mot · FW021671 · 1973-03-28 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:85 angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för /73. Maj:ts proposition 1973:85 föreslås ett tilläggsanslag på . Bakgrunden till förslaget är en anhållan från om ett extra anslag på . till en s. k. integrerad befolkningsstudie. tillsattes för att förbereda det svenska deltagandet i . Denna konferens blir den första politiska världskonferensen på befolkningsområdet. Den äger rum i då det finns ett trängande behov av internationellt samarbete för att lösa mänsklighetens stora ödesfrågor: underförsörjningen, miljöförstöringen och den snabba uttömningen av naturresurser. Befolkningsutvecklingen har ett starkt samband med den ekonomiska och sociala utvecklingen i världen. Därför måste den spela en stor roll i den utvecklingsstrategi som FN arbetar med för det andra utvecklingsårtiondet. Genom befolkningsutvecklingens samband med miljöproblemen och användningen av naturresurserna blir befolkningsfrågorna mycket betydelsefulla även vid uppföljningen av . Inga ansträngningar bör därför sparas i arbetet på att åstadkomma ett genombrott för det internationella samarbetet på befolkningsom rådet. har aktivt drivit befolkningsfrågorna i FN-sammanhang. Tack vare bl. a. svenska insatser har ett tidigare utbrett motstånd mot FN:s engagemang i dessa frågor delvis brutits. Anordnandet av världsbefolkningskonferensen är ett viktigt uttryck för detta. En ny syn på befolkningspolitiken är på väg att växa fram i det internationella samfundet. För del bör konferensen vara en uppfordran att fullfölja de pionjärinsatser som vårt land gjort på befolkningsområdet. Under höstriksdagen 1972 behandlades motionen nr 941 av () och fröken (). beslöt enhälligt att ge Kungl. Maj:t till känna vad utrikesutskottet i betänkandet nr 14 i anledning av motionen anfört om deltagande i det fortlöpande internationella samarbetet på befolkningsområdet. En internationell strategi på befolkningsområdet, utarbetad inom FN, måste bygga på kunskap om befolkningsutvecklingen i alla medlemsstater. Dessa måste därför bl. a. kunna tillhandahålla information om demografiska aspekter på samhällsutvecklingen. Befolkningstillväxtens problem angår såväl utvecklingsländerna som de industrialiserade länderna. De senare länderna förbrukar per capita mångdubbelt mer av jordens begränsade resurser än , som de i stor utsträckning bidrar till misshushållning och nedsmutsning av miljön. Frågan om befolkningstillväxtens inverkan på utnyttjandet av natur- och samhällsresurser har således global betydelse. Deltagande i multilaterala och bilaterala samarbetsprogram på befolkningsområdet kräver att det biståndsgivande landet kan erbjuda teoretisk och praktisk kunskap, vilket i sin tur förutsätter nationella insatser inom utbildning och forskning. Genomförandet av en världsomfattande aktionsplan fordrar en befolkningspolitisk beredskap i medlemsstaterna. Internationella program på detta område måste ses som en del av det långsiktiga bilaterala och multilaterala samarbetet, som syftar till att överbrygga motsättningarna mellan rika och fattiga folk. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen tillsatt en nationalkommitté för att förbereda det svenska deltagandet i FN :s befolkningskonferens . Utskottet utgår ifrån att förberedelserna för deltagande i konferensen kommer att omfatta överväganden om svenska åtgärder på befolkningsområdet som kan stärka vårt lands möjligheter att aktivt deltaga i det fortlöpande och långsiktiga internationella samarbetet på detta område och om de konsekvenser detta bör få för våra nationella insatser i fråga om forskning, utbildning och planering på befolkningsområdet. Den har ingående prövat vilka forskningsprojekt som skulle kunna utgöra de värdefullaste svenska bidragen till konferensdokumentationen. Kommittén har därvid kommit till slutsatsen att en s.k. integrerad befolkningsstudie över skulle vara av särskild betydelse. Konferensen kommer att behandla en lång rad frågor som gäller arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik, invandrarproblem, utbildning, sjuk- och hälsovård, familjepolitik och befolkningsutveckling i övrigt. uttalande understryker behovet av att vi till konferensen söker få fram sådana speciella svenska problemställningar som kan ha särskilt stort internationellt intresse. Den integrerade befolkningsstudien skulle innebära ett samlat grepp över ett stort område, som man koncentrerar analysen till några särskilt viktiga frågeställningar. Studien skulle omfatta dels en tillbakablickande del, dels ett försök till framtidsbedömning och slutligen ett metodinriktat avsnitt. I den historiska delen tänker man bl. a. undersöka vilka erfarenheter från den svenska befolkningsutvecklingen som kan utnyttjas för att öka förståelsen för de mekanismer som verkar i på detta område. Framtidsbedömningen avser att belysa de förändrade krav som kan uppstå på olika vitala samhällssektorer med utgångspunkt i olika alternativ för den svenska befolkningstillväxten. Studien förväntas i denna del kunna ge värdefulla bidrag bl. a. till pågående utredningsarbete inom expertgruppen för regional utveckling (ERU). Det sammanhållande metodinriktade avsnittet har sin tyngdpunkt i en undersökning av begreppet befolkningspolitik. Häri ingår en bedömning av vilka samhälleliga styrmedel som är strategiska både för att man skall kunna avgöra karaktären av den framtida befolkningsutvecklingen och för att man skall kunna påverka utvecklingen i en vald riktning. vara klar vid slutet av innevarande år för att då kunna överlämnas till sekretariatet för befolkningskonferensen. Professor i har förklarat sig beredd att leda arbetet. Vad beträffar kostnaderna har man inom gjort en kalkyl som visar på ett anslagsbehov på . Professor medverkan kommer därvid inte att belasta kalkylen, då han får lön från sin forskartjänst. Det torde vara helt klart att några större nedskärningar i budgeten för detta forskningsprojekt inte är möjliga utan att studiens resultat äventyras. Projektets karaktär av integrerad studie gör att man inte kan bryta ut enskilda delar utan att helhetsresultatet sätts i fara. Inte heller finns det några möjligheter för att få fram de . som erfordras utöver det anslag som Kungl. föreslår på tilläggsstat. De medel som kommittén förfogar över är redan i allt väsentligt uppbundna. Med hänsyn till den mycket stora tidspressen var kommittén tvungen att ta ställning till en del mindre projekt. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att till för FN.s befolkningskonferens anvisar ett tilläggsanslag på . GOTAB 73 3605 S 1973