mot · FW021133 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående vårdbidragen för vård av utvecklingsstörda. Utan tvivel har omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda blivit väsentligt bättre sedan landstingen övertagit huvudmannaskapet och sedan den nya omsorgslagen trädde i kraft. Detta har medfört starkt ökade utgifter för landstingen. Men de krav som omsorgslagen ställer är ännu långt ifrån tillgodosedda. Det finns säkert fortfarande många utvecklingsstörda som ej får erforderliga omsorger. Bland dem som får omsorger ingår ännu många barn som inte får någon undervisning, träning eller pedagogisk stimulans och åtskilliga vuxna som inte deltar i några aktiviteter. De flerhandikappade är starkt eftersatta. Många specialsjukhus domineras av en långtidsvård med delvis låg standard. På åtskilliga vårdhem behövs ytterligare förbättringar, över huvud taget måste kvaliteten i omsorgerna höjas väsentligt i flera avseenden. Arbetet för att rasera de totala storanstalterna, flytta de utvecklingsstörda ut i små elevhem eller andra små institutioner och in i samhällena, att normalisera deras liv och integrera det med andras så långt möjligt måste fortsätta. Arbetet måste drivas vidare av ett opinionstryck och av människor som kan och vill påverka vårdhuvudmännen. Konkreta åtgärder för att integrera de utvecklingsstörda bättre i samhället börjar nu komma. Antalet inackorderingshem ökar och kraven på de utvecklingsstördas boendemiljö preciseras. Av särskilt intresse är enligt vår mening det arbete med ett program för boendeformer för vuxna utvecklingsstörda som en projektgrupp på Tekniska högskolan bedriver, liksom det utvecklingsarbete som vuxit fram i samarbete mellan FUB och pedagoger och psykologer. Inom FUB-rörelsen drivs också ett alltmer omfattande upplysningsarbete för att lära föräldrarna hur de själva skall kunna medverka i träningen av sina utvecklingsstörda barn. Det sker genom studiecirklar och genom lekoteken. Omsorgslagens bestämmelser om hemmavård går bl. a. ut på att huvudmännen skall hjälpa föräldrarna att anordna träning i hemmen. För en fortsatt utveckling mot mera hemboende är emellertid en förbättring beträffande vårdbiträden önskvärd. Vårdbidrag från allmänna försäkringen utgår bara för en minoritet av de utvecklingsstörda barn som bor i sina föräldrahem. En av anledningarna till detta är att man bara räknar med ett merarbete som krävs för att ett svårt utvecklingsstört barn skall kunna fungera så gott det kan i det dagliga livet men däremot inte alls med det behov av extra träning som Det är särskilt anmärkningsvärt att vårdbidrag vanligen vägras om det utvecklingsstörda barnet är . Ett annat väsentligt reformbehov har samband med den växande förekomsten av dubbel bosättning för utvecklingsstörda. bor dessa barn allt oftare på 5-dagarshem. De vistas i föräldrahemmet dels under varje veckoslut och andra , dels under ferier. De måste ha en säng när de kommer hem, helst ett eget rum. Men vårdbidrag utgår bara vid sammanhängande hemmavistelser, omfattande minst . I praktiken medför detta ofta att vårdbidrag endast utgår för halva den tid barnen vistas hemma . Enligt vår mening bör familjerna erhålla vårdbidrag för hela den tid barnen vistas i föräldrahemmet. Bland annat med tanke på att de utvecklingsstörda barnen utvecklas långsammare och de små möjligheter som finns till självständigt boende för vuxna utvecklingsstörda borde vidare den övre åldersgränsen för vårdbidrag höjas till . Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om ändrade bestämmelser angående vårdbidrag från allmänna försäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen. . () () () () () () () () () ()