mot · FW02571 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. angående budget- och skattepolitiken. I motion nr 11 till årets riksdag har kommunisterna upprepat det av partiet under en rad av år framförda kravet att mervärdeskatten på livsmedel helt skall slopas. De avgörande motiveringarna för detta krav är två: För det första: Att söka lätta bördorna för lönarbetarna och deras familjer, särskilt för låginkomstgrupperna och barnfamiljerna. De starkt stigande priserna på livsmedel liksom de ytterligare prisstegringar som kan väntas om prisstoppet inte utvidgas till att gälla alla livsmedel, vilket vi föreslår i annan motion understryker angelägenheten av denna skattereform. Effekten för konsumenterna blir mycket gynnsam, eftersom alla livsmedelspriser med ett slag skulle sänkas . Konsumenterna tvingas nu att vid sina inköp av matvaror betala inte mindre än i runt tal 4 000 milj. kr. i form av mervärdeskatt. För det andra: Att söka åstadkomma en rättvisare fördelning av skattebördorna, att söka genomföra en demokratisk skattepolitik. Mervärdeskatten drabbar hårdast familjer och ensamstående med låga genomsnittliga inkomster. Slopande av moms på maten betyder den största lättnaden för dessa grupper. Mervärdeskatten drabbar däremot inte alls kapitalet och aktiebolagen. med slopandet av moms på maten bör skatteskärpningar genomföras när det gäller de högre inkomsttagarna, de stora förmögenhetsägarna och aktiebolagen. Därigenom skulle en från de arbetande folklagrens synpunkt rättvisare fördelning av skattebördorna åstadkommas. Statskassan skulle erhålla ett inkomsttillskott som tillsammans med vissa utgiftsbesparingar täcker det bortfall som uppstår genom att mervärdeskatten tas bort på livsmedel. bar förändringar genomförts i skattepolitiken, vilkas sammanlagda effekt blivit skattelättnader för bolag och stora förmögenhetsägare men en skärpt beskattning av personer med låga eller medelstora inkomster. Till den senare effekten har framför allt bidragit införandet och höjningen av mervärdeskatten samt höjningen av de kommunala skatterna. Detta är den allmänna tendensen som icke förändras av företagna justeringar av skatteskalorna. Genom beslut vid olika tillfällen har beskattningen av de stora förmögenhetsägarna och av aktiebolagen lindrats. ministerns sida har vid upprepade tillfällen betonats hur fördelaktig den svenska skattelagstiftningen är för bolagen. Medan skattetrycket i procent av bruttonationalprodukten tredubblats i vad gäller fysiska personer, har det för företag varit oförändrat om man utgår och minskats till nära hälften om jämförelsen börjar in . Skattebeloppet i förhållande till bruttovinsten i industrin föll från till . Förmögenhetsskattens andel av den totalt uppburna skatten har sjunkit från /50 till /72. Det finns alltså allt skäl att på olika sätt skärpa beskattningen av stora förmögenheter, höga inkomster, bolagsvinster m. m. En ökning av inkomsterna till statskassan avsedd att täcka bl. a. inkomstbortfallet vid borttagande av moms på livsmedel bör enligt vår mening åstadkommas genom följande åtgärder: Höjning av förmögenhetsskatten. Ovan har redovisats uppgifter som visat hur förmögenhetsskattens andel av den totalt uppburna skatten kraftigt minskat. En höjning är i hög grad berättigad. Ett tilllämpande av i motionens yrkande angiven skatteskala kan beräknas inbringa ca 300 milj. kr. För att väsentliga delar av denna höjning icke i realiteten skall bortfalla genom gällande spärregler föreslås en höjning av spärrbeloppen till 85 resp. . Höjning av arvi- och gåvoskatten. Såväl finansiella som principiella skäl talar för en skärpning av denna skatt. En höjning föreslås med i genomsnitt , vilket inbringar 135 milj. kr. Höjning av bolagsskatten. Det under en följd av år ställda kravet från den kommunistiska riksdagsgruppen om skärpt bolagsskatt framstår även nu som väl motiverat. Intill dess att en grundläggande omarbetning av företagsbeskattningen har genomförts, varvid sådana frågor som den fria avskrivningsrätten m. m. blir föremål för ändring, bör i varje fall en återgång till det tidigare 50-procentiga skatteuttaget genomföras. Det bör noteras att även den senaste uttalade sig för en skärpning av företagsbeskattningen. Bolagens vinster väntas nu stiga starkt. En höjning av bolagsskatten inbringar ca 460 milj. kr. Även i detta fall handlar det om att upphäva en tidigare beslutad skattelindring för företagen genom de förändrade avskrivningsregler för rörelse- och hyresfastigheter som beslöts vid riksdag. En återgång till tidigare gällande regler kan beräknas ge en merinkomst för statskassan av 240 milj. kr. Begränsning av aktiebolagens skattekrediter. Genom t. ex. möjlig heterna att göra avskrivningar som överstiger ett normalt avskrivningsbehov kan ett företag reducera sina löpande skattebetalningar. Det ackumulerade beloppet av dessa skatteminskningar kan benämnas skattekrediter. Enligt nuvarande regler för företagsbeskattningen kan skattekrediter skapas inte bara via avskrivningsreglerna utan också genom avsättningar till investeringsfonder och lagerreserver. Skattekrediten står i proportion till storleken på den nominella skattesatsen. Vid en skattesats på uppgår alltså de sammanlagda skattekrediterna i ett företag till halva beloppet av lagerreserv, investeringsfond och den ackumulerade skillnaden mellan normala och skattemässiga avskrivningar. Skattekrediterna är räntefria. I ett kontinuerligt expanderande företag behöver återbetalning aldrig bli aktuell, förutsatt att det inte sker någon skärpning av de skattemässiga värderingsreglerna. Återbetalning kan dessutom undvikas om de obeskattade reserverna upplöses under förlustår. Den totala summan av dylika skattekrediter hos företagen uppgår till . Det kan nämnas att enbart hos ett företag, AB , beräknas skattekrediterna ha uppgått till 496 milj. kr. Möjligheterna att göra sådana skattekrediter eller, annorlunda uttryckt, att minska de skatter som egentligen borde ha utgått på årets vinst bör enligt vår mening starkt begränsas. Slopande av de extra skattelättnaderna för bolagen. infördes ett särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig skatt för investeringar i maskiner och andra inventarier för stadigvarande bruk. Avdraget skulle utgöra av anskaffningskostnaden och medgivas fysisk eller juridisk person som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk. höjdes investeringsavdraget till och genom senare beslut till att gälla maskiner och andra inventarier som beställs före och levereras . Vidare har införts särskilt investeringsavdrag på för industrins byggnadsinvesteringar avseende kostnader som läggs ned fr. o. m. fram till utgången av . Ytterligare kan nedsättning av eller befrielse från energiskatt medges för företag inom branscher med hög relativ energiförbrukning intill utgången av . De sammanlagda skattelättnaderna för företagen genom dessa extra avdrag kan beräknas till ca 525 milj. kr. för /74. I särskild motion yrkas slopande av dessa och andra extra favörer till bolagen. Höjning av reklamskatten. Redan då annonsskatten utbyggdes till reklamskatt anförde vi att de föreslagna skattesatserna (6 resp. ) var alltför låga. Räknat på de totala reklamutgifterna beräknades den faktiska skattesatsen icke bli mer än . En sådan reklambeskattning får knappast mer än symboliska effekter när det gäller att begränsa reklamen och förändra resursanvändningen. Vi upprepar förslaget att den allmänna reklambeskattningen i stället skall utformas såsom en omkostnadsavgift som tills vidare bör uttagas av beskattnings En sådan omläggning av reklambeskattningen skulle tillföra statskassan en merinkomst av ca 250 milj. kr. Beskattning av stiftelserna. Vissa stiftelser är befriade från inkomst- och förmögenhetsskatt. Skattefriheten har motiverats med att stiftelserna fyller i författningen angivna allmännyttiga ändamål. Många stiftelser har emellertid numera som huvudsaklig funktion att bevara ekonomiskt inflytande åt en finansfamilj (, osv.). De fullgör i själva verket funktionen som stora holdingeller finansbolag. Skattefriheten är mot denna bakgrund helt omotiverad och bör avskaffas. Inkomsttillskottet för stat, landsting och kommuner vid en beskattning av stiftelserna är emellertid svårt att uppskatta på grundval av tillgängliga uppgifter. Omsättningsskatt på handel med aktier. Handeln med aktier har kraftigt ökat i volym. Enbart på har aktieomsättningen utvecklats på följande sätt: : 708 milj. kr., 1971: 1 062 milj. kr., 1972: 1 602 milj. kr. Av börsomsättningen 1972 svarade omsättningen av enbart 12 stora bolags aktier för inte mindre än 51,eller 820 milj. kr. Enbart uppgick aktieomsättningen på fondbörsen till 87 milj. kr. Det förekommer alltså en betydande spekulativ aktiehandel, och denna kan väntas öka i omfattning om finansministerns prognoser beträffande den ekonomiska utvecklingen slår in. Från olika synpunkter är det motiverat att denna form av spel i likhet med andra, mera prisbilliga, utnyttjas som skatteobjekt. En omsättningsskatt på handel med aktier uttagen med förslagsvis av värdet kan beräknas för /74 inbringa ca 350 milj. kr. Slopande av avdragsrätten för representationskostnader. Redan vid behandlingen av frågan om representationskostnadernas ställning 1963 anfördes i en motion från den kommunistiska gruppen att sådana kostnader generellt skulle anses som ej avdragsgilla. Varje skattskyldig har nödvändiga levnadsomkostnader, men dessa får ej dras av vid taxeringen. Det finns ingen som helst anledning att vissa personer med särskilt dyrbara levnadsvanor skall få göra sådana avdrag, vilket faktiskt är innebörden i de nuvarande reglerna. Det är betydande belopp som genom företagen på detta sätt undandras beskattning. Enligt en utförd undersökning beräknas enbart aktiebolagen ha upptagit över 400 milj. kr. Vid en skattesats av handlar det här om ett belopp av 200 milj. kr. i förlorade skatteintäkter. Sådan ändring av kommunalskattelagen bör enligt vår mening utan vidare utredning genomföras att utgifter för representation och liknande ändamål icke är att hänföra till omkostnader i förvärvskälla, dvs. icke längre får dras av. Höjning av arbetsgivaravgiften. I årets finansplan föreslås arbets givarna medverka i finansieringen av reformerna beträffande sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna genom att det sammanlagda uttaget på sjukförsäkringens avgiftsunderlag ökar fr. o. m. föreslås att ATP-avgifterna skall vara en halv procentenhet lägre än tidigare beslutats, vilket innebär att nuvarande avgiftsnivå på bibehålls oförändrad även i stället för den höjning till som tidigare beslutats. Ökningen av de sammanlagda arbetsgivaravgifterna jämfört med tidigare förutsättningar blir således en halv procentenhet. Om svårigheter föreligger att på andra vägar finansiera nödvändiga statsutgifter, finns skäl att pröva en höjning av allmänna arbetsgivaravgiften med % %, vilket ger ca 550 milj. kr. Begränsning i avdragsrätten för skuldräntor. Denna avdragsrätt gynnar de stora inkomsttagarna och förmögenhetsägarna. Den gynnar lyxkonsumtion eller lönande kapitalplaceringar och detta på andra skattebetalares bekostnad. kommunisterna har under en följd av år krävt att avdragsrätten för skuldräntor skall begränsas. Om en gräns sätts vid ett sammanlagt skuldbelopp på . får statskassan ett inkomsttillskott på ca 600 milj. kr. Denna siffra anger den belastning som genom det nuvarande systemet läggs på andra skattebetalare. Slopande av taket för folkpensionsavgiften. Enligt gällande bestämmelser utgår folkpensionsavgiften på den till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten, men avgiften är maximerad till . Härav följer att någon avgift icke utgår på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger . Årsinkomster på medför alltså inte högre folkpensionsavgift än som utgår på inkomster upp till denna gräns. Detta »tak» bör avskaffas och folkpensionsavgiften i alla inkomstlägen uppgå till av inkomsten. En sådan förändring kan beräknas inbringa till statskassan ca 1 200 milj. kr. för /74. Åtgärder mot skatteflykt och skattefusk. Stat och kommun berövas stora skatteinkomster på tre vägar: a) genom att skattelagstiftningen ger särskilt de stora aktiebolagen omfattande favörer, b) genom att gällande skatteregler utnyttjas på ett sätt som icke var avsett av lagstiftaren (skatteflykt), c) genom att inkomster och förmögenheter i direkt strid med lagen undandras beskattning (skattefusk). I det föregående har föreslagits en rad åtgärder för att avskaffa de favörer som ges storkapitalet. Vissa beräkningar har anförts som visar de ökade skattebelopp som därigenom skulle inflyta. Att beräkna de belopp son genom skatteflykt och skattefusk undandras beskattning ställer sig väsentligt svårare. Olika uppgifter har anförts i diskussionen från 1 å 2 till 10 å . Oavsett sådana beräkningar måste snabba åt gärder vidtas för att såvitt möjligt avskaffa möjligheterna för skatteflykt och skattefusk. I särskild motion föreslås åtgärder i detta syfte. Förutom här ovan angivna ökningar av inkomsterna till statskassan avsedda att täcka bl. a. inkomstbortfallet vid borttagande av moms på livsmedel och kostnaderna för att upprätthålla prisstopp på vissa livsmedel föreslår kommunisterna i anslutning till den framlagda finansplanen avsevärda minskningar av utgifterna på vissa poster. De viktigaste är: Avskaffande av vissa bidrag till kapitalet. Förutom omfattande extra skattelättnader till företagen, vilka ovan anförts, har en rad olika bidrag, gåvor och subventioner getts till kapitalet. Det är bidrag till lagerhållning, utbildningsbidrag, bidrag till miljövårdande åtgärder osv. En närmare redogörelse återfinns i särskild motion. Sådana bidrag föreslås även för /74. Vi yrkar avslag på dessa direkta bidrag till kapitalet. Besparing ca 100 milj. kr. Nedskärning av utgifterna för militära ändamål. De redan höga militärutgifterna föreslås i finansplanen /74 öka ytterligare med 520 milj. kr. Såsom utvecklas i särskild motion anser vi den nuvarande militärapparaten vara både otjänlig och alltför dyrbar. En helt annan försvarsordning föreslås, byggd på folkförsvarets idé bestående av ett territorialförsvar uppbyggt av lokala enheter och mobila förband samt ett gränsförsvar. Ett sådant försvar skulle ställa sig betydligt billigare ekonomiskt än den nuvarande kopian av ett stormaktsförsvar. I enlighet med den nya försvarsordningens principer föreslår vi en nedtrappning av militärutgifterna under / 74 med minst 2 000 milj. kr. Såsom framgår av nedanstående uppställning kan summan av samtliga de föreslagna inkomstförstärkningarna, där summan kan preciseras, beräknas till 4 810 milj. kr. Härtill kommer de inkomstförstärkningar som uppstår genom begränsning av aktiebolagens skattekrediter, genom beskattning av stiftelserna samt genom skärpta åtgärder mot skatteflykt och skattefusk. Dessa belopp är svåra att beräkna, men av storleksordningen . Höjning av förmögenhetsskatten av arvs- och gåvoskatten av bolagsskatten avskrivningsregler Begränsning av bolagens skattekrediter Slopande av extra skattelättnader för bolagen av reklamskatten av stiftelserna Omsättningsskatt på handel med aktier Slopande av avdragsrätt för representation Höjning av arbetsgivaravgiften Begränsning i avdragsrätten för skuldräntor Slopande av taket för folkpensionsavgiften Åtgärder mot skatteflykt och skattefusk 300 milj. kr. 135 milj. kr. 460 milj. kr. 240 milj. kr. beräknat belopp 525 milj. kr. 250 milj. kr. beräknat belopp 350 milj. kr. 200 milj. kr. 550 milj. kr. 600 milj. kr. 1 200 milj. kr. Summa 11 poster plus 3 poster ej 4 810 milj. kr. Avskaffande av vissa bidrag till kapitalet 100 milj. kr. Nedskärning av militärutgifterna 2 000 milj. kr. 2 100 milj. kr. Summa inkomstförstärkningar plus utgiftsminskningar 6 910 milj. kr. plus inkomstförstärkningar genom begränsning av bolagens skattekrediter, beskattning av stiftelserna och åtgärder mot skatteflykt och skattefusk. kommunisterna föreslår i andra motioner även betydande utgiftsminskningar. De viktigaste har angivits i siffersammanställningen. Det handlar dels om avskaffande av vissa bidrag till kapitalet, dels om en betydande nedskärning av militärutgifterna. För dessa båda poster har upptagits sammanlagt 2 100 milj. kr. Även vissa andra utgiftsminskningar föreslås i vpk-motioner. Sålunda yrkas avslag på anslaget till m. m., en kreditgivning som faller inom verksamhet, med sammanlagt 185 milj. kr. Vidare föreslås anslaget till reducerat med 22 milj. kr. A andra sidan föreslås i vpk-gruppens motioner även mycket betydande bortfall av skatteinkomster samt utgiftsökningar jämfört med finansplanen. Ett borttagande av momsen på livsmedel innebär att statskassans intäkter av mervärdeskatten minskas med ca 4 000 milj. kr. I särskild motion yrkas avslag på den föreslagna särskilda skatten på motorbränslen, som beräknas inbringa 365 milj. kr. Av de föreslagna utgiftsökningarna betingar en sänkning av den allmänna pensionsåldern till en kostnad för staten på ca 425 milj. kr. för halvt budgetår förslaget är avsett att genomföras från I ökade anslag till Demokratiska republiken , PRR, , patriotiska front samt befrielserörelsema i de portugisiska kolonierna i föreslås sammanlagt 500 milj. kr. Slopande av arbetsgivaravgiften för kommunerna betingar 265 milj. kr. för ett halvt budgetår. I ökade anslag till arbetsmarknadsutbildning begärs 22 milj. kr. Till en forskningsfond för 25 milj. kr. Den sammanlagda summan av föreslagna utgiftsökningar plus bortfall av skatteinkomster ryms väl inom summan av föreslagna utgiftsminskningar plus inkomstförstärkningar. Med hänvisning till det anförda föreslås1) 1. att måtte besluta att följande förslag till beskattningsåtgärder vidtas: a) följande ändring i förordningen (nr 577) om statlig förmögenhetsskatt Statlig förmögenhetsskatt familjestiftelse utgöra: När den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : av den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 250 000 men icke . och av återstoden; 400 000 men icke . och av återstoden; och av återstoden., b) höjning av arvs- och gåvoskatten med i genomsnitt , c) att fr. o. m. och tills vidare ta ut en extra bolagsskatt av den beskattningsbara inkomsten, d) att avskrivningsreglerna vid inkomstbeskattningen för rörelseoch hyresfastigheter återställs till vad som gällde före de beslutade ändringarna, dvs. i överensstämmelse med texten i kommunalskattelagen (nr 370), e) att den i kommunalskattelagen stadgade avdragsrätten för ränta å gäld begränsas till att gälla skuldbelopp understigande , f) sådan förändring i Kungl. Maj:ts förordning (nr 172) om begränsning av skatt i vissa fall, andra stycket 3 §, att angivna procenttal höjs till 85 respektive , 0 (Se även motion 1973:885.) g) sådan ändring av kommunalskattelagen att däri stadgas att utgifter för representation och liknande ändamål icke är att hänföra till omkostnader i förvärvskälla, h) sådan ändring av förordningen om skatt på annonser och reklam att den allmänna reklambeskattningen utformas såsom en omkostnadsavgift av beskattningsvärdet, i) sådan ändring av förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift att denna erläggs med belopp motsvarande fyra och en halv procent av summan av vad arbetsgivaren utgivit som lön till arbetstagare, j) införande av en särskild omsättningsskatt på handeln med aktier att utgå på försäljningsvärdet, 2. att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext m. m. avseende de ovannämnda förslagen under 1. vid b), e), g), h) och j) dock i vad gäller b) skatteskalor samt i vad gäller h) med utgångspunkt i det av ledamoten till reklamutredningens förslag fogade särskilda yttrandet. (vpk) i (vpk) i