mot · FW022085 · 1973-11-01 00:00:00 — Förutom att möjliggöra en ökad efterfrågan på arbetskraft torde avgiftssänkningar av detta slag också genom att vara kostnadsåterhållande positivt kunna påverka prisutvecklingen. Sysselsättningseffekten av t. ex. en sänkt arbetsgivaravgift är emellertid svår att beräkna, inte minst med tanke på att det huvudsakligen är en otillräcklig efterfrågan på varor och tjänster som håller tillbaka produktionen. Sänkt direkt skatt. Detta kan lättast åstadkommas genom en sänkning av uttagsprocenten. Resultatet blir en omedelbar ökning av de disponibla inkomsterna och en därav direkt följande ökning av det privata konsumtionsutrymmet. En ökning av den privata konsumtionen leder i sin tur till en ökad efterfrågan på arbetskraft. I ett läge där det är oklart om en påtaglig uppgång i konjunkturen är att vänta inom en förhållande vis nära framtid kan det möjligen anföras att ändringar av avgiftsuttaget är mindre lämpliga. En sänkning av de indirekta skatterna får samma direkta stimulanseffekt som en sänkning av den direkta skatten. Därtill är det möjligt att snabbare genomföra ändringar. Det är troligt att en sänkning av mervärdeskatten får en effekt på samhällsekonomin som överstiger effekten av en motsvarande sänkning av den direkta skatten därför att många konsumenter i medvetenhet om att moms-höjning åter kan bli aktuell tidigarelägger en del av sin konsumtion. Till förmån för en sänkning av mervärdeskatten talar också att en sådan får direkta prisdämpande effekter. Ökade sociala bidrag. Konsumtionen kan också stimuleras genom ökade sociala bidrag. Det torde emellertid inte vara möjligt att i ett förändrat konjunkturläge på nytt sänka bidragen höjningen blir en för framtiden fast utgift som måste finansieras genom ökade skatteinkomster. Sociala bidrag kan därför knappast beskrivas som konjunkturpolitiska åtgärder i egentlig mening. Regionalt verkande åtgärder. För att särskilt stimulera sysselsättningen inom det s. k. stödområdet är en sänkning av arbetsgivaravgiften inom detta tänkbar. Särskilt i kombination med en allmän efterfrågestimulans är det troligt att detta skulle ge betydande sysselsättningseffekter. Man bör emellertid vara medveten om att om en regional sänkning av arbetsgivaravgiften genomförs, är det inte realistiskt att tänka sig en senare höjning av denna. Men det är sannolikt att stödområdet inom överskådlig framtid kommer att ha speciella sysselsättningsproblem. Detta skulle motivera den stimulans som en permanent differentiering av arbetsgivaravgiften utgör. Åtgärder för att förbättra den äldre arbetskraftens situation pä arbetsmarknaden. Under de senaste årens arbetslöshet har inte minst den äldre arbetskraften kommit emellan. Åtgärder kan därför vara motiverade i syfte att öka den äldre arbetskraftens attraktivitet. Detta skulle t. ex. kunna ske genom en differentiering av ATP-uttaget med hänsyn till ålder. Också detta hör till den typ av åtgärder som man får räkna med också måste bli permanenta. Regeringen har i det stimulanspaket som lagts fram i propositionen 1973:165 nästan helt koncentrerat sina insatser på selektiva åtgärder och åtgärder som är ägnade att öka den offentliga sektorn. Det råder uppenbarligen politisk enighet om att ekonomisk-politiska stimulansåtgärder är nödvändiga i dagens läge för att öka efterfrågan i samhället och därmed förbättra sysselsättningsläget. Moderata samlingspartiet ifrågasätter emellertid om regeringsförslaget är bäst ägnat att ge dessa effekter. Till betydande del kan knappast regeringsförslagen karakteriseras som stimulanspolitiska åtgärder i egentlig mening. Det naturliga hade varit att dessa förslag som vi till stor del ser som i och för sig önskvärda reformer hade behandlats i ett större sammanhang, nämligen då statsverkspropositionen läggs och då kunde vägas mot andra önskemål. Med tanke på den höga arbetslösheten bland lärare finner vi det emellertid motiverat att redan nu tillstyrka förslaget om särskilda åtgärder på utbildningspolitikens område. Primärt förordar vi alltså en annan åtgärdsprioritering. Därvid skulle en sänkning av mervärdeskatten och en barnbidragshöjning stå i centrum. Enligt vår uppfattning skulle dessa åtgärder tillsammans med våra övriga förslag bättre än regeringspaketet medverka till en snabb välfärdstillväxt, full sysselsättning och stabila priser som vi i mindre grad binder oss för framtida utgifter på den offentliga sektorn. Vi är emellertid medvetna om att även andra åtgärder än de vi här föreslår också är ägnade att medverka till den erforderliga stimulansen. Mot denna bakgrund är vi alltså också beredda att vid utskottsbehandling överväga andra alternativ. Endast under förutsättning att våra egna förslag inte bifalles är vi beredda att stöda regeringsförslaget. I första hand föreslår vi alltså: En sänkning av mervärdeskatten . En sänkning av arbetsgivaravgiften inom det allmänna stödområdet . Tillsättandet av en parlamentarisk utredning med uppgift att undersöka möjligheterna av en differentiering av ATP-avgiften med hänsyn till ålder. Tillsättandet av en parlamentarisk besparingsutredning med uppgift att granska den offentliga sektorns expansion, föreslå besparings- och rationaliseringsåtgärder samt klarlägga hur den hittillsvarande automatiken i det allmännas utgiftsutveckling skall kunna brytas. Särskilda åtgärder för att förbättra den mindre och medelstora företagsamhetens situation: ökad återlånerätt från AP-fonden samt en utredning av möjligheterna att via skattelättnader stimulera till ett ökat nyföretagande. Utarbetandet av ett stabiliseringspolitiskt program i samverkan mellan regeringen, oppositionspartierna, näringslivet och parterna på arbetsmarknaden. I enlighet med Kungl. En höjning av det allmänna barnbidraget samt studiebidraget och det förlängda barnbidraget. Särskilda åtgärder på skolans område. En förlängning av prisstoppet på livsmedel. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig författningstext. Åberopande det anförda hemställs att i anledning av Kungl. 1. godkänner inriktning och utformning av den ekonomiska politiken i enlighet med vad som i motionen och i enlighet med punkterna A 16 ovan anförts. 2. bifaller vad som i motionen föreslagits enligt punkterna B 13 ovan. PER () i Gäddvik N. () i Trobro G. () GOTAB 73 5385 S 1973