mot · FW0293 · 1973-01-01 00:00:00 — om igångsättande av gruvbrytning i Kaunisvaara i . Från och med detta år och framöver skall en omfattande mineralteknisk undersökning utföras bl. a. i kommun. Syftet är att få fram exploaterbara förekomster på mineralsidan, och denna undersökning skall enligt uppgifter bli så grundlig att den måste betecknas som unik för vårt land. Orsaken till denna intensiva undersökning på det rent mineral-tekniska området är det prekära sysselsättningsläget i kommun. Kommunen som till ytan är så stor att den skulle kunna rymma hela är nu nere i ett befolkningstal på drygt 10 000 invånare. var siffran över 14 000. Enligt prognos BD 80 skulle folkmängden med nuvarande trend minska till 4 1980. I de mål som planeringsråd har satt för kommunernas befolkningstal bör kommun ha ett befolkningstal på minst 7 000 invånare 1980, och för att klara detta måste minst 700 nya arbetstillfällen skapas. är arbetslösheten i kommunen betydande, befolkningsavtappningen har satt djupa spår i form av nästan helt avfolkade byar, försämrad service och en tilltagande skevhet i åldersstrukturen. Den tidigare nämnda mineral-tekniska undersökningen kommer att drivas under ett par års tid innan resultaten kan redovisas. Därefter kommer det med säkerhet att ta innan konkreta steg kan tas i form av brytning och exploatering av funna mineraler. Men för kommun är det bråttom, och därför finns det anledning att åter rikta blickarna på ett projekt som redan är undersökt och utrett så grundligt att exploatering utan längre dröjsmål kan sättas i gång. Vi syftar på järnmalmsfyndigheten i Kaunisvaara. Malmen i Kaunisvaara upptäcktes , vilket redan då väckte en viss uppmärksamhet på grund av dess storlek. genomförde Johnsonkoncernen flygmagnetiska mätningar då ytterligare sidofyndigheter upptäcktes. En rad borrningar i privat regi företogs , varefter de avbröts när det tioåriga inmutningsförbudet trädde i kraft. Undersökningarna av Stora Sahavaara, som är den största malmkroppen, återupptogs 1960 av SGU med medel som ställt till förfogande. Dessa borrningar avslutades . 1963 beslöt att ställa medel till SGU:s förfogande för en totalinventering av järnmalmsfyndigheterna i . därefter undersöktes de stora återstående malmkropparna i området. På SGU anser man sig nu ha så många data om Kaunisvaaramalmen att ytterligare geologiska undersökningar inte behöver göras. Den sammanlagda mängden malm har uppskattats till ca , men det rör sig med all säkerhet om mer, därför att endast malm till ett visst djup har tagits med i beräkningarna. Av ekonomiska skäl har få djupborrningar företagits. Flera kända fyndigheter i området bör bli föremål för ytterligare undersökningar. Undersökningarna av Kaunisvaara malmfält har alltså kommit så långt att gruvbrytning snabbt kan sättas i gång. Framför allt gäller detta malmkroppen Stora Sahavaara. Denna malmkropp torde vara den som i första hand är föremål för intresse, och det har sagts att gruvdrift skulle kunna vara igång efter beslutet. För anläggningsarbetena erfordras 200 man, som skulle kunna öka till 400 sista anläggningsåret. En beräknad årsproduktion av malm har bedömts som rimlig. Gruvdriften skulle erfordra anriknings- och kulsinterverk, och brytningen skulle till att börja med ske i dagbrott för att förvandlas till underjordsbrytning. Antalet anställda har preliminärt beräknats till 300 i dagbrottsbrytning och ca 500 under jord. Någon exakt beräkning över investeringskostnaden har inte gjorts, men vid en uppvaktning uppgav LKAB-chefen att det skulle kosta ca att starta brytningen. Om kostnadsstegringar tas med i bilden kan det i dagens läge röra sig om ca . Detta gäller alltså en av de undersökta malmkropparna, men det finns som sagt flera betydande och undersökta fyndigheter. För ekonomisk gruvdrift är givetvis fraktförhållandena av stor betydelse. Ett järnvägsbygge KaunisvaaraSvappavaara torde därvidlag vara det mest realistiska alternativet. Det vore då också tänkbart att vissa anläggningar i , t. ex. för kulsintring och avskilj ning, kunde användas även för den malm som bryts i Kaunisvaara. Det skulle i så fall förbilliga anläggningskostnaderna i . En järnvägsförbindelse har också den fördelen att den skulle bli till nytta för befintlig befolkning och näringsliv i området. Det sista inte minst viktigt med tanke på ett framtida utnyttjande av befintliga industrimineraler i området vilka nu är föremål för intensivundersökning. skulle bli en värdefull transportled inte minst för skogsbruket och dess följdindustrier, men självklart också för annan industriell verksamhet i . Järnvägsbygge till innebär sammankoppling med Kirunabanan till och därmed också till isfri hamn på relativt kort avstånd. Järnvägsbygget bör därför inte ses som någonting enbart avsett för Kaunisvaaragruvan utan som ett led i en medveten och stark lokaliseringspolitisk satsning för att hejda avfolkningen av och vända avvecklingen till utveckling. Järnvägen SvappavaaraKaunisvaara skulle bli , och kostnaderna härför har uppskattats till . Det har också beräknats att järnvägsbygget skulle ge 400 man arbete . Järnvägsbygget bör falla inom ramen för investeringar av beredskapsmedel och sålunda inte komma att åvila . Enligt bedömning är projektet inte företagsekonomiskt givande. Det argumentet användes också om Stekenjokkfältet innan andra bedömningar kom in i bilden. I motiveringarna till det senare fattade beslutet om gruvbrytning i Stekenjokk framhölls som starka skäl de sociala aspekterna och den totala samhällsekonomiska bedömningen. Samma skäl måste föreligga för ett snabbt beslut om exploatering av Kaunisvaarafältet. Detta projekt är, tillsammans med ett nödvändigt järnvägsbygge, av den storleksordningen att den nu så prekära situationen i kommun radikalt skulle förändras i positiv riktning. Ja, allt talar för att det skulle bli en livgivande injektion för hela . Sett utifrån en total samhällsekonomisk synpunkt är det ingen tvekan om att gruvbrytning i Kaunisvaara vore en lönsam investering på samma sätt som exempelvis . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om att vidta åtgärder för att starta gruvbrytning i Kaunisvaara och att får i uppdrag att vidta skyndsamma åtgärder härför; samt att i enlighet därmed initiativ tas för byggandet av järnväg mellan och .