mot · FW021727 · 1973-04-03 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:63 angående studiesocialt stöd. Studiemedelssystemet syftar till att underlätta för alla att oavsett den egna ekonomiska situationen ha möjlighet att genomgå utbildning. Den som studerar på studiemedelsberättigad utbildningsanstalt och kan redovisa tillräckliga studieresultat kan, efter prövning mot egen och make/makas inkomst, erhålla studiemedel. Studiemedlet måste ses som en social förmån. Där finns inbyggda sociala moment av stor betydelse för den enskilde studerandes trygghet. Hit måste räknas den långa amorteringstiden och återbetalningsreglernas konstruktion. Den jämförelse som ibland görs mellan studiemedel och banklån i den allmänna debatten är därför inte helt relevant. Det måste emellertid stå klart att studiemedelssystemet inte får ha en sådan konstruktion att det för den studerande framstår som mer attraktivt att ordna sin studiefinansiering vid sidan av studiemedelssystemet. Om så vore fallet skulle de studerande som har en stabil ekonomisk bakgrund, t. ex. genom föräldrarna, bli favoriserade. I proposition 1973:63 ang. det studiesociala stödet aviseras en översyn av återbetalningsreglerna. Denna översyn bör bl. a. ta sikte på att förstärka den studerandes trygghet inför sin studieskuld. Proposition 1973:63 innebär förändringar i det studiesociala stödet i tre avseenden. De vuxenstuderande som har stöd enligt studeihjälpsreglementet överförs till studiemedelssystemet. Beroendet av maka/makes inkomst blir mindre. föreslås fatta ett principbeslut om införande av ett sjukförsäkringssystem för de studerande. Den likabehandling mellan vuxenstuderande inom olika utbildningar som föreslås finner vi vara angelägen. En enig riksdag stod bakom fjolårets principbeslut om detta. Naturligtvis kan enstaka grupper få en något försämrad situation i och med att deras studiestöd kommer att prövas mot egen och maka/makes inkomst och förmögenhet. Dessa nackdelar överväger emellertid inte de stora fördelar som huvudparten av de studerande får. Vi vill i detta sammanhang stryka under att det framstår som angeläget med en samordning av studiemedelssystemet med de ekonomiska förmåner personer under arbetsmarknadsutbildning har. De förändrade regler som föreslås beträffande studiemedlens beroende av maka/makes inkomst är välgrundade. I när den enskildes oberoende i ekonomiskt avseende betonas bör studiemedelssystemet förändras i samma riktning. Den stora principiella nyheten i propositionen är de studerandes sjukförsäkring. skall nu fatta principbeslut om detta och ange riktlinjer för dess införande. De riktlinjer som föredragande statsråd presenterar innehåller enligt vår mening väsentliga brister. Genom att koppla sjukförsäkringssystemet till dem som har studiemedel kommer i praktiken omkring hälften av de berörda studerande även fortsättningsvis att ställas utan sjukförsäkring. Vi vill föreslå följande riktlinjer för sjukförsäkringssystemet: Försäkringen bör omfatta alla. Den studerande som inte uppbär studiemedel bör erhålla ett kontant stöd. Karenstiden bör sättas . Sjukförsäkringen bör finansieras av de försäkrade genom avdrag för premie vid utbetalning av studiemedel. Premien bör avräknas från återbetalningsdelen inom studiemedlen. De studerande som inte har studiemedel bör betala sin avgift i annan ordning, förslagsvis via en sjukförsäkringsavgift på skattsedeln. Vaije sjukvecka bör räknas som 1 poäng vid meritering för Försäkringen bör gälla från . I övrigt bör propositionens förslag till riktlinjer genomföras. Ett centralt moment i debatten kring studiemedlen har varit bidragsdelens andel av studiemedelsbeloppet. Genom penningvärdeförsämringen har denna andel urholkats kraftigt sedan 1964 års studiesociala reform. Från främst studerandehåll har framförts krav om ett återställande till den ursprungliga nivån. I proposition 1973:63 föreslås en uppräkning av beloppen. Denna uppräkning stannar dock vid . Mot bakgrund av det minskade attraktionsvärde studiemedelssystemet har visat sig ha måste det anses vara angeläget att bidragsdelen inte tillåts urholkas ytterligare. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. beslutar att som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts beträffande riktlinjerna för de studerandes sjukförsäkringssystem, 2. hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till värdesäkring av studiemedlen så att bidragsdelen ej urholkas ytterligare.