mot · FW02982 · 1973-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om inflationsbekämpande åtgärder. Som ett av de centrala målen för den ekonmiska politiken nämner finansplan rimlig prisstabilitet. Detta mål har funnits med bland de centrala ekonomisk-politiska målen. Tyvärr tvingas man konstatera att målsättningen inte har uppfyllts. I antagna program framhåller man att stabiliseringspolitikens mål är att dämpa konjunktursvängningarna och därmed uppnå full sysselsättning och stabila priser. I programmet heter det vidare: Snabb inflation är ett hot mot tryggheten i näringslivet. Den är en godtycklig omfördelare av ekonomiska tillgångar och försvårar ett socialt reformarbete. Insikten härom måste vara grundläggande för den ekonomiska politiken. En effektiv kamp mot inflationen förutsätter också att arbetsmarknadens parter tar sitt ansvar. var rubriken på en artikel av i tidskriften nr 2 1957. skrev en ny artikel med ?. Artikeln börjar: Huvudtemat i min artikel i var den moraliska mörkningsprocessen under inflytande av orättvisebacillerna, som inflationens godtyckliga, improduktiva och därför meningslöst orättvisa omfördelning av inkomster och förmögenheter ger upphov till. Oron över priserna och prisutvecklingen är stor. Det beror inte minst på att vi har fått en allt häftigare prisstegring. steg priserna med i genomsnitt , men räknat (liksom nedan) steg de 1970 och 1971 . kan man räkna med i varje fall enligt prognoserna. Ser vi litet längre tillbaka och studerar prisökningarna år för år , framträder tydligt att prisökningarna sker i en allt snabbare takt: Genom sin stora utrikeshandel riskerar att också erhålla starkare prisstegringsimpulser utifrån än vad vi varit vana vid under 1950och 1960-talen. Det beror på att prisstegringarna i utlandet blivit häftigare än . Om man jämför den svenska prisutvecklingen med utlandets enligt urvalet i LO-ekonomernas rapport finner man att var det bara tre länder som hade en starkare prisstegringstakt än . De övriga tio länderna enligt statistik hade en lägre prisstegringstakt. När det gäller 1970 var det endast två länder som hade en starkare prisstegringstakt än . 1 är bilden densamma, dvs. bara två länder hade då en starkare prisstegringstakt. Inte minst från socialdemokratiskt håll har vi alltid fått höra att man måste välja mellan inflation och arbetslöshet. Vi har sagt att så enkelt är det inte. Tillåter man en hög inflation får man i stället lätt bådadera, dvs. både hög arbetslöshet och starkt stigande priser. De senaste årens konjunkturutveckling är ett tydligt tecken på detta. kännetecknas av en stagnation parad med inflation, den så beryktade stagflationen. Privatekonomin är ett bekymmer för allt fler: Det gäller de arbetslösa först och främst men också alla de som har fasta eller något så när fasta inkomster och alla övriga som känner sig pressade av den orimligt hårda kombinationen av hårda marginaleffekter och stora prisstegringar. Kampen mot inflationen måste förås på bred front och efter en planerad strategi ett program mot inflationen fordras. De viktigaste inslagen i detta program är följande 6 punkter: En offentlig besparingsutredning behövs. Vi utgår från att det skall vara möjligt för regeringen och finansministern att intressera finansutskottets ledamöter och senare även för en sådan linje. Av det skälet har vi också väckt en separat motion med bl. a. detta yrkande. Vi gör det bl. a. mot den bakgrunden att den offentliga sektorns ökning är ett av huvudskälen till den prisstegring vi upplevt . Den offentliga sektorns ökning betyder nämligen höjt skattetryck, och detta ökade skattetryck och då inte minst de indirekta skatterna höjer priserna. En bättre och mera aktiv konjunkturpolitik är ett annat krav. Tillväxten i blev endast obetydlig. Det produktionsbortfall som inträffade under dessa båda förlorade år betydde färre varor än annars. Därmed steg naturligtvis priserna. På det sättet bidrog den misslyckade konjunkturpolitiken, som förstärkte den internationella lågkonjunkturens verkningar till de mycket höga prisstegringarna. Bättre ekonomisk planering motverkar prisstegringar. En av fördelarna med ekonomisk planering är att man då lättare kan undvika eller minska spänningar i ekonomin, dvs. eliminera de flaskhalsar som annars lätt leder till prisstegringar. Indexreglerade skatteskalor är en metod att i skattesystemet bygga in ett skydd mot inflationens skadeverkningar. Den innebär att man inte betalar skatt på den del av löneökningen som bara motsvarar redan inträffade prisökningar. Löntagarna skulle då inte behöva begära kompensation för att inflationen knuffar upp dem i allt högre marginalskatteskikt. Därmed skulle man få ett motiv till lägre lönekrav i kronor räknat. På så sätt minskar kostnadsökningarna. Den inhemska prisökningen blir då lägre, och konkurrensläget gentemot utlandet förbättras. före varje avtalsrörelse behöver företrädare för regering och riksdag och arbetsmarknadens parter överlägga om de samhällsekonomiska grundförutsättningarna för kommande avtalsrörelse. Ett av de viktigaste inslagen i sådana stabiliseringskonferenser är att skapa en gemensam syn på inflationsriskerna. För att förbereda dessa stabiliseringskonferenser behövs ett ekonomiskt-socialt råd. Sparstimulerande åtgärder bidrar till en bättre stabiliseringspolitik och därmed också en lugnare prisutveckling. har fört fram en lång rad förslag för att stimulera det enskilda sparandet. Sådana motioner väcks även från vårt håll. Den bästa sparstimulerande åtgärden är i sin tur hushållens tilltro till regeringens förmåga och intresse att hålla en stabil prisnivå. Kampen mot prisstegringarna måste prioriteras i den ekonomiska politiken. Som vi anfört behövs ett samlat program för att bekämpa kostnadsstegringarna m. m. och därmed angripa de underliggande orsakerna. Punktåtgärder kan hjälpa tillfälligt och i någon mån; vi vill erinra om att prisstoppet på vissa livsmedel kommer att omfatta av konsumenternas utgifter. Även den siffran visar klart behovet av åtgärder mot inflationen över hela fältet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandling av Kungl. Maj:ts proposition nr 1, Bilaga I: Finansplanen, beslutar att som sin mening uttala att den ekonomiska politiken i större utsträckning än inriktas mot bekämpandet av inflationen i enlighet med vad som anförts i denna motion. () () /ENKEL (fp) () K L , 0100633