mot · FW021819 · 1973-04-10 00:00:00 — av i Luttra m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:44 angående ändringar i skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. I proposition 1973:44 förordar departementschefen det av skatteutjämningsrevisionen föreslagna systemet för skatteutjämningsbidrag till församlingarna. Detta system skiljer sig i sin principiella uppläggning från vad som föreslås gälla för de borgerliga primärkommunerna och landstingskommunerna. I stället för individuellt bestämd skattekraftsgaranti skall kyrkokommunerna få samma bidrag i kronor räknat som utgick . För att bidragen inte skall minska i värde föreslås att beloppen räknas upp . Skatteutjämningsrevisionen har motiverat denna särbehandling av de kyrkliga kommunerna genom att hänvisa till förslagen års beredning om stat och kyrka om ändrade relationer mellan staten och . Allt flera omständigheter talar mot den föreslagna bindningen vid nivå med en årlig förhöjning av beloppen. Konsumentprisindex steg och . Den föreslagna höjningen med skulle under motsvarande förhållanden icke ens kompensera kyrkokommunerna för den penningvärdeförsämring som nämnda index anses ge uttryck för. Skatteutjämningsbidraget till kyrkokommunerna har stigit med i genomsnitt . Den föreslagna årliga ökningstakten om skulle komma att totalt sett ge ett sämre utfall än utvecklingen visat. Härtill kommer att det nuvarande systemet garanterar kyrkokommunerna en viss procent av medelskattekraften. Förhöjningen av denna medelskattekraft styrs av de skattestarka tillväxtkommunerna. Avfolkningskommunerna får en i förhållande till tillväxtkommunerna svagare skattekraftsökning; i vissa fall får man räkna med minskning. Nuvarande garanti, bunden till medelskattekraften, ger avfolkningskommunerna/församlingarna möjlighet att följa med den allmänna skattekraftstillväxten/ standardhöjningen. Det föreslagna systemet ger icke denna möjlighet. Bindningen vid nivån för ett visst år, enligt förslaget 1973, kompenserar icke heller tillväxtförsamlingarna för deras folkökning. Även församlingarna måste göra nyinvesteringar för att tillgodose de inflyttades krav på den legala kyrkliga verksamheten. Enligt den av genomförda undersökningen av den kyrkokommunala investeringsplaneringen för beräknas investeringarna priser till ca 825 milj. kr. totalt för perioden. Detta ger en genomsnittlig investeringsvolym om 165 milj. kr. Som jämförelse kan nämnas att den genomsnittliga investeringsnivån låg vid ca 120 milj. kr. Perioden visar alltså en ökning med ca 45 milj. kr. Sedan frågan om ändrade relationer mellan staten och kyrkan nu avförts från vidare handläggning faller skatteutjämningsrevisionens huvudargument för särbehandling av de kyrkliga kommunerna. Ovan anförda konstateranden understryker dessutom vikten av att kyrkokommunernas skatteunderlag icke försämras vare sig i förhållande till nuläget eller i förhållande till övriga enheter inom den kommunala sektorn. Propositionens utformning av systemet för skatteutjämningsbidrag till de kyrkliga kommunerna kan få allvarliga konsekvenser för dessas möjligheter att fullgöra sina legala skyldigheter. Höjning av utdebiteringen till församlingsskatt torde i många fall bli ofrånkomlig, höjningar som ökar den totala utdebiteringsnivån inom den kommunala sektorn. Att nu införa ett system, om vars skattehöjande effekt man måste vara medveten, rimmar illa med de ansträngningar som i övrigt görs för att hålla skattesatserna nere. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att för kyrkokommunerna skall gälla samma regler som för de borgerliga primärkommunerna vid beräkning av skatteutjämningsbidrag. () i Luttra () () () i Arrie