mot · FW021262 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om utbildning av fritidsledare. I årets statsverksproposition, Bilaga 10 , framhålles av i sin anslagsframställning upprepar ett föregående år framfört förslag om vidgad försöksverksamhet med en enhetlig utbildning av fritidsledare vid folkhögskolor och ledarinstitut. SÖ föreslår att av grupp för ungdomsledarutbildning (SULU) framlagt förslag genomföres med verkan från och med /74. Det framhålles vidare att och Kommunala fritidstjänstemännens riksförbund i skrivelse till gett sitt stöd till SÖ:s framställning. Som framhåller i skrivelsen saknas en enhetlig och tillräckligt kvalificerad utbildning av fritidsledare. Den av SULU föreslagna tvååriga utbildningen skulle därför fylla ett stort behov. SULU har beräknat behovet av ungdoms- och fritidsledare till ca 550 . Mot bakgrund av den rådande ungdomsarbetslösheten synes det angeläget att intresserade ungdomar, som annars kan riskera att gå arbetslösa, bereds möjlighet att genomgå den tvååriga grundutbildningen för fritidsledare som SULU föreslår. Förslaget innebär en utbildningskapacitet på ca 500 platser i vardera årskursen, fördelade på 15 folkhögskolor och sex ledarinstitut. Till detta bör också läggas det som framhåller i sin skrivelse, nämligen att den kommunala fritidssektorns kostnader för idrott och övrig fritidsverksamhet tiodubblats av . För att dessa satsningar effektivt skall kunna utnyttjas är det angeläget att de anställda fritidsledarna såväl inom fritidsverksamhet som inom organisationerna får en tillfredsställande utbildning. Då SÖ antagit förslaget till gemensam läroplan för utbildningen vid såväl folkhögskolor som ledarinstitut, vilket framlagts av SULU efter ingående kontakter med kommunala fritidsförvaltningar samt ungdomsoch idrottsorganisationer, finns det ingen anledning att avvakta folkhögskoleutredningens betänkande om folkhögskolornas roll innan förslaget genomföres. Tvärtom är det angeläget att denna utbildningsmöjlighet för ytterligare ett antal ungdomar kommer till stånd. Till detta bör läggas att flera folkhögskolor redan anpassat sin fritidsledarutbildning till SULU-normerna. Det är således klart otillfredsställande att genomförandet ytterligare skjuts genom hänvisning till folkhögskoleutredningen. I den tvååriga läroplanen syftar till att ge en allmän grundutbildning. föreslås få fördjupningskaraktär och ge utrymme för för specialinriktning på pedagogiska eller administrativa uppgifter. I utbildningen skall 15 veckors yrkespraktik ingå. Utöver detta räknar man med att det för vissa uppgifter krävs en särskild inskolning eller profilutbildning. Detta gäller bl. a. där olika ideologiska värderingar utgör grunden för verksamheten. SULU utgår ifrån att kommuner och organisationer tar initiativ till sådana kurser och att denna utbildning genomföres bl. a. i samråd med de skolor som anordnar grundutbildningen. Även om den särskilda inskolningen eller profilutbildningen är angelägen och kan ordnas efter den tvååriga grundutbildningen, kan det finnas skäl som talar för att även denna sistnämnda utbildning lägges inom ramen för den tvååriga undervisningen. Denna bör då anförtros åt folkrörelserna. En sådan profilutbildning bör vara av värde även för kommunalt anställda fritidsledare. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. begär att förslag till utvidgad försöksverksamhet för grundutbildning av fritidsledare genomföres, och att erforderliga medel, , ställes till förfogande. () () () () () ()