mot · FW021760 · 1973-04-05 00:00:00 — Vi menar att regeringen här bort anlägga ett sådant vidare perspektiv på frågan om stöd till turistnäringen. Det är en konstlad uppdelning av bevekelsegrunderna för stöd till en näring att inte beakta alla faktorer som kan motivera stöd från statsmakternas sida. över huvud taget får enligt vår mening näringen en njugg behandling i propositionen. Som vi tidigare framhållit i fråga om stöd till serviceverksamhet är en alltför restriktiv begränsning av stödverksamhet och stödformer obefogad eftersom ändå varje ansökan om stöd behandlas individuellt. Vi menar därför att de stödformer som står till andra näringars disposition i princip också bör kunna komma i fråga för att stödja turistnäringen. Sedan får erfarenhet och prövning visa vilka former som i olika branscher visar sig vara mest ändamålsenliga. Det betyder att såväl utbildningsstöd som sysselsättningsstöd bör kunna utgå till turistföretag. Inte heller för lån till rationaliseringar bör göras undantag. När det gäller långivningen till turistföretag har krav framförts om De är f. n. oftast . Avskrivningstiderna för anläggningstillgångar är emellertid i beskattningshänseende. Svårigheter uppkommer genom denna bristande överensstämmelse mellan återbetalningstid och möjligheter till avdrag vid beskattningen. Vi föreslår därför att som princip bör gälla att amorteringstid och avskrivningstid bör överensstämma. Det råder inget tvivel om att det i vårt land finns förutsättningar för en avsevärd expansion av turistnäringen. Det är emellertid angeläget att tillväxten av näringen sker i planerade former som möjliggör en riktig hushållning med såväl ekonomiska resurser som naturresurser. Sådan planering har kommit till stånd bl. a. genom den ovan nämnda kommitténs försorg för men också för genom den s. k. . De projekt som planerats i dessa utredningar bör kunna finansieras bl. a. med lokaliseringslån och -bidrag. För del är det i första hand fråga om att ordna vattenförsörjningen till ön. För Åres del borde ett principbeslut kunna fattas om att efter hand utföra projektet efter i princip de riktlinjer som utredningen rekommenderat. Det skulle sannolikt innebära mycket stor stimulans för hela näringslivet i den regionen. Särskilt stöd till glesbygd De många förslag som glesbygdsutredningen lagt fram i sina betänkanden har behandlats av regeringen i olika propositioner. I nu föreliggande proposition berörs de frågor som rör glesbygdskommunernas inventering av sysselsättningstillfällen och hemarbete. Erfarenheterna från den försöksverksamhet som genom glesbygdsutredningens försorg bedrivits i sex kommuner med intensifierad sysselsättningsplanering är så goda att de nu vidgas att gälla alla glesbygdskommuner i inre stödområdet. För ändamålet har utredningen beräknat en kostnad på ca 1 milj. kr. per kommun eller sammanlagt 30 milj. kr. Regeringen föreslår endast 9 milj. kr. Det är svårt att redan nu innan verksamheten tagit fasta former kunna bedöma hur stora anspråk som kan komma att ställas på statsbidrag. Om verksamheten skall ge den effekt som utredningen bedömer vara möjlig förefaller dock regeringens anslagsram vara otillräcklig. Vi föreslår därför att kontot betecknas förslagsanslag, vilket ger möjlighet att om behov uppkommer överskrida kontot. har vidare föreslagit att rådgivning och service från företagarföreningarna ställs kostnadsfritt till förfogande för småföretag i glesbygd. 1 det syftet har föreslagits att företagarföreningarna i de fyra nordligaste länen bör få ett särskilt administrationsbidrag på . och var och en av företagarföreningarna i de tre övriga skogslänen . I propositionen föreslås däremot endast sammanlagt en milj. kr. Den hjälp som företagarföreningarna kan ge företagen är mycket värdefull. Vi anser därför att den höjning som utredningen föreslagit är välmotiverad. Med hänvisning till ovanstående hemställes A. att hos Kungl. 1. att arbetet med den av riksdag begärda servicegarantin för mindre orter påskyndas, 2. att förslag föreläggs om en differentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften i regionalpolitisk! 3. att utbildningsstödet skall kunna utgå i fråga om mer kvalificerad utbildning av arbetskraft, 4. att företagen ges rätt att av vinstmedel avsätta till en särskild lokaliseringsfond för investeringar inom stödområdet enligt samma regler som gäller för nuvarande investeringsfonder, 5. att högre avskrivningsprocent på anläggningstillgångar tillåts för företag inom stödområdet, 6. att teletaxorna successivt sänkes på sätt som i motionen anges, 7. att tåg- och flygtaxorna på längre avstånd sänkes på sätt i motionen anges, 8. att företag inom service- och turistnäringen jämställs med andra företag som mottagare av regionalpolitisk! 9. att initialkostnader för marknadsföring inräknas i det underlag på vilket statligt lokaliseringsstöd beräknas, 10. att gränsdragningen för inre stödområdet omprövas i enlighet med vad i motionen anförts, 11. att sjöfart året runt skall möjliggöras i , B. att beslutar att till särskilda stödåtgärder i glesbygder anvisa ett förslagsanslag på , dvs en höjning med 1 900 000. P. ()