mot · FW02547 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar Witmark och om produktionsbidrag för dagstidningar på annat språk än svenska. Enligt presstödskungörelsen (senaste lydelse 1972:427) utgår produktionsbidrag till dagstidningar som uppfyller vissa i kungörelsen angivna villkor om upplagans storlek, annonsandel m. m. Bland de tidningar i som uppfyller de i kungörelsen angivna villkoren finns en tidning som utges på annat språk än svenska, nämligen den estniska tidningen . utkommer , utgivningsort enligt presstödskungörelsens definition är . Tidningen hade en TS-kontrollerad upplaga av 2 518 exemplar, varav 2 493 exemplar var abonnerade. utges den finskspråkiga tidningen organ för i . Tidningens upplaga, annonsandel etc. motsvarar presstödskungörelsens krav, och den kommer således att för uppfylla de i kungörelsen angivna kraven för erhållande av produktionsbidrag. Några andra tidningar på annat språk än svenska som skulle kunna komma i fråga för produktionsbidrag enligt nu gällande regler finns ej. har ansökt om produktionsbidrag både . har emellertid avslagit tidningens ansökan bägge åren med motiveringen att tidningen ej är allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär och ej heller andratidning i den mening som avses i kungörelsen. Mot presstödsnämndens majoritet har två av nämndens ledamöter reserverat sig vid bägge tillfällena och menat att tidningen uppfyller bägge dessa krav. Av tillgängliga handlingar framgår ej hur nämndens majoritet vill motivera sitt beslut. Av en reservation till presstödsnämndens yttrande till (KU 1972:29, s. 2526) och ett särskilt yttrande till presstödsnämndens protokoll framgår dock klart att anledningen är att tidningen utges på ett annat språk än svenska. hade således erhållit produktionsbidrag såväl 1971 som 1972 om tidningen hade utgetts på svenska. I presstödskungörelsen eller förarbetena till den berörs inte frågan om det språk tidningen ges ut på. Enligt kungörelsen får hänsyn vid prövning av frågan om produktionsbidrag ej tas till tidningens politiska inställning. Enligt propositionen som föregick den nu aktuella lagstiftningen skall frågan om tidningens differentieringsgrad i princip lämnas därhän vid fastställandet av andratidningsbegreppet. Detta måste rimligen innebära att hänsyn till tidningens språk ej får tagas vid bedömningen av om en tidning är berättigad att erhålla produktionsbidrag. Tidskriften nya land har i en serie intervjuer med partiledarna frågat dessa bl. a. om en dagstidning som utges på annat språk än svenska i skall få samma produktionsbidrag som svenskspråkiga tidningar ifall den uppfyller gällande villkor. Därvid har herrar , , och uttalat att sådant stöd skall utgå även till tidningar på ett annat språk enligt gällande regler. Dessa partiledare har således en inställning rakt motsatt presstödsnämndens majoritet. sätt att tolka presstödskungörelsen är klart diskriminerande för all kulturell verksamhet i på annat språk än svenska. Beslutet innebär att en nationell minoritet här, som för övrigt till består av svenska medborgare, sätts i en sämre situation än majoritetsbefolkningen och i sak hindras från att bibehålla sitt språk och sin kultur. inställning strider mot de principer statsmakterna har uttalat beträffande vår politik gentemot språkliga minoriteter och invandrargrupper som här vill behålla sitt språk och sin kultur. pressutredning kommer i sitt arbete även in på de frågor som har berörts ovan. Utredningen har emellertid avvisat önskemål från om att frågan om produktionsbidrag till icke svenskspråkiga tidningar skulle behandlas med förtur av utredningen. Något uttalande från utredningen i denna fråga är således ej att vänta så att förslag kan föreläggas årets riksdag. Om språkliga eller kulturella minoriteter skall beredas en med befolkningen i övrigt jämbördig ställning vilket kan sägas vara innebörden av den politiska målsättning som bl. a. har anslutit sig till förutsätter detta naturligtvis en generös behandling från statsmakternas sida beträffande önskemål om bidrag bl. a. till olika invandrade gruppers kulturella verksamhet. Det torde i många fall vara nödvändigt att tillämpa mera generösa regler än beträffande motsvarande aktiviteter i allmänhet, eftersom de kvalifikationsgränser som sätts i olika sammanhang naturligtvis kan vara svåra att uppnå med det lilla underlag i antalet människor som minoritetsgrupper har. Sådana speciella regler för bidrag för tidningsutgivning på andra språk torde få övervägas inom pressutredningen, likaså torde denna frågeställning beröras av invandrarutredningen. Oberoende av alla utredningar borde det dock vara en självklarhet att statsbidrag inte får vägras en verksamhet enbart av den anledningen, att den sker på ett annat språk än svenska eller att den är avsedd för en minoritetsgrupp, om de villkor som gäller för bidraget i allmänhet är uppfyllda. borde således nu uttala som sin mening att produktionsbidrag till dagstidningar på annat språk än svenska skall utgå efter de regler som gäller enligt presstödskungörelsen utan att avvakta pressutredningens förslag om eventuellt generösare regler för sådana tidningar. hade utgetts på svenska hade den erhållit produktionsbidrag både 1971 och 1972 med . Tidningen har således genom presstödsnämndens diskriminerande beslut gått miste om i bidrag. Det är ett elementärt rättvisekrav att tidningen nu får produktionsbidrag enligt gällande regler fr. o. m. innevarande år. Med hänvisning till det anförda föreslås att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om sådana preciseringar av reglerna för statligt stöd till dagstidningar att produktionsbidrag för tidningar på annat språk än svenska kan utgå fr. o. m. innevarande år. () () GOTAB 73 3174 S 1973