mot · FW022146 · 1973-11-20 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:178 med förslag till ändring i distriktsveterinärorganisationen, m. m. Maj:ts proposition 1973:178 föreslås ändringar i distriktsveterinärorganisationen, m. m. Förslaget bygger på det framlagda betänkandet om veterinärdistriktsindelningen m. m. och innebär för stora delar av landet främst skogslänen en markant minskning av antalet distriktsveterinärer. Inom exempelvis föreslås en minskning från elva till nio tjänster. Minskningen drabbar i detta län liksom i de flesta andra främst de bygder som har stora avstånd till större centralorter. Utvecklingen inom jordbruksnäringen präglades av minskning av såväl brukad åkerareal som djurantal. Både utredningen och propositionen har påverkats av denna utveckling. Men numera torde den nedgående trenden för jordbruket ha upphört. I stället förefaller det nu att finnas ett påtagligt ökat intresse för att driva jordbruk, även i de delar av landet där de som bedömdes som experter tidigare ej räknat med ett för framtiden bestående jordbruk. I åtskilliga bygder etablerar sig nu unga familjer som jordbrukare med omfattande djurhållning. Härvidlag spelar nog både människomas ändrade värderingar och det prisstöd in som utgår för mjölk-, kött- och fläskproduktionen i främst . Den preliminära djurstatistiken för visar att samtliga djurslag även mjölkkoma ökat , vilket bör vara ett bevis för att en positiv utveckling inletts. Fåren tycks inte ingå i underlaget för beräkningarna av jämförelsetal mellan de olika veterinärdistrikten i såväl utredningen som propositionen. Detta medför att statistiken blir sämre för än den annars skulle bli, eftersom i länet finnes inte mindre än nära 15 000 får. Det är dessutom uppenbart att den moderna djurhållningen kräver mer veterinärmedicinsk omsorg per djur än vad fallet var för något årtionde sedan. Resavstånden betyder mycket vid bedömning av behovet av antal veterinärtjänster. Att ha tillgång till veterinär inom rimligt avstånd innebär en trygghet för djurägama. Dras en veterinärtjänst in i en bygd, kan det få mycket negativt inflytande på utvecklingen av jordbruket och djurhållningen i den bygden. från regional- och sysselsättningspolitisk synpunkt är det synnerligen viktigt att alla arbetstillfällen i glesbygderna tillvaratas. Jordbruksnäringen och dess utveckling betyder här mycket. Från allmän djurskyddssynpunkt är det även betydelsefullt att antalet veterinärer ej minskas. I föreslås indragning av nuvarande tjänster i (kommun) och (). Både länsveterinären och har 1970 föreslagit att tjänsten i skulle behållas. För delarna , och skulle avstånden till veterinär bli mycket stora om tjänsten dras in och närmaste veterinär finns i . De ovan angivna synpunkterna på utveckling av jordbruket gäller i hög grad för dessa bygder. Dessutom finnes i en djurpark, som fordrar veterinärmedicinsk service. Denna djurpark betyder mycket för bl. a. turismen i bygden. Ser man på jämförelsetal enligt propositionen för distrikt, vari , och kommuner ingår, skulle detta med ett bibehållande av tjänsten i bli 2 024 i stället för 2 529. Med hänsyn till de stora avstånden bör detta lägre tal vara tillräckligt, speciellt som utvecklingen som framhållits ovan torde bli mer positiv i länet än vad beräkningarna utvisar. Den andra föreslagna indragningen gäller . Även inom som enligt förslaget endast får två tjänster finns alla skäl att mot bakgrund av samma tendenser behålla antalet tjänster vid tre, nämhgen önskemålet att gynna jordbrukets utveckling och de stora avstånd till veterinären vilka skulle drabba den bygd som råkar ut för indragningen. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid behandling av proposition 1973:178 beslutar att antalet distriktsveterinärtjänster i även i den nya organisationen skall vara elva. GOTAB 73 5473 S 1973