mot · FW021257 · 1973-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om samordning av den frivilliga musikundervisningen, m. m. Landets kommunala musikskolor samlar ett stort antal ungdomar i olika åldrar. De musicerar och utvecklar sina musikaliska anlag till glädje för dem själva och många andra. Företrädesvis är det ungdomar i skolåldern som rekryterar musikskolorna. Ett fortsatt aktivt musikutövande även efter avslutad skolgång kan emellertid konstateras hos stora grupper ungdomar i övre tonåren. Troligen kommer många att fortsätta därmed även i mogen ålder. I mellanstora kommuner på mellan 20 00030 000 invånare samlar de kommunala musikskolorna över tusentalet ungdomar till övningar. De ger också uppskattade offentliga framträdanden. Den breda musikundervisning som bjuds i de kommunala musikskolorna skapar ökade chanser till flera aktivt utövande musiker . Gruppen aktiva kulturkonsumenter breddas också. Musikgrupperna utgör också en värdefull ungdomsfostrande miljö. Från många håll har inte minst av de nämnda skälen, de kommunala musikskolornas verksamhet fått uppskattande omdömen. framhåller i sitt betänkande (SOU 1972:66) att man finner det önskvärt att kommunerna fullföljer utbyggnaden av musikskolorna. Rådet betonar att den fria skapande verksamheten behöver statligt stöd även då den drivs i regi. framhålles att det behövs en närmare analys av hur ett sådant aktivitetsstöd skall utformas. Vi anser att de kommunala musikskolorna nu fått en sådan stadga och omfattning i de flesta kommuner att ett bidrag till den verksamheten borde prövas utan alltför lång tidsutdräkt. Eljest föreligger risken för stagnation eller vad värre är, kanske en tillbakagång av musiklivet i kommunerna av vilka många visat benägenhet att spara på anslagen för dessa ändamål. Självklart kan modellen för stödet prövas från olika utgångspunkter. Vi anser också att i sammanhanget en prövning eller samordning av vissa andra närstående aktiviteter bör ske. Bland annat pågår vid sidan av den schemalagda undervisningen i estetiska ämnen inom gymnasiet och en betydande frivillig musikundervisning. Enligt Lgr 69 kan vid frivillig undervisning i instrumentalmusik, solo- och körsång ges efter beslut av lokal skolstyrelse. Antalet timmar som kan erbjudas för sådan undervisning är ingående angivet i Lgr 69. För gymnasiet regleras denna frivilligform genom skolstadgans 8 kap. 5 §, där också ämnena teckning och dramatik, som kan ingå i utnyttjandet av dessa frivilligtimmar medtagits. Reglerna för beräkning av antalet timmar är något avvikande i jämförelse med reglerna för , men skolstadgan anger klart beräkningsgrunderna. Många av de kommunala musikskolornas lärare handhar denna undervisning i grundskola och gymnasium, och ibland ingår den som fyllnadstjänstgöring för exempelvis kantorer. Redan nu sker på många håll i landet en långt gående samordning för att nå bästa möjliga utnyttjande av främst lärarresurserna i musikundervisningen. Vi menar att dessa verksamheter borde kunna samordnas bättre och utbyggas, så att de nuvarande samlade ekonomiska insatserna från stat och kommun blir optimalt utnyttjade. Ett samlat statsbidrag till musiklärarnas löner kan ge den påtalade förbättringen. Upplysningsvis kan som jämförelse nämnas, att om ett studieförbund inom sina givna bestämmelser bedriver musikcirklar så utgår statsbidrag till handledaren efter de för studieförbunden gällande reglerna. Av det sagda framgår att det är en mellan gymnasiet/och studieförbunden arbetande grupp som inte får ett fullgott statligt stöd. Delar av de i motionen angivna problemen behandlas av sittande utredningar. Vi avser utredningarna om skolan, staten och kommunerna () samt den kommunalekonomiska utredningen. Även om det enligt vår bedömning, som vi tidigare framhållit, är angeläget med en skyndsam behandling av just frågan om den frivilliga kommunala musikundervisningens finansiering synes skäl tala för att en lösning bör sökas i nära samförstånd med de båda nämnda utredningarna. Med hänvisning till vad som anförts hemställes 1. att som sin mening uttalar att samordning bör ske av den på frivillighetens grund organiserade musikundervisningen på det lokala planet med utgångspunkt i vad som i motionen anförts, 2. att hos Kungl. a) att de i motionen framförda synpunkterna på samordningen av den frivilliga musikundervisningen och med denna förbundna former av statsbidrag överlämnas till den s. k. för beaktande vid den fortsatta behandlingen av frågan om formerna för statsbidragsgivningen till den under kommunalt huvudmannaskap bedrivna utbildningen, samt b) att i övrigt frågan om statens medverkan i finansieringen av den lokalt bedrivna frivilliga musikundervisningen överlämnas till kommunalekonomiska utredningen för beaktande. () () GOTAB 73 3245 S 1973