mot · FW02943 · 1973-01-26 00:00:00 — av i ni. om en översyn av de nina rande företagsformerna. Demokratiska principer måste bli grundläggande i samarbetet mellan människor också i arbetslivet. Att undanta denna viktiga del av människors tillvaro från demokratiska spelregler är att försvaga demokratin i samhället som helhet. Mot denna bakgrund var höstriksdagens beslut angående styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100 anställda ett steg i rätt riktning. Bolags- eller föreningsstämma i företag nedanför denna storleksgräns kan enligt lagen utan ändring av bolagsordning eller föreningsstadgar besluta att lagen också skall vara tillämplig där. Försöksverksamheten kommer att pågå . Åtskilliga problem kommer att möta vid sidan av denna verksamhet, inte minst på basplanet vid introducering av självstyrande grupper och ökat inflytande över den egna arbetsmiljön. Frågan om styrelserepresentation är i det stora företagsdemokratiska komplexet en relativt liten fråga, så länge inte grundläggande maktförhållanden ändras. Men naturligtvis innebär styrelserepresentationen ett medel att uppnå bättre insyn och inflytande för de anställda. Försöksverksamheten måste följas upp med en kontinuerlig utvärdering och samordnas med erfarenheter från olika typer av företag och även förvaltningar samt vad som händer på andra nivåer i företagen. Annars är riskerna uppenbara, att styrelserepresentationen blir en isolerad företeelse och mera en gest än reell demokratisering. Det är angeläget att en bred försöksverksamhet bedrives och att en successiv demokratisering av arbetslivet målmedvetet eftersträvas. En rad olika utredningar och verksamheter pågår syftande till en fördjupad företagsdemokrati. Det gäller förvaltningsdemokrati inom den statliga sektorn, representation i statliga myndigheters och bankinstitutioners styrelser, arbetsrättens reformering osv. Olika organ för samråd har inrättats både inom den offentliga och den privata sektorn. Möjligheter har öppnats för en motsvarande verksamhet inom den kommunala förvaltningen. Dispens har för övrigt av Kungl. Maj:t beviljats för adjungering av anställda i nämnder och styrelser på grundval av en omfattande arbetsmiljö- och företagsdemokratiutredning som gjorts efter centerinitiativ. Demokratiseringsprocessen i arbetslivet såväl inom den privata som den offentliga sektorn måste emellertid bedrivas efter flera olika handlingslinjer med sammanfallande syfte. Därför är det angeläget att granska också de nuvarande företagsformerna ur maktsynpunkt. Det bör vara särskilt aktuellt beträffande aktiebolagen, eftersom aktiebolagsutredningens förslag om reviderad aktiebolagslag f. n. är under beredning och förslag är aviserat till . Utredningsarbetet på detta område har pågått och varit inriktat på att utarbeta en enhetlig nordisk aktiebolagslag. Därmed har andra problem skjutits i bakgrunden, t. ex. maktstrukturen i denna företagsform. Denna fråga saknas tyvärr i direktiven för utredningen. Både och har kritiserat utredningens snäva direktiv på denna punkt och bl. a. efterlyst en mer genomgripande översyn av företagslagstiftningen i stort. Med hänsyn till det långvariga arbete som ligger bakom förslaget till enhetlig nordisk lagstiftning för aktiebolag synes möjligheterna begränsade att i detta skede göra grundläggande förändringar i förslaget. Det innebär emellertid inte att man kan avfärda tanken på en alternativ företagsform vid sidan om aktiebolagen, med en annan maktfördelning och i övrigt de konsekvensändringar i aktiebolagslagen som detta kan föranleda. En sådan alternativ företagsform med annan maktstruktur än aktiebolagen exempelvis likvärdigt inflytande för anställda och företagsägare men med i övrigt omfattande likheter bör utarbetas av en parlamentarisk utredning. En sådan förändring av maktstrukturen skulle tillföra den företagsdemokratiska utvecklingen värdefulla erfarenheter. Samhället kan givetvis stimulera till användning av en alternativ företagsform och därigenom ge de anställda bättre valmöjligheter på arbetsmarknaden. Den snabba internationaliseringen av ekonomin och flyttningen av företag över gränserna skulle genom lagstiftning kunna påverkas genom ett förstärkt inflytande för de anställda för att nämna ett exempel. Det borde också vara fullt tänkbart att lagstifta om att företag med ett dominerande utländskt ägarintresse och etablerat i skall balanseras av stort inflytande för de anställda för att lösa trygghetsfrågorna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär en parlamentarisk utredning angående en företagsform vid sidan av aktiebolagen med annan maktstruktur i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()