mot · FW021294 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar i Lane-Herrestad och i om ökad intagning till gymnasieskolans tvååriga jordbrukslinje, m. m. Inom gymnasieskolan förekommer tvåårig lantbruksutbildning i form av dels en jordbrukslinje, dels en skogsbrukslinje. Framför allt till jordbrukslinjen är att notera ett stort antal sökande. De olika lantbruksskolorna kan inte på långt när bereda plats för alla förstahandssökande. Till denna utbildning söker ungdomar från såväl landsbygden som tätorter. Det är givetvis av stort värde att många ungdomar skaffar sig den utbildning som kan erhållas i den tvååriga gymnasiala lantbruksutbildningen. Med hänsyn till vårt behov av såväl utbildade ungdomar för lantbruksyrket som ock utbildande av ungdomar vilka har för avsikt att ägna sig åt uppgifter för vilka det behövs utbildning av den art som förekommer vid lantbruksskolorna behövs det en ökad kapacitet för denna utbildning. För behörighet att intagas på lantbrukslinjen i tvååriga gymnasieskolan gäller jämlikt 9 kap. 1 § skolstadgan att elev skall ha genomgått årskurs 9 i eller ha motsvarande kompetens. Vid urvalet av sökande avgör dels elevens medelbetyg, dels s. k. kvotering. Därvid sker en indelning av eleverna i fyra grupper. Ur varje grupp väljs därefter antalet elever i proportion till antalet sökande inom gruppen jämfört med totalantalet sökande. Lantbrukspraktik liksom annan praktik av betydelse för utbildningen värderas vid urvalet bland sökande motsvara en medelbetygshöjning av 0,02 poäng per arbetad månad under maximalt . kan även ge sökande företräde under villkor som avses för s. k. fri kvot. Som en allmän riktpunkt kan gälla att av platserna reserveras för den fria kvoten. Det är av stor betydelse att den fria kvoten utnyttjas. Till denna kvot hänföres sökande med blandbetyg, dvs. bokstavsbetyg behörighetskompletterat med sifferbetyg eller omvänt. Därutöver används denna kvot för sådan intagning som bedöms erforderlig för att förhindra att genom den övriga kvoteringen en i det hela bättre utrustad sökande blir utestängd till förmån för sökande med sämre sammanlagda förutsättningar i annan grupp. Det är angeläget att den fria kvoten utnyttjas maximalt, särskilt med tanke på att ungdomar med yrkesinriktad lantbrukspraktik därigenom kan beredas ökade möjligheter att utgöra en större andel av elevkåren än vad de utgör. Givetvis krävs det ett relativt bra betyg från eller motsvarande kompetens för att kunna följa undervisningen vid skolan. Det är dock av stort värde att ha förvärvat en del yrkesinriktad lantbrukspraktik innan skolan börjar. Utövarna av lantbruksyrket behöver en betydande insikt i praktiska ting inom sitt yrke. Yrket är som bekant mycket beroende av väderlek och naturens växlingar. Den teoretiska undervisningen blir mer än i något annat yrke ett komplement till praktiskt kunnande. Från den synpunkten är det värdefullt om eleverna skaffar sig yrkesinriktad lantbrukspraktik innan teoristudiema i gymnasieskolan påbörjas. För att ett ökat antal elever skall skaffa sig yrkesinriktad lantbrukspraktik innan de börjar vid tvåårig gymnasial skola på lantbrukslinjen måste lantbrukspraktiken värderas högre än vad som sker. I annat fall kommer alltför många med lust och fallenhet för jordbrukaryrket att söka sig utbildning vid andra gymnasiala skolor. På grund av den starka tillströmningen till den tvååriga gymnasieskolans lantbruksutbildning behövs en ökad kapacitet för denna utbildning. Detta kan med lätthet ordnas eftersom det finns såväl lokaliteter som personella resurser för en omgående utvidgning. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. 1. att kapaciteten ökas för intagning till gymnasieskolans tvååriga jordbrukslinje, 2. att yrkesinriktad lantbrukspraktik värderas högre än vid urvalet bland sökande till jordbrukslinjen inom gymnasieskolans tvååriga lantbruksutbildning. () i Lane-Herrestad