mot · FW021162 · 1973-01-26 00:00:00 — angående översynen av studiemedelssystemet. Det nu gällande studiemedelssystemet antogs av 1964. Det hade föregåtts av en omfattande utredning, vari ingick representanter för bl. a. studentorganisationerna samt de fackliga organisationerna. Motiven för ett avskaffande av tidigare garantilånesystem sades främst vara önskvärdheten av att skapa ett system som skulle innebära lägre skuldsättning för studenterna. Departementschefen framhöll i propositionen 1964 att tidigare system verkat avskräckande, inte minst för ungdomar från lägre socialgrupper och då främst beroende på att garantilånens konstruktion framstod som riskabla från skuldsättningssynpunkt. Kritiken mot studiemedelssystemet har vuxit i styrka under de år som gått sedan reformen beslutades. Den har dels gällt själva konstruktionen av återbetalningsreglerna, dels bidragsdelens successiva urholkning. Kritiken har naturligt nog i första hand kommit från olika studerandeorganisationer men även partipolitiskt har meningarna varit delade. Kritiken har också i hög grad vuxit sig stark bland de enskilda studenterna. Detta framgår inte minst av att andelen studenter som utnyttjar studiemedlen sjunkit kraftigt. har denna siffra sjunkit till (: ). Att negativismen gentemot systemet är stor kan även konstateras om man tittar på antalet frivilliga inbetalningar av skulder, dvs. tidigare låntagare som väljer att betala av hela återstående skulden. inflöt i frivilliga inbetalningar, medan dessa uppgick till hela . Redan vid beslutet om det nya systemet riktades kritik mot konstruktionen att indexuppräkna lånesumman i relation till penningvärdeförsämringen. Kritiken kom bl. a. från och , men även dåvarande ställde sig skeptisk till systemet. Vid riksdagsbehandlingen räknade man allmänt med en genomsnittlig årlig inflationstakt om . Utvecklingen därefter har visat att detta var en alltför optimistisk bedömning. räknades skulderna upp med inte mindre än , och detta medförde att för flertalet låntagare skulderna ökade jämfört med föregående års skuldsiffra trots att amorteringar gjorts . När systemet infördes utgjorde bidragsdelen, dvs. den återbetalningsfria delen, exakt av maximalt studiemedelsbelopp. är motsvarande andel . År för år har sålunda värdet av bidragsdelen urholkats. Detta innebär en orättvisa mot alla de studenter som erhåller studiemedel i förhållande till årgångarna . Riksdagsmajoriteten har konsekvent vägrat att värdesäkra bidragsdelen. Argumentet var till en början att bidragsdelen precis som bidrag enligt studiehjälpsreglementet skall höjas successivt, när så finner befogat. är argumentet mot en höjning av bidragsdelen att vi har knappa resurser och att pengarna på det här området i första hand måste gå till de vuxenstuderande. Man erkänner orättvisan mot dagens studenter men vägrar göra något åt förhållandet. Det är nu angeläget att på väsentliga punkter revidera studiemedelssystemet. Det gäller främst återbetalningsreglerna. Därutöver är det nödvändigt att återställa bidragsdelens relativa värde. Jag föreslår att sittande studiemedelsutredning får i uppdrag att med utvidgande av tidigare givna direktiv dels se över återbetalningsreglerna med syfte att avskaffa indexlånesystemet och inrätta ett återbetalningssystem enligt annuitetslåneprincipen, dels lägga fram förslag till ett system med värdesäkrad bidragsdel om samt ett förslag till hur tidigare låntagare, vilka icke erhållit av studiemedlen i bidrag, skall kompenseras för detta. Annuitetslåneformen bör sikta till en avbetalningsperiod , en fast räntesats om samt i övrigt innehållande samma regler för avskrivning, återbetalningsfrihet etc. som gäller inom nuvarande ordning. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller att studiemedelsutredningen får i uppdrag att dels se över återbetalningsreglerna med syfte att avskaffa indexlånesystemet och inrätta ett återbetalningssystem enligt annuitetslåneprincipen, dels lägga fram ett förslag till ett system med värdesäkrad bidragsdel om samt förslag till hur tidigare låntagare, vilka icke erhållit av studiemedlen i bidrag skall kompenseras för detta.