mot · FW02755 · 1973-01-24 00:00:00 — av i m. fl. angående trafikflyget på m. fl. Trafikflyget har sedan präglats av en snabb teknisk utveckling. Inte minst gäller detta det svenska inrikesflyget som befordrade ca 1,5 milj. passagerare. Inrikesflyget utgör härigenom ett viktigt inslag i det totala transportarbetet i vårt land. Förutom den näringspolitiska och ekonomiska betydelsen har verksamhetens regionalpolitiska roll ökat väsentligt . Ett effektivt inrikesflyg utgör i själva verket en viktig hörnsten i strävandena att åstadkomma en sådan ökad regional differentiering av bl. a. näringsliv och förvaltningsmässig service som förutsätts i regeringens proposition (1972: lil) angående regional utveckling m. m. Med inrikesflygets starka utveckling har dock följt ökade miljöproblem kring de större inrikesflygplatserna bl. a. i form av buller. Myndigheterna har sökt motverka dessa problem genom att bygga nya flygplatser långt utanför städerna, som , och . Utflyttningen till förenämnda flygplatser har dock medfört så väsentligt sänkt reshastighet genom långa och dyrbara marktransporter m. m., att inrikesflygets konkurrensförmåga håller på att gå förlorad. Genom den tillsatta utredningen om den framtida lokaliseringen av flygtrafiken vid i avses denna flygplatspolitik bli fullföljd. Utredningen skall vara avslutad vid utgången av . Det har bl. a. föreslagits att flygverksamheten vid skall förläggas till , från . En utflyttning skulle enligt gjorda bedömningar medföra att inrikestrafiken på korta och medellånga destinationer blev olönsam, eftersom detta linjenät främst bärs upp av resenärer, som i sitt arbete utnyttjar flyget för tidsvinstens skull. Detta skulle i sin tur försvåra den regionalpolitiskt motiverade taxesättning som planeras för inrikesflyget och som innebär att långa flygresor skall göras väsentligt billigare genom bl. a. kostnadsomfördelning till korta och medellånga linjer. Då en utflyttning även i andra avseenden väsentligt skulle försvåra strävandena att behålla och öka den inrikes flygtrafikens regionalpolitiska betydelse, talar starka skäl för att beslut om nedläggning av och andra närflygplatser inte fattas utan att de miljömässiga och ekonomiska förutsättningarna för fortsatt trafik först noggrant har kartlagts. Särskilt bör uppmärksammas att det projekteras tystgående kortfältsflygplan i ett flertal länder. Dessa plan kommer att innebära en omstrukturering av den europeiska kort- och medeldistanstrafiken. Filosofin är att flygplanstrafiken skall kunna bedrivas från befolkningscentrum till befolkningscentrum utan långa och fördyrande marktransporter. Detta innebär att flygets fördelar, bl. a. i fråga om hastighet och komfort, kan optimeras. Det ur svensk synpunkt mest intressanta i den pågående utvecklingen är att tillsammans med en tysk, en engelsk och en spansk flygplanstillverkare bildat ett bolag, , för utveckling av tystgående kortfältsflygplan. skall enligt planerna en flygande prototyp finnas färdig och torde serieleveranser kunna påbörjas. Den planerade tillverkningen synes få avgörande betydelse för möjligheterna att efter kunna trygga sysselsättningen inom svensk flygindustri, som med underleverantörer sysselsätter mer än 20 000 anställda. Ett bibehållande av den svenska flygindustrin, som har hög teknologisk standard internationellt sett, är även önskvärt av försvars- och handelspolitiska skäl. Den nya typen av flygplan bygger på förutsättningen att buller- och avgasproblemen i det närmaste helt kan elimineras. De motorer som är under utveckling skiljer sig från tidigare konstruktioner genom att de får bättre bränsleekonomi ju tystare de går. Härigenom kan i trafikflygets historia kraven på en god miljöanpassning och en god driftsekonomi förenas. Kortfältsplanen kommer enligt föreliggande material att ge bullermattor som är ca 1 : 20 av vad dagens flygplan ger. Genom branta in- och utflygningsvinklar minskar också bullrets varaktighet. Bullerminskningen blir för övrigt ännu mer markerad, eftersom kortfältsplanen kommer att ge avsevärt minskat buller vid inflygning för landning. De tysta kortfältsflygplanen möjliggör bättre utnyttjande av flygfälten. Start- och landningsfrekvensen kan ökas . Bullerproblemens eliminering och frekvenshöjningen gör att t. ex. med utnyttjande av kortfältsplan skulle få kapacitet att ta emot hela inrikesflyget, i vart fall fram . Vid planeringen av nya inrikesflygplatser runtom i landet behöver miljökraven inte utgöra hinder för en från trafik- och passagerarsynpunkt praktisk placering. För långdistansresoma har marktransportema till och från flygplatser som , och mindre betydelse. Det syns därför lämpligt även från denna synpunkt att reservera flygplatser av nämnda typ för långdistansflyget och ge kort- och medeldistansflyget möjlighet att utnyttja de befolkningscentra närliggande flygplatserna. Detta innebär att långdistansflygplatsernas befintliga eller planerade kapacitet i kommer att vara tillfredsställande långt fram i tiden. De ekonomiska fördelarna av att utnyttja befintliga flygplatser på ovan angivet sätt är naturligtvis betydande och bör beaktas. Med hänsyn till vad som anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte uttala sig för att utredningen rörande den framtida lokaliseringen av flygtrafiken vid genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att även skyndsamt pröva förutsättningarna för att behålla och övriga nu befintliga närflygplatser intakta för trafik med tystgående kortfältsflygplan . () ()