mot · FW02388 · 1973-01-01 00:00:00 — av i Arrie m. fl. om rätt till öppen resultatutjämning vid inkomstbeskattningen. Svensk skattelagstiftning ger inte möjlighet till allmän öppen resultatutjämning mellan olika beskattningsår. Frågan utreddes , men ett införande av sådana bestämmelser i skattesystemet avvisades då med hänvisning till i första hand de stats- och kommunfinansiella verkningarna. I samband med att behandlat motioner i ärendet har utskottsmajoriteten hävdat, att befintliga möjligheter till vinstreglerande dispositioner är tillräckliga. I direktiven till den nu arbetande företagsskatteutredningen berörs frågan inte alls. De skattefinansiella och kommunalekonomiska invändningarna mot att införa allmän öppen resultatutjämning gäller enbart på kort sikt och under förutsättning att reformen genomförs med full verkan redan från början. På bör det vara till klar fördel såväl för samhället som för den enskilde skattebetalaren att denne inte drabbas av tillfälliga variationer i inkomsterna. Olikheterna i inkomst under skilda år beror oftast i varje fall för företagare på omständigheter som den enskilde inte kan råda över. Det måste ligga i samhällets intresse att mildra denna ryckighet och i stället befordra stabilitet i företagarnas ekonomi. Enklast kan resultatutjämning i beskattningen uppnås genom en mer utbredd användning av kontometoden. kan denna metod endast utnyttjas av fysisk person, oskiftat dödsbo eller familjestiftelse som har intäkter av skogsbruk. Under vissa förutsättningar kan vederbörande i begränsad utsträckning erhålla uppskov med beskattning avseende såväl statlig som inkomstskatt för den del av intäkten som insatts å särskilt konto i bank (skogskonto). Insättningar på sådant konto är således avdragsgilla medan uttag beskattas i vanlig ordning. Allmän resultatutjämning genom ett kontosystem skulle få betydelse för i första hand mindre rörelseidkare, jordbrukare och fastighetsägare. Krav på en sådan skattereform har också framförts vid åtskilliga tillfällen av dessa företagargruppers organisationer. Ett kontosystem av det angivna slaget skulle ha en stimulerande inverkan på sparviljan i företagen. Det skulle också kunna bidra till ökade investeringar i försäljningsorganisationen och underlätta finansieringen och framtagningen av nya produkter. Sådana immateriella investeringar får allt större betydelse även i de mindre företagen. En viss styrning sker utan tvivel på investeringssidan genom skattereglernas utformning. Det gäller inte minst lagerhållningen. Detta förhållande leder både till orättvisor mellan olika företag med skilda lagerbehov och till en från företagsekonomisk synpunkt orationell bindning av tillgängliga resurser i varulager. För rörelseidkare skulle ett kontosystem innebära ökad motståndskraft mot konjunkturella växlingar inom branschen. Jordbrukarna, som visserligen får bättre möjligheter till vinstreglerande åtgärder genom de nya beskattningsregler som införs med början , kan genom ett sådant system få en utjämning mellan olika goda skördeår. Därmed skapas ett utmärkt komplement till skördeskadeskyddet. Införandet av resultatutjämning genom kontometod skulle också skapa ett alternativ för de många fysiska personer och mindre företag som inte kan utnyttja systemet med investeringsfonder. Med de goda erfarenheter som skogskontolagstiftningen gett bör enligt vår mening en breddning av metodens användning övervägas. En sådan komplettering av nuvarande avskrivnings- och avsättningsregler skulle enligt vår uppfattning ha stor betydelse för näringslivets utvecklingsmöjligheter. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till den pågående utredningen om företagsbeskattningen beträffande införande av rätt till öppen resultatutjämning i beskattningen genom kontometod, i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Arrie AXEL () i () i Ulfsbyn