mot · FW021 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om övergång till republik. Kravet på monarkins avskaffande växer allt starkare. Det går över partigränserna och omfattas av en mängd enskilda och organisationer. Bakom kravet på monarkins avskaffande står, utöver kommunisterna och Kommunistisk ungdom, demokratiska liberaler, sitt partiprogram trogna socialdemokrater, de socialdemokratiska kvinnooch ungdomsförbunden, och fackförbund. Denna breda förankning har kravet därför att monarkin strider mot varje demokratisk princip. Den är ett arv från det gamla ståndssamhället. När borgarklassen erövrade makten från frälsestånden behöll den denna feodala maktsymbol. Monarkin står i motsättning till de formella jämställdhetskrav som går att uppfylla under kapitalismen. Men dess principer är inte främmande för kapitalismen. Inom storkapitalets kretsar är bördsrätt och nepotism vanliga företeelser. Storkapitalet har dessutom en långt större reell makt än den konungen har. Men principen är likartad. Skillnaderna är att konungens bördsrätt är fastställd i grundlagarna och att monarkin kan avskaffas redan under kapitalistiska samhällsförhållanden. För att avskaffa finansfurstarnas arvriken krävs en socialistisk samhällsomvandling. När grundlagberedningen tillsattes 1966 hette det i direktiven att statschefens ställning skulle tas upp till prövning. Enligt uttalande i pressen av dåvarande statsministern skulle detta tolkas så, att även alternativet med en folkvald president skulle kunna diskuteras. En betydande del av vårt folk har uppenbarligen ett republikanskt tänkesätt. Dessa människor har rätt att kräva att få sin opinion tillgodosedd genom att frågan tas upp av den arbetande utredningen, fortsatte han enligt 23.8.1966. Grundlagberedningen har emellertid förbigått frågan om en övergång till republik. Den har begränsat sig till att föreslå en inskränkning av konungens politiska roll. Kvar finns alltså den feodala kvarlevan. Att konungens inflytande är starkt kringskuret ändrar inte monarkins odemokratiska karaktär. tar bestämt ställning gentemot fortsatt monarki. I sitt remissvar till grundlagberedningen för vidare beslutet från dess kongress 1971. I detta remissvar heter det: I förslaget till ny regeringsform fastslås i 1 :a kapitlet om statsskickets grunder att all offentlig makt utgår från folket samt att folkstyrelsen bygger på allmän och lika rösträtt. Dessutom föreslås att konungen är rikets statschef. I detta ligger enligt LO:s principiella uppfattning en Nr 1 -6 De grunder som statsskicket enligt förslaget skall bygga på är uttryck för att skall vara en konstitutionell demokrati. Det är ett synsätt som LO finner självklart mot bakgrund av samhällsutvecklingen. I demokratibegreppet ligger enligt LO:s mening en värdering om allas lika värde inom statslivet, vilket framför allt kommer till uttryck i rösträtten. Demokratibegreppet utesluter att någon genom exempelvis kön, förmögenhet eller börd skulle vinna ett grundlagfäst företräde framför andra inom statslivet. Monarkin är enligt LO:s uppfattning en rest från det gamla börds- och ståndssamhället, som är oförenlig med ett demokratiskt statsskick. Därför bör monarkin, i enlighet med det beslut som fattades av , avskaffas. Regeringen väntas lägga fram en proposition på grundval av grundlagberedningen. Då grundlagberedningen inte behandlat övergång till republik är det angeläget att skyndsamt som sin mening uttalar att skall gå över till republik och hos regeringen begär förslag till ändring av grundlagen i enlighet därmed. De representativa uppgifter som åvilar kungahuset kan minskas i omfattning och antal och kan med fördel handhas av talman. Formerna för och omfattningen av talmannens representationsuppgifter kan prövas i en snabbutredning. Ett första beslut om denna grundlagsändring bör tas av riksdag. Beslutet om övergång till republik kan då vara fullbordat . Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär förslag till ändrad lydelse av grundlagen, innebärande övergång till republik. (vpk) i (vpk) i