mot · FW02706 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en professur i audiologi. För verksamheten vid en audiologisk avdelning har lämnats en översiktlig redogörelse i motion 1971:136 där även redogjordes för audiologins stora omfattning och dess stora betydelse för hörselvården i sin helhet. Utöver vad som framlagts i ovan nämnd motion kan framhållas, att betydelsen av en framsynt hörselvård ej kan övervärderas, enär antalet nyupptäckta hörselskador tenderar att öka, naturligtvis delvis beroende på förbättrade metoder för att konstatera hörselskador men även på att antalet rena hörselskador ökat, framför allt bland unga människor. Docent , som är överläkare vid audiologiska avdelningen, öronkliniken, , har byggt upp avdelningens verksamhet från grunden till att omfatta audiologins alla deldiscipliner. Avdelningen intar en ledande position i landet. Verksamheten sysselsätter f. n. 62 befattningshavare av olika kategorier. leder såväl den sjukvårdande och administrativa som den vetenskapliga aktiviteten inom hörselvårdens område. Dessutom tillkommer omfattande undervisningsverksamhet. är internationellt väl känd genom författandet av ett stort antal uppsatser i olika internationella tidskrifter. Han har även tillbragt i , där han undervisat och forskat i egenskap av visiting professor. Det internationella samarbetet fortsätter och pågår nu mellan och professor vid , Evanston, . Samverkan rör utarbetande av en audiologisk impedansmätningsmetod benämnd tympanometri. Denna metod ger upplysning om trumhinnans, hörselbenens och mellanörats tillstånd. Denna information är mycket väsentlig för ställningstagande till kirurgiska åtgärder vid hörselnedsättning. har stimulerat flera yngre forskare till att ägna sig åt audiologisk forskning. Flera doktorsavhandlingar har hitintills framlagts under hans ledning, och ytterligare två är snart färdiga att ventileras. Forskningen vid audiologiska avdelningen har stor bredd och är starkt målinriktad på att åstadkomma praktisk hjälp åt hörselskadade. Forskningen är således bl. a. inriktad på att med olika metoder kartlägga hörselskadornas omfattning och utbredning. Likaså ingår i programmet utvärdering av olika metoder för hörselskadornas behandling såväl när det gäller medicinskt-kirurgiska som tekniska och pedagogiska åtgärder. Rehabilitering av gravt hörselskadade barn är ett område som stått i förgrunden för Lidéns intresse. Nya diagnostiska mätmetoder har utvecklats, som möjliggör en säker diagnos redan . Härigenom kan det hörselskadade barnet få en så optimal start i livet som möjligt genom att det hörselpedagogiska omhändertagandet kan ske så . Lidéns forskning på detta område är nu inne på att utnyttja ännu känsligare metoder. Det har visat sig vara möjligt att registrera hörseln gamla barn genom att iakttaga och registrera hur andningsrytmen påverkas av ljudstimulering. Åtgärder för att underlätta hörselhandikappades sociala problem har starkt utvecklats under Lidéns ledning. Som expert i handikappinstitutets ledningsgrupp för hörselhandikappade har haft tillfälle att belysa olika medicinska aspekter på hörselhandikappet. Mycket fortsatt utvecklingsarbete kvarstår dock när det gäller t. ex. hörseltekniska hjälpmedel. Audiologiska avdelningens hörcentral har på initiativ av startat en klinisk tillämpningsforskning rörande hörapparater och tekniska hjälpmedel. Statens utgifter för nämnda typer av hjälpmedel för hörselskadade uppgår till ca . Klinisk tillämpningsforskning, som tar sikte på att kliniskt utnyttja hörapparatens tekniska egenskaper optimalt, bör kunna medföra högre nyttjandeprocent. Undersökningar har visat att en stor procent av hjälpmedlen blir liggande oanvända, till stor del beroende på ofullständigheter i apparaturen. Arbetsplatsernas miljöproblem har mer och mer kommit i centrum av debatten. Även i dessa sammanhang har gjort uppmärksammade insatser. På ett av skeppsvarven i () pågår ett unikt forskningsprojekt för att arbetsmiljön på varvet skall förbättras grundligt. Detta forskningsprojekt har uppmärksammats i ett stort reportage i Metallarbetaren nr 1973. Forskningsprogrammet omfattar bl. a. analys av bullrets hörselskadande, samtalsstörande och arbetsnedsättande effekt. Likaså kommer bullrets inverkan på cirkulations- och nervsystem att studeras. För att förbättra situationen för den hörselskadade krävs ökade insatser av samhället när det gäller undervisning på alla plan, forskningsrekrytering, vid såväl basal som tillämpad forskning samt slutligen sjukvårdande och sjukvårdsadministrativa insatser. intar en ledande ställning och en nyckelposition inom hela det audiologiska fältet. Inrättandet av en personlig professur för skulle främja hörselvården i hela landet. har i sina petita för budgetåren 1970/71, 1971/72, 1972/73 och 1973/74 föreslagit en professur i audiologi. Under hänvisning till vad som ovan framförts hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om inrättande av en personlig professur i audiologi vid för docent . () () () (vpk)