mot · FW021231 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till Bidrag till fria kristna samfund m. m. Samhällets uppgift på religionsutövningens område bör vara att garantera förutsättningar för religiös verksamhet i kyrkor och samfund över hela landet. Med utgångspunkt från religionsfrihetens princip kan samhällets insatser inte få avse endast ett samfund. En målsättning bör vara likvärdig behandling mellan olika trossamfund. Enligt beslut av riksdag utgår statsbidrag till fria kristna samfund. Därigenom markeras viljan att upprätthålla religionsfrihetens princip. De fria trossamfunden arbetar under helt andra ekonomiska förutsättningar än . Det statliga bidraget till kan beräknas uppgå till storleksordningen . Stödet till de fria kristna samfunden har de det utgått varit . Frikyrkornas verksamhet är helt avhängig av de bidrag dess medlemmar är villiga att ge. I genomsnitt tillskjutes och medlem. Då en stor del av trossamfundens medlemmar har ringa eller begränsade inkomster innebär det att även inkomsttagare med måttliga inkomster tillskjuter betydande belopp. De fria trossamfunden uträttar ett värdefullt arbete i samhället. Man bedriver ett omfattande ungdomsarbete, som har stor betydelse för stora grupper ungdomars positiva utveckling. Detta arbete är väsentligt för vår kulturtraditions bevarande. Också när det gäller sociala insatser för att hjälpa människor, som har det svårt att finna sig till rätta i samhället, uträttar de fria samfunden ett värdefullt arbete. De insatser som görs för att t. ex. hjälpa narkomaner till rätta har visat sig ge ett gott resultat. uträttar de kristna samfunden här ett arbete som svårligen kan ersättas med insatser från statliga eller kommunala organ. På ideella grunder uträttar alltså de fria samfunden ett uppoffrande arbete i samhället. Det framstår därför som en angelägen uppgift för samhället att underlätta deras möjligheter att verka också från denna utgångspunkt. De ökade insatserna inom ungdoms- och socialverksamhet innebär att de fria trossamfunden trots de stora personliga insatserna har en besvärlig ekonomisk situation. Särskilt gäller det de små församlingarna. Totalt beräknas höjningen av den särskilda arbetsgivaravgiften från medföra kostnadsökningar på ca . De fria kristna samfunden kommer därmed att betala ca till statsverket i form av löneskatt. Någon möjlighet att genom rationalisering eller effektivisering klara den ökade belastningen på ekonomin synes inte stå att finna. I årets statsverksproposition föreslås en uppräkning av anslaget till de fria trossamfunden . Denna uppräkning måste ställas i relation till den kostnadsökning om som den höjda arbetsgivaravgiften medför. 1 realiteten innebär denna begränsade uppräkning att frikyrkorna tvingas inskränka sin verksamhet. I och för sig bör man inte justera anslaget till frikyrkorna med utgångspunkt från åtgärder som vidtas på det skattepolitiska området. Icke desto mindre anser vi att när strävan måste vara att skapa jämställdhet mellan statskyrkan och de fria samfunden kan man inte acceptera att frikyrkornas ekonomiska förutsättningar försämras. Det är motiverat att frikyrkorna inte bara erhåller kompensation för de kostnadsökningar som höjningen av arbetsgivaravgiften innebär utan också tillerkännes en uppräkning av anslaget med . Under hänvisning till det anförda hemställes att till Bidrag till fria kristna samfund m. m. för /74 anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt reservationsanslag om . . () i Skegrie () i Luttra () i Glömminge