mot · FW0236 · 1973-01-11 00:00:00 — av herrar och Källstad om statsbidrag till Nordiska ekumeniska institutet. Nordiska ekumeniska institutet i är ett ekumeniskt studie- och samarbetsorgan med kyrkosamfund och nationella ekumeniska organisationer i de fem nordiska länderna som sina huvudmän. Bildat som en nordisk motsvarighet till det ekumeniska centrum i , som varit Kyrkornas världsråds högkvarter, har institutet genomfört en successiv utvidgning av huvudmannakretsen till att omfatta praktiskt taget alla de kyrkosamfund i de nordiska länderna, vilka är villiga till ett omfattande ekumeniskt samarbete. Samtliga institutets inbjudningar till samfund, som av skilda anledningar tidigare icke varit separata huvudmän utan endast representerats via respektive lands ekumeniska organ, har bemötts positivt. Sålunda har, förutom , , Svenska samt Nordiska katolska biskopskonferensen och i inträtt som självständiga huvudmän och utsett sina representanter i styrelsen. Även i andra nordiska länder har nya huvudmän tillkommit. Sålunda har i den inträtt och i den danska folkkyrkan blivit separat huvudman vid sidan av Det ekumeniske Faellesråd. Om samtliga tillkommande huvudmän vilka icke är folkkyrkor gäller dock att de ekonomiska bidrag de kunnat erbjuda är mycket ringa. Vidgningen av huvudmannakretsen till dessa vilken principiellt sett ansetts ytterst viktig får därför sägas ha en symbolisk betydelse snarare är en ekonomisk. Vad folkkyrkorna beträffar kan dock nämnas att dessas anslag i och är uppförda på den allmänna statsbudgeten. Genom beredningen av huvudmannakretsen har framför allt åstadkommits att institutets direkta intressentkrets vidgats och att dess förankring i nordisk kristenhet i stort fördjupats. Kraven på en för dessa olika huvudmän relevant verksamhet har därmed också förstärkts, vilket styrelsen är väl medveten om, som naturligen också kostnadsramen vidgats. Enligt institutets statuter äger också enskild huvudman möjlighet att utifrån sina önskemål beställa utredningar av skilda slag från institutet, om dessa blott faller inom ramen för dettas allmänna ekumeniska målsättning. Verksamheten, som presenterats i motioner till två , har också följt samma linjer som . Möjligen kan man säga att institutets karaktär av utrednings-, forsknings- och studieorgan något förstärkts. De konferenser som anordnats har följts av studiearbete eller förberedelser för sådant, och till tjänst för detta har publiceringsverksamheten utökats. anordnade institutet sålunda bl. a. en andra konferens med temat Politik mission kyrkohjälp, med tonvikt på problem i södra . Konferensen var nordisk men hade ett mycket markant internationellt inslag. Rapporten från konferensen liksom överläggningarna själva hållen på engelska språket har senare utgivits och spritts också utanför . En tredje konferens i serien planeras , med temat Education for Development. Till dessa konferenser har det varit naturligt att inbjuda inte bara kyrkohjälps- och missionsorgan i utan också företrädare för de statliga biståndsorganen. På samma linje ligger också det initiativ institutet tog med anledning av den då förestående tredje i . En konsultation anordnades i , som i sin tur resulterade i kristna studie- och aktionsgrupper i varje nordiskt land, vilka fortsatt sitt samarbete och utgör en viktig del av institutets intressefält. Av liknande art är de nordiska grupper kring frågan om våld-ickevåld som bildats efter en av institutet anordnad konsultation . Sitt engagemang i den internationellt livligt diskuterade frågan om präst- och pastorsrollen i det moderna samhället har institutet fullföljt i form av en särskild studiebok, byggd på en institutets konferens . Därmed har förutsättningar skapats för ett fortsatt nordiskt studiearbete, vilket väntas leda till en andra och större konferens, samlad kring de akuta utbildnings- och fortbildningsfrågorna. Förutom den årliga konferensen för ekumeniska sekreterare i , där frågan om kyrkorna och rasproblemet stod i centrum , kan slutligen från konferensprogrammet nämnas en förberedelsekonferens för det stora missionsmötet i i årsskiftet 1972/73 samt en expertkonferens kring de över hela världen pågående bilaterala teologiska samtalen mellan de stora världskonfessionerna. Båda dessa initiativ väntas fullföljas , det första med en efterkonferens till och det senare med en specialkonsultation, likaså , kring de luthersk-reformerta samtalen med tanke på den behandling dessa skall få inom de olika nordiska kyrkosamfunden. Också i anknytning till dessa konferenser har institutet bedrivit ett eget utredningsarbete och utsänt studiematerial av värdefull art. Beträffande de interkonfessionella samtalen planeras dessutom en skriftserie, redigerad från institutet, där de viktigaste dokumenten utges på svenska och förses med kommentar. Som löpande organ för sin information och sitt studiearbete har institutet fortsatt utgivningen av en stencilerad studiebulletin i fem olika serier, kallad Ekumenisk Orientering, samt . Genom sina konferenser, sitt bibliotek och arkiv öppna för allmänhet och forskare, sina löpande kontakter med de internationella ekumeniska organen, sin informations-, konferens- och publiceringsverksamhet etc. utför institutet en för de nordiska kyrkosamfunden ytterst viktig insats. Mot bakgrunden härav är det ytterst beklagligt att dess tillgång på arbetskraft och andra resurser på grund av otillräckliga medel alltjämt skall vara så begränsad att dess möjligheter att fullgöra sina uppgifter allvarligt hotas. En under en mindre verksamhetsfylld period genom extra tillskott utifrån uppkommen reserv har kunnat tas i bruk men kommer enligt beräkningarna att ha minskat till betydligt under den gräns som styrelsen fastställt som minimum. Motionerna om stöd för institutets verksamhet vid 1971 och riksdagar vann icke bifall. 1 institutets tilläggsansökan erinras bl. a. om att genom biskopsmötet anhållit om att medel för dess anslag måtte få utgå ur kyrkofonden men att detta på grund av institutets allmänekumeniska karaktär icke ansetts förenligt med reglerna för kyrkofondens användning, varför statsmedel i enlighet med ingiven och av kammarkollegium stödd ansökan torde vara särskilt angelägna. Institutet kan anses värt ett sådant stöd även med bortseende från möjligheter att bevilja begärt huvudmannaanslag, men det förhållandet att sådant anslag utgått med endast ett mindre belopp, då kyrkofondsmedel icke kunnat beviljas, understryker ytterligare vikten av att ett anslag av statsmedel nu beviljas. Under hänvisning till vad som anförts angående institutets allmänna verksamhet och dess ytterligt begränsade ekonomiska resurser (alltjämt bl. a. innebärande att institutets föreståndare utför hela sin insats på fritid) hemställer vi att måtte tilldela Nordiska ekumeniska institutet i ett av institutet självt begärt anslag för /74 å .