mot · FW02572 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om upphävande av förordningen om tillfällig nedsättning av den allmänna energiskatten m. m. Den svenska ekonomin har utmärkts av stagnationstendenser, ökad utslagning av arbetskraft, strukturell förändring, kapitalkoncentration och sned regional fördelning. Orsakerna till detta står att finna i kapitalismens ekonomiska system. En produktion där de enskilda företagens profitjakt är det avgörande leder till att beslutsenheterna verkar oberoende av och i motsättning till varandra. Kapitalismen börjar visa sig alltmer historiskt utlevad. De problem som uppstår i modern ekonomi kan endast lösas inom ramen för en socialistisk planhushållning. Varje åtgärd som får till effekt att den stärker enskilda kapitalister kan bara vara till kortsiktig nytta. När åtgärder vidtas som stärker enskilda kapitalister stärks de krafter vilkas handlande och beslut lett till stor arbetslöshet, ökad utslagning och förslitning av de arbetande, vandalisering av miljön, regional obalans. Endast sådana åtgärder som kringskär kapitalets makt stärker de arbetandes ställning. Kapitalismens kristendenser kan inte avskaffas förrän kapitalismen själv är avskaffad. Under de senaste årens ekonomiska stagnation har regeringens politik i alla avgörande delar varit den direkt motsatta. I stället för att beskära kapitalets makt, i stället för att stärka de arbetandes kontroll över den ekonomi de skapar har regeringen mött kapitalismens ekonomiska kris med kortsiktiga åtgärder och direkta gåvor och subventioner till kapitalägarna. Subventioner, gåvor och stöd till kapitalet är i och för sig inga nyheter i svensk ekonomisk politik. gavs exportkrediter till företagen, och mot slutet av årtiondet infördes systemet med skattefria investeringsfonder. Bolagsskattesystemet har också varit utformat på ett sådant sätt att kapitalägarna gynnats, och av dem främst de största och mest framgångsrika storfinansen. Det finns företag, enligt den näringspolitiska rapporten till 1972, som kommer ner i en effektiv skattesats på . Genom generösa avskrivningsregler har också företagen kunnat undkomma med stora belopp som de annars skulle ha betalat i skatt. En nationalekonom har uttryckt saken: »Genom t. ex. möjligheterna att göra avskrivningar, som överstiger ett normalt avskrivningsbehov, kan ett företag reducera sina löpande skattebetalningar. Det är det ackumulerade beloppet av dessa skatteminskningar, som i företagsekonomisk litteratur brukar kallas skattekrediter.» Dessa skattekrediter uppgår för näringslivet som helhet sannolikt till mångmiljardbelopp. Bara i betingade de 1969 ett värde av . Förmånlig skatteutveckling, skattefria investeringsfonder och generösa avskrivningsbestämmelser har gällt . Men har direkta gåvor pumpats in i kapitalisternas företag. Storkapitalisterna har fått direkta lindringar för att kunna slå ihop företag. Staten har i ökad omfattning svarat för forsknings- och utvecklingskostnader för näringslivet. Ett system med statliga garantier för investeringar i har införts. Staten har gått in som delägare med storkapitalet i en rad företag i branscher med stora investeringskostnader och vissa risker. Statligt riskvilligt kapital ställs till kapitalägarnas förfogande genom t. ex. investeringsbanken. och i årets statsverksproposition kan vi notera bl. a. följande konkreta exempel på gåvor och subventioner från staten till det kapitalistiska näringslivet. införes ett extra investeringsavdrag på , vilket under höstriksdagen höjs till . Detta innebär att bolagen slipper att skatta för den andel av vinsten som investeras och som motsvarar avdraget. skänks till Salénrederierna genom att Salénrederierna kan köpa aktiemajoriteten i varvet för en båt, som man själv åter kommer att äga genom att man får aktiemajoriteten i som båten efter transaktionen tillhör. Genom denna affär kan Salénrederierna skriva över vinster av rederirörelsen till varvet och uppskattningsvis slippa betala i skatt. beviljar regering och riksdag Skandinaviska bankens och enskilda banks ägare befrielse från inkomst- och utskiftningsskatt för att underlätta sammanslagningen av bankerna till Skandinaviska enskilda banken. beslutas också att industrin skall ges ett bidrag till lageruppbyggnad om . Energiskatten sänks för företagen. Under budgetåren 1971/72 och 1972/73 beräknas denna åtgärd ha medfört en minskning av skatteintäkterna med . De här redovisade skänkernas summa 1971 är svåra att exakt beräkna. Netto torde de vara av en storleksordning på . Bidrag ges till åtgärder mot vatten- och luftföroreningar inom industrin. Kapitalet får alltså bidrag till sådana utgifter de själva bort åläggas att stå för. Först beviljas ett anslag om . Vpk ansåg att 10 miljoner kunde anses skäligt till småföretag. Men regeringen lät inte nöja sig därmed. Utöver de beviljade 50 miljonerna spädde man i stället på med ytterligare i en särskild proposition. Åter beviljas bidrag till lageruppbyggnad inom industrin med . Investeringsavdragen om fortsätter att gälla. Men de ökas till . Då införs dessutom ett investeringsavdrag på för industrins byggnadsinvesteringar. Ett statligt stöd till företag som är nedläggningshotade beslutas. För ändamålet anslås . En riktig politik hade krävt ökad insyn och en väsentligen tidigarelagd varselplikt. införs också ett utbildningsbidrag för personalutbildning i företag som överväger temporära driftsinskränkningar. Denna understödsverksamhet skall utgå till företaget med per arbetad timme. En rad anslag utgår för exportfrämjande åtgärder, vilket är liktydigt med att staten med skattemedel till viss del svarar för kapitalets reklamkostnader. Till ASEA-Atom, som staten äger gemensamt med ASEA, utökas kapitalet, och staten avsätter . De här redovisade gåvorna och subventionerna till företagen torde netto vara av storleksordningen . 1973/74. Den i vår presenterade statsverkspropositionen innehåller bl. a. följande subventioner, avdrag för och gåvor till företagen: Bidrag till företagarföreningar 11 400 000 » Täckande av förluster i anledning av statligt stöd till hantverks- och industriföretag 20 000 000 » Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin 50 000 000 » Exportfrämjande åtgärder 39 125 000 » Nedsatt energiskatt (skattningsvis) 25 000 000 » Särskilt investeringsavdrag för maskiner och inventarier (skattningsvis) 400 000 000 » Särskilt investeringsavdrag för byggnadsinvesteringar (skattningsvis) 100 000 000 » Omställningsfrämjande åtgärder för viss industri 5 000 000 » Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier till vissa företag 825 000 » Av dessa bidrag fordrar ett par särskild anmärkning. Av bidragen till miljövårdande åtgärder inom industrin anser vpk att småföretag bör kunna ges sådant stöd om särskilda skäl föreligger. För detta ändamål bör därför avsättas . Vidare ingår under rubriken »exportfrämjande åtgärder» en rad poster, bakom vilka döljs nomala diplomatiska nödvändigheter. Siffran för det särskilda investeringsavdraget är här en minimisiffra som gäller under förutsättning att inte detta avdrag ytterligare utsträcks. Totalsiffran kan inte beräknas på förhand men blir av minst den storleksordning som den . Utöver de här uppräknade bidragen finns poster i budgeten där staten svarar för direkta forsknings- och andra kostnader för kapitalet. Dessa poster ligger som regel dolda på en rad ställen. I stället för kamp mot höghyror ges bostadsbidrag, vilket enligt regeringen bör betalas ut direkt till värdarna. Budgeten rymmer också sådana poster som , vilket får en institution som främst gynnar kapitalet. Så förhåller det sig också med en del av verksamheten under styrelsen för teknisk utveckling som beviljas ett anslag på . Posternas antal kan mångdubblas. Utvecklingen har varit denna. S. k. juridiska personer, dvs. bolagen, svarar för en allt mindre andel av statens skatteintäkter. Men gåvorna och subventionerna till dem mångdubblas. Kapitalisterna har inte brist på pengar. Skattemässigt är svenska kapitalister väl gynnade. Dessa gåvor till industrin, det stigande understödet, det statliga övertagandet av vissa icke-profitabla uppgifter som sker etc. måste mot denna bakgrund ses som en politik som främjar att vidga klyftorna i samhället till kapitalets förmån. Gåvo- och subventionspolitiken till de kapitalistiska företagen måste bekämpas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att i anledning av propositionen 1973:1 måtte besluta1) Latt upphäva förordningen 1971:928 om tillfällig nedsättning av den allmänna energiskatten, jämte förändringar i denna, 2. att upphäva förordningen 1971:50 om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, jämte förändringar i denna, 3. att upphäva förordningen 1972:718 om särskilt investeringsavdrag för vissa byggnadsarbeten. (vpk) i (vpk) i J) (Se även motionerna 1973:818 och 1973:851.)