mot · FW021342 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar i och i angående registrering av svenska fartyg under utländsk flagg. Sjöfarten har mötts av allt större problem i fråga om registrering av svenska fartyg under främmande flagg. Svenskt sjöfolk berövas genom detta sina arbetsplatser, och sjöfartsnettot, som är av betydelse för varje lands ekonomi och näringsliv, minskar genom sådana åtgärder. En utredning som företogs 1972 genom försorg visade att 30-talet svenska fartyg, varav 5 under bekvämlighetsflagg, var registrerade under utländsk flagg. I verkligheten torde det röra sig om betydligt fler. Av de nämnda fartygen gick 14 stycken under holländsk, 6 stycken under tysk, 4 stycken under engelsk och 4 stycken under panamansk flagg. Av rederierna var det främst Salénrederierna, , och som äger fartygen till 2/3 eller mer. Enligt utredningen »torde det vara uppenbart att de svenska rederierna i allt större utsträckning kommer att sätta fler fartyg under utländsk flagg än vad som är fallet. Samverkan mellan olika rederier, svenska och utländska i s. k. pooler, kommer att utvecklas starkt. Det är därför en tvingande nödvändighet att detta problem redan på ett tidigt stadium beaktas så att vi inte befinner oss i det läget att det stora flertalet svenska fartyg registreras under utländsk flagg.» Skilda anledningar finns till registrering utomlands men är genomgående avhängiga av gynnsammare ekonomiska villkor som kommer redarna till godo. Exempel är att registrerar man ett fartyg i erhåller man statssubvention på nybyggnadspriset, i fick man för ett pär år sedan och till osv. En annan anledning till utlandsetablering kan vara att man ingår i europeiska konsortier och att ett eller flera av fartygen delvis ägs av utländska intressen. Man kan också tänka sig att när ett fartyg under en fraktdepression blir olönsamt att driva under svensk flagg, kanske en redare flyttar fartyget utomlands tillfälligtvis för att under billigare flagg invänta bättre priser på andrahandsmarknaden för fartyg. Därmed får han mer kontan ter att investera i ett ersättningsfartyg under svensk flagg. Ytterligare en anledning till utlandsetablering är att det kan vara enda möjligheten att erhålla, eller få behålla, vissa betydande lastkontrakt. Genom den av redovisade utredningen framgår det att sjöfolket i svenska handelsflottan berövats inte mindre än 1 200 arbetsplatser. Det är samma mängd som var arbetslösa. av sjömanskåren var registrerade som arbetslösa . Hur stor del av sjöfartsnettot, ca , som förlorades på grund av utländsk registrering av fartyg är svårt att uppskatta men torde vara betydande. Därtill kommer ansenliga skattebelopp som undanhålls stat och kommun. Dels är det här fråga om företagsskatt, dels inkomstskatt. En utredning för att kartlägga orsaker och verkningar till flaggflykten och för att föreslå åtgärder genom t. ex. skärpt svensk lagstiftning bör därför tillsättas. Det bör anses som självklart att redarna och de sjöfackliga organisationerna bör delta i detta utredningsarbete. Här bör bl. a. prövas om registrering av fartyg skall ske genom nationalitetsbestämning eller om registrering helt skall föras på ägare av fartyg. Trots vissa internationella överenskommelser har problemen kring flaggflykten ökat. Kommunikationsministern framhöll i ett interpellationssvar i att »det återstår mycket att göra på det internationella planet för sjösäkerhet och social trygghet ombord». möjligheter att på detta område genomdriva snabba och avgörande förbättringar är av naturliga skäl begränsade, men deltar aktivt i det internationella arbetet. Enligt vår mening är det angeläget att åtgärder vidtas för att hindra registrering under utländsk flagg eller övergång till bekvämlighetsflagg, även för att förhindra den risk för sjöolyckor eller liknande incidenter som ofta förekommer i samband med sådana fartyg. I de avseenden internationella överenskommelser inte kan uppnås eller inte följs, bör från svensk sida vidtas åtgärder, genom lagstiftning och förebyggande insatser, som på ett bättre sätt möjliggör för svenska redare att behålla sina fartyg under svensk flagg. Vissa åtgärder bör också tillkomma för att förhindra att nämnda fartyg utan särskilda regler angör svenska hamnar eller använder svenskt vatten. En överenskommelse mellan östersjöstaterna om att göra till en riskfri zon bör också göras. Den av oss föreslagna utredningen bör även ta dessa aspekter i beaktande med sikte på ökad sjösäkerhet och social trygghet ombord på fartyg samt för att förhindra risker som finns i samband med bl. a. oljetransporter till sjöss. Under hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. kräver utredning med bl. a. representanter för rederierna och de sjöfackliga organisationerna med uppgift att kartlägga orsaker och verkningar av registrering av svenska fartyg under utländsk flagg samt föreslå åtgärder för att begränsa sådan registrering. () ()