mot · FW021085 · 1973-01-23 00:00:00 — av m. fl. angående biblioteksverksamheten vid fångvårdsanstalterna. Biblioteksverksamheten vid statens fångvårdsanstalter runt om i landet ombesöijes av respektive kommuners folkbibliotek. För denna service utgår av statsmedel viss ersättning till biblioteken. Ersättningen var länge synnerligen blygsam. Den fastställdes till . Beloppet höjdes först . Trots betydande insatser från de berörda kommunernas sida var de intagnas möjligheter att låna böcker länge minst sagt undermåliga. Omständigheten uppmärksammades av den arbetsgrupp för biblioteksfrågor som tillsattes vid . På denna arbetsgrupps initiativ påbörjades en tämligen omfattande treårig försöksverksamhet med intensifierad biblioteksservice vid intemeringsanstalten och vid Håga sjukhus med sammanlagt 480 (416 + 64) vårdplatser. Avtal om verksamheten upprättades med kommun, och bidrog med , främst avsedda för inköp av en bokbuss samt vissa uppslagsverk. beviljade SÖ utvecklingsbidrag till Kumla kommuns folkbibliotek varav en del avsåg förbättrad biblioteksverksamhet vid fångvårdsanstalten. Bidragen upphörde med utgången av . Den allmänna ersättningen till kommunerna för deras bibliotekstjänster vid fångvårdens anstalter har numera höjts till . per vårdplats och år vid anstalt och . per plats vid allmänna häkten. Där utlåningen är stor täcker denna ersättning inte ens bokslitaget och regelmässigt inte kostnaderna för personal och där sådan användes bokbuss. De faktiska kostnaderna är mångdubbelt större. Det finns kommuner som satsar mer än . och vårdplats vid fångvårdsanstalterna. Detta är naturligtvis orimligt. Kostnaderna för biblioteksverksamheten vid kriminalvårdens anstalter är en statlig och inte en primärkommunal angelägenhet. En del kommuner har på grund av bristande ekonomiska resurser tvingats hålla sin biblioteksservice inom ramen för den statliga ersättningen, . per vårdplats, vilket medfört helt otillfredsställande förhållanden. På vissa håll har kommunerna av ekonomiska skäl tvingats reducera sina biblioteksinsatser vid anstalterna. Som ett exempel kan nämnas . Kostnaderna vid kriminalvårdens anstalter i kommunen samt vid ungdomsanstalt översteg den statliga ersättningen med . vilket resulterade i att verksamheten helt inställdes till dess ställde medel till förfogande för att täcka de faktiska kostnaderna. På ett liknande sätt har tvingats ingripa i och Kumla för att vidmakthålla den standard som byggts upp genom utvecklingsbidragen Insatserna vid och kostar innevarande budgetår . och vid Kumlaanstalten . utarbetade tillsammans med en plan för upprustning av anstaltsbiblioteken. Planen innebar att det statliga bidraget till kommunbiblioteken successivt skulle öka så att det /77 uppgick till . per vårdplats vid sluten anstalt, . vid öppen anstalt och . vid allmänna häkten. För /72 beviljades i stort sett äskade medel, och förleddes anta att upprustningsplanen accepterades. /73 beviljades emellertid ingen höjning, och styrelsen måste skjuta målet . Icke heller i årets statsverksproposition har departementschefen biträtt styrelsens önskemål om förstärkningar av anslaget för biblioteksverksamheten. Man har begärt en höjning med . till , men i propositionen föreslås blott en obetydlig justering med . Detta innebär i realiteten en försämring av fångvårdsanstalternas biblioteksverksamhet och att upprustningsplan helt berövats sin innebörd. Just denna anslagspost har blivit hårdare beskuren än någon annan i petita. Risker föreligger dessutom att de berörda kommunerna kommer att knappa in sina anslag i det kärva ekonomiska klimatet; detta kommer i så fall att ytterligare försämra boklåneverksamheten vid kriminalvårdsanstaltema. Det torde inte finnas någon grupp av människor i samhället för vilka böcker och läsning är något så väsentligt och av så stor betydelse som för de intagna på fångvårdsanstaltema. Utlåningen vid folkbiblioteken inklusive skolbiblioteken uppgick 1971 till ca 9 band per invånare och år. Utlåningen vid och uppgick under det tredje av ovan nämnda försöksår, 1970/71, till inte mindre än 86 band per intagen och år. Till detta kommer att varje utlånad bok nästan regelmässigt läses av mer än en person. Den svenska skönlitteraturen svarade för något mer än hälften av utlåningen, vilken nämnda år uppgick till totalt 30 141 band. Äventyrslitteraturen dominerade, tätt följd av historiska romaner och s. k. bygderomaner. Intresset för pornografi var anmärkningsvärt svalt. På fackbokssidan, av utlåningen, utgjorde konst, teknik, historia och geografi de mest frekventa ämnesområdena. av utlåningen bestod av grammofonskivor. (Uppgifterna hämtade ur stencilen Rapport från och , , .) Mycket av läsningen har naturligtvis karaktär av ren förströelseläsning, men lika stor eller större del av boklånen tyder på djupare intressen och en strävan mot vidgat kunnande och utbildning. Det är av största vikt att upprustningen av biblioteksverksamheten kan fortsätta, inte minst med hänsyn till det förhållandet att många intagna kommer från en intellektuellt och kulturellt fattig miljö men att de detta till trots snabbt får sitt läsintresse väckt. Man kan utgå från att bokläsningen inte bara gör internernas trista tillvaro lättare att genomleva utan också kan medverka till deras anpassning till samhällets krav på medborgarna. Under hänvisning till det anförda hemställes att till Fångvårdsanstalterna anvisar ett i förhållande till Kungl. förhöjt förslagsanslag om . till förbättrad biblioteksverksamhet. () i Ulfsbyn