mot · FW02134 · 1973-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder mot internationell skatteflykt. Den större rörligheten hos kapital och personer, som ägt rum , har medfört ökande svårigheter för enskilda stater att i vissa fall komma till rätta med skatte- och kapitalflyktsproblem till tredje land. Dessa problem aktualiseras inte minst för ett land som , som har ambitioner att föra en social och rättvis skattepolitik och därvid lägger en större del av skattebördan på höginkomsttagare och arbetsfria inkomster. Problemen underlättas inte heller av att det i finns vissa utpräglade skatteflyktsländer, exempelvis och , som tycks ha som målsättning att utforma sin skatte- och banklagstiftning så att skatte- och kapitalflykten från andra länder stimuleras i så stor utsträckning som möjligt. Dessa länder agerar ofta som sabotörer av försöken att komma till rätta med skatteflyktsproblemen på internationell basis. Internationell skatteflykt pågår som regel i det tysta. har dock en del fall uppmärksammats. Det är ingen överdrift att säga att de exempel på internationell skatteflykt av svenska medborgare som har kommit till allmänhetens kännedom har väckt en stark irritation. Förutom det berättigade i att komma åt sådana fall är det också viktigt med hänsyn till den allmänna skattemoralen att strävandena att komma till rätta med den internationella skatteflykten intensifieras. Vissa punktåtgärder som helt eller delvis riktar sig mot internationella skatteflyktstransaktioner av svenska medborgare och skattesubjekt har också vidtagits eller är under förberedande. Exempel på detta är avskaffad avdragsrätt för pensionsförsäkringspremier som inbetalas till utländska försäkringsbolag, utredningsarbetet med en begränsning av avdragsrätten för periodiskt understöd samt krav på utredning av de multinationella företagens beskattning. Värdet av fortgående punktåtgärder bör naturligtvis inte förringas, men det torde inte råda något tvivel om att ett mera samlat grepp skulle innebära en effektivisering i förhållande till nuläget. Starka skäl talar därför för att en särskild utredning bör tillsättas. I en nyligen publicerad doktorsavhandling med titeln och kapitalflykt redovisar en del av de brister som f. n. finns såväl i svensk skattelagstiftning som i gjorda överenskommelser med främmande stater med hänsyn till önskemålet att mera effektivt kunna komma till rätta med olika fall av internationell skatteflykt. Rent allmänt kan man säga att den internationella skatteflykten främjas av att bosättningsstatsprincipen intar en sä framträdande plats både i intern skattelagstiftning och i internationella skatteavtal. beskattning där inkomsterna uppkommer, i ökad utsträckning skulle ersätta bosättningsstatsprincipen i varje fall för vissa slag av inkomster, så skulle säkerligen incitamenten till internationell skatteflykt försvagas. 1 vissa fall används för övrigt redan nu källstatsprincipen, exempelvis för inkomster av fast egendom och rörelse. Lindencrona konstaterar för sin del att när det gäller skatteschweizarna, synes främst förekomsten av privata pensioner och livräntor samt därefter royalties, räntor och aktieutdelningar vara av störst betydelse vid beslut om skenbar eller verklig utflyttning. Han anser också att pensionerna så till vida står i en klass för sig som skatteavdrag för premierna en gång har medgivits. Man utnyttjar alltså först skatteavdragen i och flyttar sedan ut och åtnjuter pensionsförmånerna exempelvis i . En sådan orimlighet i nuvarande skattelagstiftning måste självfallet undanröjas. Här kan användandet av källstatsprincipen för pensioner och övriga uppräknade slag av inkomster vara ett sätt att komma fram till en lösning. En annan metod för att effektivisera beskattningen vid internationella skatteflyktsfall som Lindencrona berör vore att revidera den treårsregel som gäller i det svensk-schweiziska skatteavtalet för alla fall av inte helt klara utflyttningar. Här bör övervägas om inte den treåriga beskattningsrätten för ursprungslandet bör utsträckas till att avse samtliga fall av utflyttning och även kunna utsträckas ytterligare såväl tidsmässigt, vilket skett i en del andra internationella skatteavtal, som med avseende på dess materiella omfattning. Arvsskatteförorsakade utflyttningar är ett annat område som bör ägnas uppmärksamhet. Orsaken är också här främst att skattereglerna helt bygger på bosättningsstatsprincipen, även om bosättningen i det nya landet bara varat . För dessa fall existerar således inte ens någon treårsregel. Slutligen bör också uppmärksamhet ägnas åt de speciella skatteflyktsproblem som kan uppkomma genom varu- eller tjänsteproducerande multinationella företags verksamhet. Den utredning som begärdes av riksdag har ännu ej tillsatts. Vad som här anförts är exempel på arbetsuppgifter för en utredning kring den internationella skatteflykten. Utgångspunkten för utredningens arbete bör i övrigt vara en närmare kartläggning av de skattemässiga utflyttningar som har ägt rum liksom en analys av de problem som det obeskattade anonyma kapitalet medför såväl skatte-som kontrollmässigt. Det finns ingen anledning att sticka under stol med att problemen med den internationella skatteflykten kan vara svåra att komma till rätta med. Svårigheterna kan bero på bristande kontroll och obefintligt administrativt samarbete stater emellan. En annan orsak är skattelagstiftningens olikartade utformning och olika höjd i olika länder i . Mera effektiva åtgärder mot internationell skatteflykt kan delvis åstadkommas genom intern svensk lagstiftning. Problemets internationella karaktär och utformningen av nu existerande dubbelbeskattningsavtal som i alltför liten utsträckning beaktar skatteflyktsfrågoma gör emellertid att internationell samverkan är synnerligen önskvärd. Den internationella skatteflykten uppmärksammas nu i ökad utsträckning av flera stater i . Så har exempelvis i förts en livlig debatt om olika tänkbara åtgärder mot internationell skatteflykt, särskilt sedan publicerat ett lagförslag härom. Det innehåller bl. a. förslag om att person som utflyttat till ett Oasenland (skatteparadis) men har väsentlig ekonomisk anknytning till skall anses vara bosatt i ur skattesynpunkt under . Vid utflyttning skulle vidare aktier och andelar, i de fall realisationsvinstbeskattning föreligger för dem i , betraktas som realiserade. Ett liknande intersse för en reglering av skatteflyktsproblemen finns säkerligen också i våra nordiska grannländer. Man bör därför från svensk sida undersöka möjligheterna att få upp frågan om effektivare åtgärder mot den internationella skatteflykten på dagordning. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att hos Kungl. begära utredning och förslag om ökade åtgärder mot internationell skatteflykt. () ()