mot · FW021688 · 1973-04-03 00:00:00 — av herrar i och i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:47 angående förbättrade familjeförmåner inom den allmänna försäkringen m. m. Familjen har en nyckelfunktion i samhället. Dess situation har förändrats avsevärt. Genom urbaniseringen och strukturomvandlingen har kontakterna mellan generationerna minskat. Tregenerationsfamiljen har blivit ovanlig. Avstånden mellan anhöriga har ökat. De gifta kvinnorna förvärvsarbetar i långt större utsträckning . En stor del av de uppgifter som tidigare utfördes inom familjen har övertagits av stat, kommuner och näringsliv. En ständig växelverkan äger rum mellan familj och samhälle, men samhällets anpassning till familjens krav släpar ofta efter. Familjepolitiken skall underlätta för familjen att fylla sin viktiga roll i denna nya situation. Förbättrade möjligheter att förena familjeansvar och yrkesinsatser utanför hemmet måste skapas för både män och kvinnor. I andra motioner till årets riksdag har från vårt håll framlagts förslag i detta syfte. Familjepolitikens mål skall vara att utjämna standarskillnader och skapa en god uppväxtmiljö. Stödet till barnfamiljerna skall vara ett led i strävan mot större jämlikhet och solidaritet olika grupper emellan. Åtgärderna bör syfta till en ekonomisk standardutjämning mellan dem som har barn och dem som inte har barn. Förväntningar om reformer inom familjepolitiken har inte infriats. I stället har små delreformer vidtagits utan att någon samlad bedömning av erforderliga åtgärder har gjorts. Den otillfredsställande samordningen mellan skattepolitik och socialpolitik har bl. a. medfört att systemet f. n. inrymmer besvärande marginaleffekter. Detta har lett till att en inkomstökning i en familj, t. ex. då andra maken går ut i förvärvsarbete, enbart medfört en synnerligen blygsam standardförbättring skatter och avgifter har ökat och sociala förmåner har minskat. har i sitt slutbetänkande lagt fram ett omfattande program för en utbyggnad av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. Kommittén har påvisat den ekonomiska betydelsen för familjen av att båda föräldrarna får möjlighet att förvärvsarbeta. a. med hänsyn härtill har kommittén starkt understrukit vikten av en fortsatt snabb utbyggnad av den av stat och kommun understödda barntillsynen. Det ekonomiska stödet inom familjepolitikens ram bör enligt kommitténs mening i huvudsak ta sikte på barnens försörjning och inte på försörjning av hemmavarande förälder. Endast i särskilda situationer bör ett stöd lämnas, som ger en viss kompensation för bortfallet av den ena förälderns arbetsinkomst Stat och kommun bör medverka till att bättre ekonomiska förutsättningar för föräldrarnas valmöjligheter skapas. Därvid bör särskild hänsyn tas till kostnaderna för vård av barn i de åldrar där regelbunden tillsyn är nödvändig. utgår stöd till vårdnaden av de barn för vilka institutionell tillsyn utnyttjas. Stödet utgår i form av statsbidrag till daghem, fritidshem och familjedaghem och i form av betydande kommunala kostnader för att ordna denna tillsyn. En värdefull utbyggnad av sådan tillsyn har skett . En välmotiverad höjning av statsbidragen till daghem och fritidshem har också föreslagits i årets statsverksproposition. För den tillsyn och vård som ges i hemmet betalas emellertid ingen ersättning från samhällets sida. Av familjepolitiska kommitténs undersökningar framgår att kostnaderna för vård och tillsyn av i synnerhet små barn är betydande. behöver barnen ständigt tillsyn i hemmet genom någon av föräldrarna eller av någon annan vuxen eller på institution. Om en av föräldrarna är hemma, blir familjeinkomsten väsentligt lägre än om båda har förvärvsarbete utanför hemmet. Inom familjepolitiska kommittén förelåg enighet om förslag till värdefulla förbättringar av det familjesociala stödet. Kommitténs majoritet gjorde emellertid inte någon samlad översyn av de familjepolitiska åtgärderna. Sålunda behandlades inte frågan om vårdnadsbidrag och värdesäkring av de familjepolitiska förmånerna. Barnbidragen motsvarar endast en mindre del av de totala barnkostnaderna. De höjningar av barnbidragen som med vissa mellanrum skett har knappast motsvarat penningvärdeförsämringen. Prisstegringar och skattehöjningar har urholkat värdet av barnbidraget. Det bör i fortsättningen inte tillåtas att prishöjningar urholkar barnbidragens värde. Därför behövs en teknik som automatiskt tillför barnfamiljerna kompensation för kostnadsökningar. Det finns flera sätt att åstadkomma en värdesäkring genom indexreglering. En teknik är att anknyta barnbidraget till basbeloppet. Särskilt beklagligt är att frågan om vårdnadsbidrag inte kunnat genomlysas på ett tillfredsställande sätt. Om denna fråga varit ordenligt utredd, skulle det ha funnits bättre förutsättningar för att ta ett samlat grepp på de familjepolitiska frågorna, så att de olika komponenterna kunde vägas mot varandra. Den planlöshet som karaktäriserat familjepolitiken kommer därför att fortsätta ännu . Det finns ingen plan eller något program för utbyggnad av de familjepolitiska åtgärderna och deras anpassning till de förändrade förhållandena i samhället. Inte heller årets riksdag föreläggs något förslag till en samlad familjepolitisk reform. I propositionen framläggs förslag om införande av föräldraförsäkring, rätt till sjukpenning för förälder som behöver ta vård om sjukt barn och för fader som behöver ta vård om äldre barn i samband med att ytterligare barn föds i familjen, förbättringar i fråga om det särskilda vårdbidrag som utgår, om barn på grund av sjukdom eller allvarligt handikapp är i behov av särskild tillsyn och vård, samt förstärkning av barnpensionerna och mer enhetliga regler för barnpensioner och bidragsförskott. Andra av familjepolitiska kommitténs förslag skjuts på en oviss framtid. Vid föräldraförsäkringens genomförande enligt förslaget slopas den nuvarande moderskapsförsäkringen. Den senare består av två förmåner, dels en moderskapspenning (engångsbelopp på . vid enbarnsbörd) som tillkommer alla mödrar, dels för mödrar med viss lägsta klassplacering inom sjukförsäkringen tilläggssjukpenning under vid avhållsamhet från förvärvsarbete i samband med barnets födelse. Föredragande statsrådet föreslår nu en föräldraförsäkring, innebärande att föräldrapenning i samband med barnets födelse skall utgå under högst . Föräldrarna skall i princip kunna alternera men inte vara lediga . Hel föräldrapenning skall utgå med . per dag (garantinivå) eller med det högre belopp vartill förälders sjukpenning uppgår och beskattas. Föräldrapenning skall kunna utgå även till fosteroch adoptivföräldrar från och med barnets ankomstdag längst t. o. m. den 240:e dagen efter barnets födelse. Är barnet äldre men under , kan föräldrapenning utgå sammanlagt till båda föräldrarna i samband med barnets ankomst. Det värdefulla i en föräldraförsäkring som ersättning för moderskapsförsäkringen är att härigenom i princip möjliggörs för båda föräldrarna och inte bara för modern att bära det praktiska ansvaret för barnets vård. Det ökar möjligheterna att bryta ner ett föråldrat könsrollsmönster och bidrar därigenom till en ökad jämställdhet mellan föräldrarna. Särskilt hos unga föräldrar finns en vilja att dela på ansvar och samvaro med barnen. Inte minst från barnens synpunkt är det angeläget att alla hinder för denna positiva utveckling röjs ur vägen. Förslaget att i linje härmed utsträcka anställningsskyddet till att omfatta även fadern måste hälsas med tillfredsställelse. En nackdel med förslaget är avskaffandet av det engångsbelopp som moderskapspenningen utgör. Stora kostnader är förenade med anskaffning av utrustning till barnet i samband med dess födelse, och moderskapspenningen torde i stor utsträckning ha använts härtill. I synnerhet mödrar med låg eller ingen inkomst saknar möjlighet att spara ihop till dessa kostnader. Det bästa vore om försäkringen kunde innehålla ett särskilt engångsbelopp i samband med barnets ankomst, men med hänsyn till merkostnaderna för försäkringen härför vill vi föreslå att den försäkrade får rätt till förskottsuttag av viss del av föräldraförsäkringen. Ett förskott med t. ex. . skulle reducera den löpande dagersättningen . Olägenheterna därmed måste anses vara mindre än fördelen med ett engångsbelopp. Sexmånadersgränsen för rätt till föräldrapenning framstår som kort i synnerhet för de många mödrar som begagnar sig av möjligheten att utta föräldrapenning före barnets födelse. hade föreslagit en förlängning , bl. a. för att fylla det glapprum som ofta finns innan barnet kan placeras i barntillsyn. Även denna förlängning hade sannolikt varit otillräcklig. Det torde vara alltför optimistiskt att anta en sådan utbyggnad inom överskådlig tid av samhällets barntillsyn, att ett övervägande antal barn skulle kunna placeras . Den av kommittén uttalade farhågan för att en förlängning av ersättningstiden skulle riskera kvinnans möjligheter på arbetsmarknaden vilket naturligtvis är ett välmotiverat hänsynstagande vid bestämmande av ersättningstidens längd förefaller överdriven, speciellt med hänsyn till föräldrarnas möjlighet att alternera. Den reella möjligheten härtill skulle öka om ersättningstiden förlängdes. Frågan om ersättningstidens förlängning bör ses i samband med frågan om vårdnadsbidrag. Det är motiverat att samhället bidrar till kostnaderna för vård och tillsyn av små barn. Stödet bör vara så utformat att det ger ökade valmöjligheter mellan yrkesarbete utanför hemmet och barnavårdande insatser i hemmet. Någon form av vårdnadsbidrag för barn upp till en viss ålder bör därför införas. Eftersom familjepolitiska kommittén avstod från att närmare belysa de olika aspekterna på ett vårdnadsbidrag, är det angeläget att en utredning av frågan kommer till stånd. Vi har i annan motion tidigare framfört krav på en sådan utredning. Vårdnadsbidraget bör kunna utnyttjas som ekonomisk ersättning till den av föräldrarna som gör en bamavårdande insats i hemmet, som bidrag till avlöning av anställda barnavårdare i hemmet eller till avgift för daghems- och familjedaghemsplats. Vårdnadsbidrag bör utgå med samma belopp för varje barn upp till en viss ålder. Det bör börja utgå då ersättningen från föräldraförsäkringen upphör. Vårdnadsbidraget bör utgå till den förälder som har lägsta inkomsten och beskattas samt vara pensionsgrundande för ATP. Helst borde vårdnadsbidraget utgå fram till den tidpunkt då den obligatoriska skolan böljar. Eftersom de ekonomiska resurserna är begränsade, bör den övre åldersgränsen till att börja med sättas lägre. Vårdnadsbehovet är otvivelaktigt störst i ett barns liv. I fråga om föräldrapenning vid adoptionsplacering är det från barnavårdssynpunkt angeläget att betona att tiden för rätt till föräldrapenning är alltför snäv, eftersom merparten barn redan hunnit uppnå 8 månaders ålder vid placeringen. En väsentlig förbättring synes erforderlig för att underlätta barnens inväxande i det nya hemmet. Särskilt de många barn som kommer från andra länder har behov av en väl tilltagen anpassningsperiod. Det synes i vart fall när det gäller barn i förskoleåldern önskvärt att föräldrapenning kan utgå av 6 månader, räknat från barnets ankomst till hemmet. Vid adoption av utländskt barn är det helt orimligt att klara upprepade hälsokontroller, eventuella behandlingar och inläggning på sjukhus . En självklar utgångspunkt i annan lagstiftning numera är att adoptivbarn skall likställas med andra Denna princip bör gälla även för rätten till föräldrapenning och till ledighet vid barnets ankomst till familjen. Sjukpenning vid vård av sjukt barn En ytterligare nyhet utgör förslaget om sjukpenning vid vård av sjukt barn. Det innebär rätt för föräldrar att under uppbära sjukpenning, när någon av dem behöver vara hemma för att ta hand om sjukt barn . Även vid en fortsatt utbyggnad av barnavårdarverksamheten föreligger åtminstone temporärt, såsom vid epidemier, stora svårigheter att tillgodose efterfrågan. Från trygghetssynpunkt får det anses vara en fördel att omvårdnaden åtminstone i ett inledande skede kan handhas av föräldrarna. Vi tillstyrker därför förslaget. Vid den fortsatta utbyggnaden av familjestödet bör dock övervägas en utsträckning i tiden för sjukpenningen. I synnerhet för familjer med många barn är en längre ersättningstid motiverad. Vårdbidrag för svårt handikappade barn Förslaget till vårdbidrag bör enligt vår mening tillstyrkas. Vi hälsar med tillfredsställelse att föredragande statsrådet tillmötesgått förslaget från handikapphåll, att huvudregeln beträffande kontrollen av vårdbidragets varaktighet bör vara att den görs och vid speciella skäl . Vi vill också understryka det angelägna i att frågorna om hur den till vårdbidrag berättigade kretsen bör avgränsas, om åldersgränsen och om utsträckta möjligheter att erhålla vårdbidrag, när barn på internatskolor besöker sitt hem , löses på ett för de handikappade tillfredsställande sätt. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av Kungl. 1. att ge möjlighet till ett förskottsuttag av föräldrapenning med . och motsvarande reduktion av den löpande dagersättningen eller ersättningstiden, 2. att likställa foster- och adoptivföräldrar med biologiska föräldrar i fråga om rätten till föräldrapenning och anställningsskydd vid adoption eller fosterhemsplacering av barn före skolåldern, B. ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts rörande sjukpenning vid vård av sjukt barn och vårdbidrag för svårt handikappat barn. () . ()