mot · FW021699 · 1973-04-03 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:54 angående vuxenutbildning. I propositionen 1973:54 föreslås bl. a. att medel beviljas för en ny folkhögskola i . statsverksproposition anmäldes att avvecklingen av folkskoleseminariet i avsågs komma till stånd med början av /72. I propositionen framhålls också att, om SÖ () fann det lämpligt att annan statlig utbildning skulle förläggas till , det ankom på SÖ att inkomma till Kungl. Maj:t med förslag i frågan. Vid ärendets behandling i avgavs fyra motioner med det gemensamma syftet att få någon form av utbildningsverksamhet förlagd till som ersättning för seminariet. beslutade ge till känna att den förutsatte att Kungl. Maj:t vid fastställandet av tidpunkten, då avvecklingen skulle börja, beaktade eventuella möjligheter att låta seminarieverksamheten följas av annan verksamhet och att de statliga myndigheter, inte minst SÖ, som hade kontakt med problemet övervägde vilka initiativ som kunde tas. Det var vidare bestämda mening att lokala initiativ som krävde statens medverkan skulle prövas i positiv anda. Maj:t fäste därefter, , SÖ:s uppmärksamhet på vad anfört om avvecklingen av folkskoleseminariet i . dels att folkskoleseminariet i skall avvecklas fr. o. m. /72 med en årskurs i sänder och upphöra vid utgången av , dels att uppdra åt statens förhandlingsnämnd att föra förhandlingar angående försäljning av tomt och byggnader för folkskoleseminariet i . Maj:ts beslut anmäldes statsverksproposition. Föredraganden förklarade härvid att han var beredd att i positiv anda pröva förslag att förlägga andra utbildningar till lokaler. riksdag tillännagav med anledning av motionen 1971:840 ånyo önskvärdheten av att ersättning för seminarieverksamheten i någon form tillförs . Härvid borde även alternativ som ligger utanför utbildningssektom övervägas. Med hänsyn till vad föregående års riksdag gett till känna förutsattes SÖ och andra myndigheter pröva förekommande förslag i frågan seriöst. räknade också med aktiv medverkan från berörda statliga myndigheters sida för att lösa denna fråga. Vidare framhölls dels de svårigheter av arbetsmarknadsmässig natur som kan uppkomma, om man inte finner någon ersättning för seminarieverksamheten, dels den enighet som råder om vikten av regional spridning av olika aktiviteter. Merkostnader för resor m. m. borde därför inte tillmätas avgörande betydelse vid valet mellan och andra lokaliseringsorter. fäste SÖ:s uppmärksamhet på vad anfört om avvecklingen av folkskoleseminariet i . Frågan om avveckling togs även upp senare vid riksdag genom i Gäddvik interpellation angående sysselsättningsskapande åtgärder i . Statsrådet framhöll i sitt svar att departementet prövat praktiskt taget alla tänkbara alternativ och nämnde särskilt klasslärarhögskola, filial till lärarhögskola, förskollärarutbildning samt utbildning av studie- och yrkesorienteringsfunktionärer. På basis av riksdagsuttalandet hade statsrådet vänt sig till SÖ och begärt att SÖ än en gång och i samråd med arbetsmarknadsmyndigheterna inventerade vilka möjligheter som förelåg att förlägga ny verksamhet inom utbildningsområdet till . Vid tjänstgjorde på heltid läsåret 19701971, dvs. vid tiden för nedläggningsbeslutet: 3 övningslärare (musik, gymnastik och teckning) 1 maskinist 1 kontorsbiträde 6 övningsskollärare tjänstgjorde på deltid: 9 timlärare (varav 5 handledare) 1 sjuksköterska 1 bibliotekarie kontorspersonal (2 personer) städpersonal (4 personer) övningsskoldelen av seminariet har inplanerats i skollokalerna för låg- och mellanstadium i länsskolnämndens prövning av lokalbehovet för utbyggnad av i . SÖ har funnit att den fortsatta planeringen bör utgå härifrån. Till seminariet hör dessutom ett elevhem som rymmer 16 elevrum och ett samlingsrum med pentry. Sammanfattningsvis kan konstateras att eventuell ny utbildningsverksamhet som ersättning för folkskoleseminariet i bör dels omfatta 7075 elever samt en skolledare, 56 lärare på heltid, en vaktmästare, en maskinist och en kontorist jämte deltidsanställd per dels med hänsyn till skollokalernas nuvarande utformning vara av övervägande teoretisk karaktär. SÖ tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att pröva möjligheterna att lokalisera lämpliga utbildningar till . Därvid förutsattes att utbildningarna i möjligaste mån skulle förläggas till folkskoleseminariets lokaler i , eftersom folkskoleseminariet enligt statsmakternas beslut skall upphöra . Arbetsgruppen har överlämnat sina förslag till SÖ. SÖ har senare i sin anslagsframställning för /74 begärt medel för viss ersättningsverksamhet vid seminariet. SÖ konstaterar att skolväsendet redan nu är väl utbyggt i såväl som . F. n. finns i länet tillgång till klasslärarutbildning i , arbetsmarknadsutbildning i huvudparten av länets kommuner, sju folkhögskolor samt gymnasieskola i 13 av de 14 kommunerna. I den mån ytterligare utbildningsverksamhet skall etableras i måste man inrikta sig på mer specifika utbildningar och utgå från ett jämförelsevis stort rekryteringsområde. SÖ uppställer därför två särskilda krav för lokalisering av ytterligare utbildning i . Det ena kravet är vikten av att utnyttja de för denna region unika resurserna som ligger i kunskaper i finska språket och kulturen m. m. Dessa resurser innebär otvivelaktigt en studiestimulerande och motiverande bakgrund och miljö för utbildningar med anknytning framför allt till det finska språkområdet. Det andra kravet gäller önskvärdheten av ett större upptagningsområde än . Det innehåll SÖ gett det första kravet gör det naturligt att räkna med att elever skall kunna rekryteras från hela riket. Arbetsgruppen fann skäl att närmare undersöka om utbildningsverksamheter som arbetsmarknadsutbildningen, gymnasieskolans studievägar, utbildningar i finska språket samt speciell utbildning för finsktalande ungdom är av sådant slag att de kan och bör förläggas till . Arbetsgruppen har vidare efter genomgången undersökning kommit fram till att som ersättning för folkskoleseminariet i föreslå följande utbildningar. A. Fortbildningskurs i finska för finskspråkiga lärare på låg- och mellanstadium samt i förskolan, . B. Intensivkurs i finska för lärare på låg- och mellanstadium samt i förskolan, . C. Intensivkurs i finska för lärare i gymnasieskolan och inom arbetsmarknadsutbildningen, . D. Intensivkurs i finska för ledare av olika fritidsaktiviteter m. fl., . E. Introduktionskurs i finska för arbetsledare, personalanställare, fackliga förtroendemän m. fl., . F. Introduktionskurs i gymnasieskola och arbetsliv för finsktalande ungdom i åldern , . Förslaget innebär således att kurser i finska för lärare och andra yrkeskategorier samt försöksvis också kurser i svenska m. m. för invandrade finska ungdomar förläggs till folkskoleseminariets i fr. o. m. /74. Förslaget innebär också att folkskoleseminariet i fr. o. m. ombildas till en med anknytning till det finska språket och med staten som huvudman. SÖ förordar att skolstyrelsen i kommun skall fungera som styrelse för institutet. Den pedagogiska ledningen föreslås omhänderhas av skolstyrelsen, i samråd med fortbildningsavdelningen vid i och länsskolnämnden i . Kursdeltagarna som skall rekryteras från hela riket bör antagas av styrelsen för skolan. I fråga om kursen för introduktion i gymnasieskola och arbetsliv för finsktalande ungdom bör intagningen ske efter samråd med i . I avvaktan på erfarenheter av bl. a. möjligheterna att rekrytera deltagare till kurserna bör organisationen beräknas omfatta åtta terminskurser, två tioveckorskurser och två femveckorskurser per läsår. Enligt de provisoriska kursplanerna beräknas timtalet totalt till ca , vilket medger cirka sex heltidsanställda lärare förutom timlärare och föreläsare. Härtill kommer ca för auskultationer och studiebesök. SÖ:s förslag innebär maximalt en kapacitet på 114 årselevplatser. Den föreslagna verksamheten beräknas få en sådan omfattning att den kan ersätta seminariet. Verksamheten kräver således en skolledare. Seminariets nuvarande personal för administration etc. bör bibehållas, dvs. på heltid en vaktmästare, en maskinist och ett kontorsbiträde samt på deltid en läkare, en sjuksköterska, en bibliotekarie, kontorspersonal och städpersonal. Då samtliga kursdeltagare bör beräknas ha behov av tillfällig bostad i bör härutöver anställas en inackorderingsvärd/elevhemsföreståndare. Ytterligare skäl härför är den tillsyn och hjälp som framför allt deltagarna i kursen för finsktalande ungdom behöver. 1 lika hög grad finns behov av en fritidskonsulent för att organisera särskilda språkstimulerande fritidsaktiviteter för kursdeltagarna och introducera dem i de olika fritidsaktiviteterna i med omgivning. SÖ beräknar att seminariebyggnaden tills vidare är tillräcklig som skollokal för de nya kurserna. Särskild ombyggnad krävs ej. Däremot torde vissa underhållsarbeten och reparationer vara nödvändiga. Bibliotek och övrig nuvarande utrustning beräknas stå till förfogande för verksamheten. Önskvärt är att två inlärningsstudior inreds. förutsätts få i uppdrag att vidta erforderliga åtgärder. SÖ har inte räknat med att övningsskoldelen skall ingå i de skollokaler som används för de nya utbildningarna. F. n. torde inte ytterligare elevhemsbostäder vara behövliga. Om så skulle bli fallet bör emellertid de elevhem som hört till den nedlagda riksyrkesskolan med medgivande kunna ställas till förfogande utan ändring av huvudmannaskapet. Under introduktions- och uppbyggnadstiden behöver ett betydande arbete läggas ned på informationsverksamhet. Det behövs såväl personlig information genom folders som annonser o. d. När det gäller att nå fram med information till finsktalande ungdom kan det också i vissa fall bli nödvändigt med uppsökande verksamhet. För att verksamheten skall kunna påbörjas krävs att förberedelser inleds . Det bör enligt SÖ uppdras åt rektor vid folkskoleseminariet att verkställa förberedelserna under ledning av skolstyrelsen i . Medel bör även finnas till förfogande för eventuellt behov av expertmedverkan. Den totala kostnaden för institutet beräknas /74 till inemot 8 milj. kr. Härav föreslås att ett belopp av ca 4,4 milj. kr. förs upp under ett särskilt förslagsanslag . Övriga kostnader bör föras upp under anslagen till driften av grundskolor och gymnasieskolor samt till arbetsmarknadsutbildningen. Detta SÖ:s förslag, som framkommit efter ett seriöst utredningsarbete, har förkastat och ersatt med ett som det förefaller i stor hast framtaget förslag om att inrätta en föreningsbedriven folkhögskola i seminariums lokaler. Såsom framgår bl. a. av SÖ:s utredning angående ersättningsverksamhet i finns det redan sju folkhögskolor i . Antalet folkhögskoleplatser i länet är cirka fler per 1 000 innevånare än i riket i övrigt. utreder f. ö. möjligheterna att nedbringa antalet folkhögskoleplatser i länet. En av de sju folkhögskolorna i ligger i svenska , Tomedalens folkhögskola i . Lärare, övriga anställda och elever vid denna skola är till stor del både svensk- och finskspråkiga. Skolan har också under haft försöksverksamhet med ca 1215 finska invandrare, dvs. den grupp som den nu föreslagna folkhögskolan i i första hand är avsedd för. Enligt senaste uppgifter () avses nya folkhögskola starta med ca 40 elever . Säkerligen kan med små merkostnader bereda plats för motsvarande antal finska invandrare. Anmärkas kan att på finska sidan av finns två folkhögskolor (i och ). Dessa skolor har också viss undervisning i svenska språket. Det finns alltså redan tre folkhögskolor i nedre . Som bekant bedöms folkhögskolornas rekryteringsunderlag vara nedåtgående. Denna summariska redogörelse visar hur svagt underlaget är för en ny folkhögskola i . Som framgår av SÖ:s utredning har ej heller funnit skäl förorda en ny folkhögskola i . har uttalat sig för en täckande ersättning för det nedlagda folkskoleseminariet i . Förslaget om en ny folkhögskola i med i som huvudman innebär en kraftig nedprutning av såväl antalet lärartjänster som antalet elevplatser. Det mesta tyder tyvärr på att det blir i som genom denna föreslagna skola får sämre framtidsbetingelser. Någon säkerhet att kvarstå i statlig tjänst för övrig personal vid seminariet såsom kanslist, vaktmästare och städpersonal ger heller inte propositionens förslag. Det rör sig om personalfrågor av icke ringa betydelse. Personalen kommer att överföras från statlig tjänst till anställning hos en stiftelse. Löneförmåner, pensionsförmåner och anställningstrygghet blir sannolikt berörda härav. Sammanfattningsvis kan alltså fastslås att den föreslagna nya folkhögskolan är en dålig ersättning för det nedlagda seminariet till berörd bygd och personal. Den nya skolan kommer också att menligt inverka på annan befintlig folkhögskoleverksamhet i . Vi tror att genom sina upprepade beslut, innebärande bestämda önskemål om en varaktig ny verksamhet i som ersättning för det nedlagda seminariet, avsett att stödja realistiska objekt, förlagda till denna utflyttningsdrabbade gränsbygd. Vi har därför motionsvägen framfört SÖ:s ovan återgivna förslag om ett i . Det nya institutet och kan ge möjlighet till förstärkta insatser för de finska invandrarnas utbildning och till bestående utbildningsverksamhet i gränsbygden. Vi kan inte dela statsrådet invändning att SÖ:s förslag skulle innebära genomgripande förändringar i principerna för fortbildning. Oavsett hur man vill kategorisera den av SÖ föreslagna utbildningen bör den med hänsyn till angelägenheten och det påvisade behovet utan ytterligare tidsfördröjning kunna komma till stånd som försöksverksamhet. Möjlighet torde också finnas att begränsa förslagets kostnader. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att med avslag på propositionen 1973:54 såvitt avser förslaget om upplåtande av vissa seminarielokaler i måtte besluta att inrätta ett i i enlighet med SÖ:s förslag. PER () i Gäddvik () i Holmgården () MACP. () () ()