksom i landet i övrigt ge sina utövare en med andra yrkesutövare likvärdig ekonomisk standard. För uppehållandet av viss produktion och sysselsättning inom jordbruket i norra talar både sysselsättningsskäl och sociala motiv. Det är också angeläget att vidmakthålla en regional livsmedelsförsörjning beträffande främst vissa färskvaror som beredskap inför ett krisläge. Landskapsvård är också väsentlig med hänsyn till turism och fritidsliv. Förutsättning för att uppnå denna målsättning är att företagsekonomisk lönsamhet med skälig arbetsersättning för rationella företag erhålles. I en uppföljning 1972 av den utredning om länets lantbruk som lantbruksnämnden i publicerade 1967 har man belyst vissa företagsekonomiska förhållanden inom jordbruket i och därvid ägnat speciellt intresse åt problemen vid utbyggnad av olika jordbruksföretag. Man har därvid beräknat lönsamheten uttryckt i ersättning och erhållet kontantöverskott, vilket ger en uppfattning om företagets likviditet, dels för ett ursprungsföretag med 15 ha åker och 10 kor, dels för tre utbyggda företag med 20, 30 respektive 60 mjölkkor. Beträffande kontantöverskottet från ett jordbruksföretag anger man med ledning av visst budgetmaterial . som minimum för en normalfamiljs levnadsomkostnader. Kontantöverskottet, som följaktligen visar om ett företag är genomförbart, beror i hög grad på hur stort eget kapital som kan insättas i företaget. Som framgår av tabellen har man även utfört beräkningar över hur intensiteten inverkar på lönsamhet och 1 1973. kontantöverskott vid ett mjölkpris av . Sammanställning över lönsamhet och kontantöverskott 15 ha, 30 ha, 45 ha, 30 kor 75 ha, 60 kor Lönsamhet, kr./tim. Eget kapital 48 000 Eget kapital 48 000 Som tabellen visar är dels hög intensitet, dels ett betydande eget kapital förutsättningar för att en acceptabel lönsamhet och ett tillräckligt stort kontantöverskott skall kunna erhållas. De större mjölkproduktionsföretagen ger vid medelhög intensitet en klart otillfredsställande arbetsersättning för brukaren, mycket beroende på att lejd arbetskraft erfordras och att denna ersättes med /tim. Endast om man erhåller SR-bidrag och kan sätta in ett stort eget kapital i företaget, blir kontantöverskottet tillfredsställande. Med hänsyn till produktionsförutsättningarna i är det angeläget att i få till stånd en snabb uppbyggnad av rationella animalieföretag, främst mjölkproduktionsföretag. En relativt stor del av åkerarealen i används för spannmålsproduktion. Det synes angeläget att här få till stånd en ökad fläskproduktion liksom utbyggnad av mjökproduktionen. Investeringar i markanläggningar har minskat kraftigt . Täckdikningsverksamheten har minskat på grund av viss osäkerhet inför utvecklingen, de minskade möjligheterna till ekonomiskt stöd till åtgärderna och de höjda taxorna för projektering. Arbetstiden är mycket längre inom jordbruket än inom andra verksamhetsområden. Arbetstid, semesterstandard, svårighet med avby tarfrågan är hinder i skapandet av bärkraftiga jordbruksföretag. Byggnadskostnaderna tenderar att bli orimligt höga genom de krav de statliga rationaliseringsorganen ställer för erhållande av statligt stöd. Stöd till de kombinerade jord- och skogsföretagen i glesbygder är angeläget. Det är likaledes angeläget att vidtaga åtgärder för att åstadkomma sysselsättning för kvinnorna i glesbygder. Vidgad rådgivningsverksamhet är angelägen. Rådgivningen berör framför allt de jordbrukare som gör investeringar. Behovet av rådgivning är stort även hos övriga jordbrukare. I särskild motion har hemställts om ändrad områdesindelning för särskilt pristillägg för att uppnå företagsekonomisk lönsamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj :t uttalar 1. att lantbruksnämnderna erhåller ökade möjligheter att lämna garantier för driftslån, liksom ökade möjligheter att lämna ekonomiskt stöd för markanskaffning, 2. att särskilda åtgärder vidtages för bibehållande av ett aktivt jordbruk och genomförande av möjliga långsiktiga rationaliseringsåtgärder, t. ex. täckdikning, 3. att rådgivnings- och informationsverksamheten intensifieras i samarbete med lantbrukets organisationer och i berörda delar arbetsmarknads- och sociala myndigheter m. 4. att lantbrukets rekryteringsproblem blir föremål för en allsidig utredning beträffande framtida kapitalanskaffningsmöjligheter, rekryteringsunderlag m. m., med särskild belysning av eventuella speciella problem för norra . () i Bäckmora