ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW02801 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. örn sänkning av anslaget till Ersättningar vid bildande av naturreservat in. Från anslaget Ersättningar vid bildandet av naturreservat m. m. bestrids sådana ersättningar till markägare och andra sakägare som föranleds av beslut enligt naturvårdslagen (1964: 822). Anslaget kan även i vissa fall användas för ersättning till sakägare vid avslag på ansökan om tillstånd till nybyggnad inom område för vilket gäller förordnande enligt 86 eller 122 § byggnadslagen (1947: 385) i dess lydelse intill . Vidare kan från anslaget utgå statsbidrag till kommun eller stiftelse vid säkerställande av naturvårdsobjekt. Härjämte får anslaget disponeras för att bestrida kostnader för värdering i samtliga fall, då ersättning till sakägare skall utgå från anslaget. Från anslaget får även utbetalas ersättning för markägares ombuds- och expertkostnader efter särskild bedömning från fall till fall, oberoende av om uppgörelse rörande bildande av naturreservat eller förvärv av mark för naturvårdsändamål träffas eller inte. Fråga om disposition av medel skall prövas av Kungl. Maj:t i de fall då beloppet överstiger . För att få en överblick över medelsbehovet under såväl innevarande budgetår som /74 har begärt vissa uppgifter från länsstyrelserna. Svaren upptar uppskattade medelsbehov för olika ändamål under de båda budgetåren enligt följande tablå. Ersättningar och bidrag vid avsättande av naturvårdsområden, inklusive åsskydd, genom naturreservatsbildning Ersättningar vid annat landskapsskydd Anslagsberäkningen framgår även av följande sammanställning. Ingående reservation *7 522 560 Anslag 1972/73 9 000 000 Disponibelt 1972/73 >16 522 560 Beräknade utbetalningar /73 12 000000 Beräknad utgående reservation 24 522 560 Beräknade utbetalningar /74 9 000 000 Anslagsbehov 1973/74 9 000 000 1 Härav ca 4,9 milj. kr. bundna av fattade beslut. 2 Beloppet torde vara bundet av fattade beslut. Variationen i fråga om aktiviteten i de olika länen när det gäller att vidta åtgärder med anlitande av anslaget framgår av att under /72 nio länsstyrelser ej erhållit medel ur detta. Beträffande ytterligare fem län har blott ett anslagsärende avgjorts för varje län. Genom att man alltmer avslutat inventerings- och planeringsarbetet och kan övergå till säkerställandeåtgärder ökar dock verksamheten som helhet betraktad enligt anslagsframställning. anför att erfarenheterna har visat att medelsbehoven inte aktualiseras så snabbt och i den omfattning som länsstyrelserna beräknat. Detta torde vara en riktig bedömning och om den ses mot bakgrunden av befintlig och beräknad reservation har enligt vår uppfattning anslaget för kommande budgetår upptagits med ett för högt belopp. Om utbetalningarna under /74 beräknas uppgå till ca innefattas givetvis däri ersättningar för redan beslutade åtgärder. Reservationen som kvarstår från nuvarande budgetår beräknas till ca . Vi föreslår därför att anslaget för Ersättningar vid bildandet av naturreservat förs upp med för /74. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att till Ersättningar vid bildandet av naturreservat m. m. anvisar ett reservationsanslag av . ' ' ' ! () ()
mot · FW02802 · 1973-01-01 00:00:00 — om förbud mot hyggesplöjning. antog en ny rennäringslag. I jordbruksutskottets betänkande 1971:37, som i denna del enhälligt antogs av , sägs att kontroverser mellan rennäringen och det moderna storskogsbruket liksom får lösas från fall till fall när det gäller införande av moderna metoder i skogsbruket. Inom renskötselområden råder förbud mot sådan ändring av markanvändningen som skulle skada renskötselns intressen. Efter riksdagsbeslutet om 1971 års rennäringslag har domänstyrelsen i ökad utsträckning använt en metod för föryngring av kalhyggesytor som består i att ytan plöjes med en mycket stor plog. Vid hyggesplöjning blir den naturliga markytan rubbad i så gott som hela sin utsträckning. Det blir endast små remsor kvar mellan plogfåran och plogvallen innan nästa plogfåra och plogvall vidtar. Sådan hyggesplöjning har genomförts på stora ytor ovanför odlingsgränsen. I kraft av rennäringslagens regler har samerna rätt bete för renarna å dessa hyggesplöjda arealer. Genom hyggesplöjningen rubbas emellertid, som sagt, praktiskt taget hela den naturliga markytan. Det tar mycket innan renlav och andra renbetesväxter ånyo kan få fäste på ett hyggesplöjt område. Möjligheten för renen att komma åt sådana invandrade betesväxter torde vara starkt beskurna på grund av den nya konfiguration som markytan fått och som kommer att rubba den naturliga miljön för sekler framåt. Hyggesplöjningen har varit föremål för ett uppmärksammat TV-program . Bland allmänheten torde motståndet mot hyggesplöjning vara synnerligen starkt på grund av det våldförande på den naturliga skogsmiljön som hyggesplöjningen innebär. Kalhyggen av mycket omfattande beskaffenhet, giftbesprutningar av renens sommarbete (när det gäller skogsren) och hyggesplöjning torde vara juridiskt otillåtna såsom stridande mot rennäringslagen. Det kan emellertid ej behöva vara erforderligt att samerna skall nödgas föra varje sådan fråga fram till domstolsavgörande för att i självförsvar kunna värja sin rätt. Det måste vara möjligt för staten och statliga ämbetsverk att taga hänsyn till motstående intressen utan att dessa intressens företrädare i varje särskilt fall skall behöva tillgripa domstolsvägen med den omgång och de kostnader varmed detta är förenat. förekommer en viss samrådsverksamhet mel lan domänverket och samerna. Det har emellertid visat sig att samerna haft synnerligen svårt att få gehör för sina synpunkter vid dessa samråd. Samråden urartar lätt till rent formella sammanträden som ej från det statliga organets sida har annat syfte än att man efteråt skall kunna säga att samråd hållits. Det finns icke någon jämkningsberedskap på den statliga sidan i detta tvåpartsförhållande. Då emellertid en rättegång om saken torde böra inledas först sedan alla andra möjligheter uttömts, bör enligt min mening uttala att sådana föreskrifter måtte givas domänverket att hyggesplöjning helt slopas i vårt land. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om utfärdande av sådana föreskrifter, att hyggesplöjning helt slopas i landet.
mot · FW02803 · 1973-01-25 00:00:00 — om anslag till . I statsverkspropositionen 1973, bil. 11 (s. 17) sägs att ärenden rörande rennäringen är arbetskrävande på grund av näringens förhållanden och de intressemotsättningar som föreligger rörande utnyttjandet av marken inom renskötselområdet. Med hänsyn härtill och till de nya uppgifter som ålagts lantbruksnämnderna i renskötsellänen genom den nya svensknorska renbeteskonventionen föreslås en förstärkning av personalen på området med tre assistenttjänster. Auktoritativa företrädare för de svenska samerna uttrycker emellertid oro för att den redan nu alltför omfattande byråkratiska organisationen på området skall svälla ytterligare. Redan tidigt varnade man för denna utveckling i det samepolitiska programmet, antaget av landsmötet i av valda representanter för landets samebyar och sameföreningar, representerande hela den svenska samebefolkningen. Tjänstemännens uppgifter skulle väsentligt kunna reduceras om de befriades från befattningen med de tidskrävande jakt- och fiskeupplå telserna. Sådana upplåtelser kan med fördel skötas av samernas egen organisation, som tjänstemännen då kunde ägna tiden åt sina egentliga uppgifter med renskötselns rationalisering, utvecklandet av kombinationsnäringsfång m. m. Respekten för samernas självbestämmanderätt och hänsynen till deras intressen som nationell minoritet motiverar i stället ökade anslag och ökade personalresurser för deras egen organisation. är en samekonsulent anställd hos , en organisation som omfattar flertalet samer i landet. Denna enda konsulenttjänst är givetvis otillräcklig. Behovet av information bland samerna är mycket stort, inte minst på grund av kvardröjande effekter av tidigare diskriminering och försummelser. Det är naturligtvis omöjligt för denna enda av samerna anställda samekonsulent att hinna med hela det vidsträckta området från till . Även i övrigt behöver riksförbundets underbemannade kansli förstärkas. Samernas egen organisation är förutsättningen för och därför det centrala elementet i en riktig minoritetspolitik gentemot denna nationella minoritet i vårt land. Samerna har visat stort intresse för samarbete med den övriga befolkningen i glesbygden. Ett stärkande av deras organisationsapparat är därför en angelägen glesbygdsfråga. Med hänvisning till det anförda föreslås att måtte bevilja ett anslag på . åt för förstärkning av dess konsulentarbete.
mot · FW02806 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ändrade regler för mjölkpristillägget. riksdag beslutade om vissa ändringar av det särskilda jordbruksstödet i norra . Beslutet syftade till att bryta den nedåtgående trenden i produktionsutvecklingen inom området. I propositionen 1971:74 framhöll departementschefen även sysselsättningsskäl och sociala motiv liksom angelägenheten av att vidmakthålla en regional livsmedelsförsörjning. I anledning härav kom beslutet att innehålla en icke obetydlig förbättring av tidigare utgående stöd. Den största delen av stödet utgår i form av prisstöd, främst till mjölkproduktionen. Mjölkpristillägg utgår till jordbruket med varierande belopp inom olika områden av norra . Därtill utgår stödet till de jordbrukare inom vissa delar av , , och län som erhöll extra mjölkpristillägg enligt tidigare bestämmelser. I de senare områdena är således nyetablerade jordbrukare utestängda från detta stöd. Produktionsförutsättningarna inom dessa områden torde icke i någon högre grad avvika från vad som gäller för närmast angränsande områden med stöd även till nyetablerade jordbrukare. Ett av skälen för beslutet var att stödet i så hög grad som möjligt skulle underlätta önskvärda rationaliseringar. Med den utformning stödet till mjölkproduktionen gavs har det enligt vår åsikt kommit att motverka detta syfte inom här anförda områden. Alternativa sysselsättningsmöjligheter står här till buds endast i synnerligen begränsad omfattning. Jordbruket har en stor andel av den totala sysselsättningen. Det är därför av vikt även i dessa områden att möjligheterna till sysselsättning i mjölkproduktionen upprätthålls. Även från naturvårdssynpunkt betesdrift för att bevara ett öppet odlingslandskap talar starka skäl för att vidmakthålla en tillräckligt omfattande mjölkproduktion. En grundläggande förutsättning för att upprätthålla en tillräcklig etableringsvilja är dock att den som övertar en eller kanske flera brukningsenheter och därav skapar en rationell enhet inte erhåller ett lägre mjölkpris än det som de redan etablerade jordbrukarna inom området får. De skäl på vilka riksdagsbeslutet grundades torde ytterligare ha förstärkts, varför vi anser att beslutet i fråga om mjölkpristilläggen bör omprövas och ges en utformning som likställer nytillkomna mjölkproducenter med sådana som erhåller detta Med anledning av det anförda hemställer vi att beslutar att hos Kungl. Maj: t begära sådan ändring av reglerna för mjölkpristillägg, inom de i motionen berörda områdena, att även nyetablerade mjölkproducenter erhåller detta stöd. () i Öskevik >flå v s ?..> .i . ; X : '! ItSjfUi" ' " »i! ,:j iri : '»< lii
mot · FW02807 · 1973-01-24 00:00:00 — om intensifierad skogsvård i . Skogsbruket i sysselsatte 6 650 personer. hade antalet sysselsatta minskat med eller till 4 450. Skogsbrukets mekanisering fortsätter i hög takt med fortsatt uttunning av arbetstillfällen i glesbygden som följd. Råvarubehovet har ökat, och en kraftfull satsning för att hålla råvaruproduktionen på högsta möjliga nivå är nödvändig. Utbyggnaden av skogsindustrin och åldersklassfördelningen hos den växande skogen väntas resultera i kännbar virkesbrist om . Detta förhållande kan leda till nödtvungna nedskärningar inom industrin och ett ytterligare försämrat sysselsättningsläge. I Länsprogram 70 för påvisas att ett kraftfullt intensifieringsprogram som omfattar röjning, skogsgödsling, skogsdikning och skogsvägbyggnad skulle betyda arbete för omkring 2 000 man och skapa större tillförsikt i skogsnäringen. Det är emellertid angeläget att skogsvårdsarbetet kommer i gång, innan uttunningen av befolkningen i berörda områden har gått för långt. Den områdsplanläggning som genomförts i möjliggör att skogsprogrammet utan dröjsmål startas som försöksverksamhet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att förslag skyndsamt framläggs om försöksverksamhet med intensifierad skogsvård i . PER () ()
mot · FW02809 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar i och i om återinförande av affärstidslagen. Den oro som många kände inför slopandet av affärstidslagen tycks ha varit berättigad. Kritiken mot söndagsöppet blir allt hårdare. Många butiksanställda upplever sin situation som mycket pressad. Det har också från en lång rad fackliga organisationer framkommit erinringar mot söndagsöppethållandet. Även från köpmannahåll har gjorts starka invändningar. Socialdemokratiska kvinnodistriktet i har gjort en enkätundersökning som klart visar att de tillfrågade konsumenterna tror att söndagsöppethållande medför fördyringar och att något påtagligt behov av söndagsöppet inte finns. Man har frågat 14 312 personer i de tio större orterna i länet, och av dessa var det 13 177 alltså något som ansåg att det inte fanns något behov av söndagsöppet. När slopandet av affärstidslagen behandlades i , förväntade sig departementschefen och riksdagsmajoriteten att söndagsöppethållande skulle förekomma inom måttliga gränser och ta sikte på konsumenternas intressen. Erfarenheten visar att varuhusen på många orter utnyttjat möjligheten till öppethållande på ett sätt som har gett många affärsanställda onödigt obekväm arbetstid och alltför ofta har rubbat deras möjligheter till ro och avkoppling över . Under den senaste jul- och nyårshelgen har det t. ex. alldeles påtagligt förmärkts att de fria affärstiderna utnyttjats som konkurrensmedel och det var väl ändå inte meningen. I tidningsannonser, införda av varuhus i , meddelades att varuhusen höll öppet , som inföll bl. a. för att tillhandahålla raketer och smällare inför nyårshelgen. Tidningen , organ för , skriver: Beträffande söndags- eller helgdagsöppet och nyår så har företagen i princip rätt att hålla öppet under förutsättning att gällande avtalsbestämmelser följs. Ett sådant öppethållande är självklart både dumt och en onödig belastning för de butiksanställda som ändå upplever sin mest hektiska arbetsperiod . I en motion föregående år inför affärstidslagens avskaffande framförde vi farhågor om att många av de mindre affärer som drivs av ägaren och hans familj skulle komma att försvinna. Det finns ju ingen arbetstidslag som reglerar deras arbetstid. Dåvarande affärstidslag medverkade till att arbetstiden hölls inom någorlunda vettiga gränser. I försök att konkurrera med de stora varuhusen har många butiksägare på grund av orimlig arbetsbörda och allt för hårt konkurrensläge tvingats att ge upp. En följd av detta har blivit att många har mist förmånen att ha en närbutik, vilket i synnerhet drabbat landsbygden, äldre och handikappade samt småbarnsmammor. Med hänvisning till vad vi anfört hemställer vi att hos Kungl. hemställer att förutvarande affärs^ tidslag återinförs med den förändringen i dess bestämmelser att den kommunala dispensmöjligheten slopas och att butiker i stället äger rätt till söndagsöppet efter anmälan till myndighet. HANS () i
mot · FW0281 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. angående de dövas situation. Det är omvittnat av de döva själva och av insiktsfulla bedömare att personer med dövhet inte på samma sätt som andra medborgare kunnat komma i åtnjutande av den utveckling som skett på många olika områden i samhället . Det finns många orsaker till detta. I denna motion skall vi främst uppmärksamma den sidan av dövheten som hör ihop med möjligheterna till kommunikation. möjligheter till kommunikation skapar få möjligheter till rik meddelaktighet i samhällets olika aktiviteter. Det kan gälla information i allmänhet. Det kan gälla kultur. Det kan gälla vanlig enkel medmänsklig kontakt. Det är enligt vår mening angeläget att samhällsorgan tar sitt ansvar för den situation de döva befinner sig i. Det ansvaret bör formuleras i en omsorgslag för döva. Utgångspunkten bör vara en kartläggning och en utredning av de dövas situation. Detta bör lämpligen uppdras åt en utredning där de döva genom sin föreningsverksamhet får representation. Några av de krav vi anser viktiga är: Samhällsorgan skall medverka till att ett dövt barns hörselskada uppmärksammas . Samhällsorgan skall medverka till att föräldrar till döva barn får handledning att förstå handikappet, kan lära sig teckenspråk och får kunskaper i hur man ger barn en så intensiv språkstimulering som möjligt. Samhällsorgan skall medverka till undervisning för hörande barn i teckenspråk redan i småskolan. Döva barn skall få möjligheter att komma i förskola . Där skall huvudvikten läggas vid kommunikation i och med teckenspråk. Samhällsorgan skall medverka till att teckenspråket blir känt för och tillgängligt för alla. Till en början bör alla som arbetar i sociala yrken få grundkunskaper i teckenspråk. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om skyndsam utredning samt förslag om åtgärder till stöd för personer med dövhet som handikapp. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FW02811 · 1973-01-25 00:00:00 — om förbättrade villkor för de mindre och medelstora företagen. I motion 1973: 241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Näringspolitiken i nämnda motion hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att Kungl. Maj:t förelägger förslag till åtgärder ägnade att förbättra villkoren för de mindre och medelstora företagen samt stimulera till ökat nyföretagande. () () N. () i Trobro PER () i Gäddvik G. ()
mot · FW02812 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående skattemotsvarigheten för Postbanken. Enligt gällande regler påföres Postbanken icke någon skattemotsvarighet utan endast en motsvarighet till statsskatten. Den särställning som Postbanken på detta sätt erhåller innebär konkurrensfördelar gentemot andra kreditinstitut, vilket också påverkar Postbankens möjligheter att öka sin marknadsandel. Förhållandet leder också till minskade skatteintäkter i de kommuner där Postbanken är verksam. För att uppnå konkurrenslikställighet mellan Postbanken och andra kreditinstitut föreslår vi därför, att Postbanken förslagsvis påföres en skattemotsvarighet av av vinsten. Av denna skattemotsvarighet utbetalas till berörda kommuner den del som kan beräknas avse kommunalskatt. Fördelningen av ersättningen till kommunerna bör bli föremål för en utredning. Med stöd av ovanstående hemställes att måtte besluta 1. att vid beräknande av Postbankens skattemotsvarighet hänsyn även tages till utdebitering, 2. att en utredning tillsättes med uppgift att föreslå ett system för ersättning till kommunerna för utebliven skatteintäkt. ' 'V1 ' '"l. '
mot · FW02816 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om ett av projekt avseende investeringar i marknadsföring. års förändringar av den allmänna marknadssituationen har ställt växande krav på företagens marknadsföringsfunktioner. Det har blivit allt viktigare för företagen att genom marknadsanalys och produktutveckling orientera sitt utbud av varor och tjänster till marknaden, det vill säga konsumenternas olika preferenser. Det gäller sedan att i kraft av väl utvecklade avsättningsfunktioner försäljning, säljstöd och reklam fullfölja marknadsföringen dvs. Detta är i sin tur en förutsättning för att företagen skall kunna trygga sysselsättningen. De senare årens betydande arbetslöshet är bl. a. en följd av en svag inhemsk efterfrågeutveckling, vilken tagit sig i uttryck i ett inte tillfredsställande kapacitetsutnyttjande. finansplan påpekas också den saken. En gjord undersökning avseende samtliga företag som tvingades att varsla om personalinskränkningar gav till resultat att företag med svårigheter att trygga sysselsättningen i betydande utsträckning är företag med mindre väl utvecklade marknadsföringsfunktioner. Av undersökningen framgick vidare att det i oproportionerligt stor utsträckning var fråga om mindre och medelstora företag. Många av dessa företag uppgavs sakna finansiella förutsättningar att utveckla sina marknadsföringsfunktioner. Det är i sin tur en naturlig följd av att mindre och medelstora företag är mer beroende av extern finansiering för investeringar än storföretagen samt att det är förhållandevis svårt att låna pengar på den öppna marknaden alternativt erhålla lokaliseringsstöd för investeringar i marknadsföring. Detta förhållande aktualiserar frågan om åtgärder för att underlätta de mindre och medelstora företagens finansiering av dylika investeringar. En sådan åtgärd är att skapa ett officiellt erkänt avseende investeringar i marknadsföring. Ett sådant institut bör även ha resurser för att biträda företagens planering och kalkylering av dylika investeringsprojekt. Det torde vara en fördel om institutet hade halvstatlig karaktär och då vore finansierat med medel till hälften från staten och till hälften från exempelvis affärs- och sparbankerna. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam prövning och förslag till ett halvstatligt av projekt avseende investeringar i marknadsföring.
mot · FW02818 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om slopande av anslagen till exportråd och Exportfrämjande åtgärder. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 572 föreslås att i anledning av proposition 1973: 1 måtte besluta att i proposition 1973: 1 under X. under B dels avslå regeringens begäran under B 1 om reservationsanslag till exportråd om , dels avslå regeringens begäran under punkten B 3 om reservationsanslag Exportfrämjande åtgärder om . (vpk) i EH OR (vpk) (vpk) i