mot · FW022019 · 1973-10-26 00:00:00 — Detta måste emellertid vägas mot dels att huvuddelen av dem som flyttar till de nya områdena är familjer som har eller snart kommer att ha behov av att få tillgång till plats i förskola, dels att den sociala miljön i många nya bostadsområden ofta är sådan att förebyggande insatser av det slag som förskolan representerar är angelägna. En central plan för en stegvis utbyggnad av förskolan bör som första etappmål ha en obligatorisk förskola för alla sexåringar samt 50-procentig täckning av behovet av heltidsförskoleverksamhet för barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. Detta mål bör uppnås . Fram till dess bör kommunerna ges möjlighet att lokalt göra förskolan obligatorisk för sexåringar. bör allmän förskola för femåringar inrättas. I en andra etapp, som bör sträcka sig till mitten av , bör den obligatoriska förskolan utsträckas till att även omfatta femåringarna, som heltidsförskolan byggs ut ytterligare. , fria samfund och organisationer av olika slag har bedrivit en omfattande barnverksamhet. Dess karaktär och omfattning är olikartade. Till huvuddelen rör det sig om s. k. barntimmar , men även mer omfattande verksamhet helt i nivå med den kommunala lekskoleverksamheten bedrivs. Det är en verksamhet som är värdefull inte minst mot bakgrund av att de kommunala insatserna i fråga om lekskolor på många håll är mycket begränsade i detta avseende. Även på orter där den kommunala verksamheten är väl utbyggd har enskilda förskolor upplevts som ett värdefullt alternativ. Enskilda förskolor med speciell pedagogisk inriktning lämnar också värdefulla bidrag till förskolans utveckling. Propositionens snävt hållna formuleringar beträffande den icke-kommunalt bedrivna förskoleverksamheten innebär de facto en mycket kraftig begränsning för att inte säga ett omöjliggörande av denna verksamhet , vilket vi för vår del inte kan acceptera. Även bör det finnas utrymme och reella möjligheter för förskoleverksamhet även i icke-kommunal regi. Framför allt två skäl talar för detta. Som barnstugeutredningen kraftigt understryker i sitt betänkande kommer tillgången på förskoleplatser inte att motsvara behovet. Därför är det angeläget att på allt sätt försöka ta till vara frivilliga insatser. Ett andra skäl är att man därigenom kan ge även förskolan en mer varierad utformning. Som vi berört tidigare bör det nämligen lokalt finnas stor frihet att utifrån givna mål och kvalitetskrav lägga upp verksamheten. Enskilt drivna förskolor bör därför ses som ett positivt bidrag och inte som i propositionen som ett hot mot den kommunala verksamheten. Vi finner det därför naturligt att enskilda förskolor drivna i regi av bl. a. , fria samfund och organisationer av olika slag inte bara skall ha tillåtelse att bedriva verksamhet de skall kunna göra det på samma tider och under samma villkor som den kommunala förskolan. Förutsättningen är dock att de uppfyller de pedagogiska mål och kvalitetskrav, uttryckta i förskolelag, stadgar och anvisningar, som ställs på de kommunala förskolorna. Under denna förutsättning bör de även kunna tas med i den kommunala förskoleplanen samt skall ha rätt att erhålla statsbidrag. Genom den konstruktion som detta föreslås få som ett bidrag till nu nytillkommande platser bör emellertid bidraget förmedlas via kommunen. Den kommunala huvudmannen bör vidare ha ett tillsynsansvar även för de enskilda förskolorna. Även inom ramen för en obligatorisk förskola finns det enligt vår mening utrymme för enskilda insatser under de förutsättningar som berörts ovan. Skyldigheten att delta i förskoleverksamhet bör således kunna fullgöras i en enskild förskola som uppfyller de krav som ställs på den kommunala förskolan. Avslutningsvis vill vi konstatera att den diskutabla tolkning av församlingsstyrelselagen som görs i propositionen givetvis inte är något hinder för att uttala att bl. a. bör ha rätt att bedriva förskoleverksamhet parallellt med kommunerna. har begärt att förslag om principerna för statsbidrag till den kommunala barntillsynen skall läggas fram i samband med behandlingen av förslag grundade barnstugeutrednings arbete. Med hänvisning till uttalanden av denna innebörd har riksdagsmajoriteten avvisat motionsförslag angående ändrade statsbidragsregler. föreligger regeringens förslag på grundval av barnstugeutredningens arbete, men inget förslag till nya principer för statsbidragen. Regeringen hänvisar till kommunalekonomiska utredningen. Besvikelsen över att regeringen går ifrån de utfästelser som tidigare gjorts är givetvis stor hos den som länge önskat nya och mer genomtänkta regler för stödet till den kommunala barntillsynen. Förslag härom har framförts från skilda håll. Att driftbidragen till daghem och fritidshem successivt har höjts är visserligen glädjande. Men det tillgodoser inte de önskemål som framförts om ett genomtänkt bidragssystem. Enligt vår mening är det inte rimligt att använda kommunalekonomiska utredningens arbete som ursäkt för att gå ifrån de löften på detta område som regeringen tidigare givit. Det var heller inte avsikten då begärde denna utredning att den skulle leda till passivitet på viktiga sektorer utredningen arbetar. Bland de förslag beträffande statsbidrag till kommunernas barntillsyn som tidigare framförts vill vi särskilt peka på behovet av att stödet ges en automatisk anknytning till kostnadsökningarna, i stället för att fastställas i krontal per plats, och behovet av särskild hänsyn till de kommuner som i förhållande till invånarantal och skatteunderlag har ett särskilt stort behov av barntillsynsplatser. Vi föreslår således att hos Kungl. Maj:t begär att förslag till ett genomtänkt statsbidragssystem för förskoleverksamheten framläggs utan att den kommunalekonomiska utredningens arbete avvaktas. Självfallet måste det även finnas möjlighet att justera reglerna, om kommunalekonomiska utredningens arbete eller andra omständigheter motiverar detta. I propositionen föreslås vissa statsbidrag till deltidsförskolan, att utgå i första hand till det nytillskott av platser som erfordras för att uppnå målet allmän förskola för sexåringar och för yngre barn med särskilda behov av stimulans. Förslaget innebär att bidrag skall utgå med . per barn och år för det ökade antal sexåringar som bereds plats i kommunen i förhållande till platsantalet . Bidrag skall även utgå för det platsantal som omfattas av försöksverksamheten med lekskola i glesbygd samt för den del av nuvarande platsantal som överstiger av antalet sexåringar. Vidare skall bidrag utgå för deltidsförskola för fyra- och femåringar med särskilt behov av stöd och stimulans, omfattande av antalet fyra- och femåringar i kommunen. Förslaget innebär en alltför snäv behandling av de kommuner som varit förutseende och redan byggt ut lekskoleverksamheten. Det innebär också en alltför liten stimulans till fortsatt utbyggnad av förskolan för fyra- och femåringar. Vi föreslår därför att bidraget till platser i deltidsförskola för fyra- och femåringar inte begränsas till av antalet barn i dessa årskullar. per barn bör utgå för hela det antal platser i deltidsförskola som överstiger av antalet sexåringar i kommunen. Vidare är det, som vi tidigare framhållit, angeläget att medhjälpare anställs i deltidsgruppema. Kostnaden härför kan beräknas till ca . per barn och år. Vi föreslår ett stimulansbidrag, motsvarande halva denna kostnad, dvs. per barn, att utgå till de kommuner som inför medhjälpare i deltidsförskolan. Av sysselsättningsskäl bör detta bidrag utgå fr. o. m. och utbetalas för budgetår i Förslaget påverkar således ej statsbudgeten /74. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att godkänner förslaget att allmän förskola för sexåringar införs från , 2. att fattar principbeslut om obligatorisk förskola för sex- och femåringar, 3. att hos Kungl. Maj:t begär ett förslag till utbyggnadsplan för förskoleverksamheten, varvid en första etapp, som bör uppnås , bör omfatta obligatorisk förskola för sexåringar, allmän förskola för femåringar samt minst 50-procentig täckning av behovet av heltidsförskoleverksamhet för barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar, 4. att begär att Kungl. Maj:t upptar förhandlingar med angående åtgärder för att tillgodose behovet av förskoleplatser i nybyggda bostadsområden med minst 200 lägenheter, 5. att uttalar a) att kommunerna bör ges större rörelsefrihet beträffande förskolornas utformning, b) att personalfrågorna bör regleras i en särskild föreskolestad 6. att avvisar propositionens förslag om en ökning av gruppstorleken i heltidsförskolan och uttalar att den maximala gruppstorleken bör vara 15 barn, med bibehållande under en övergångstid av nuvarande möjlighet till överinskrivning, 7. att beslutar att skall vara central tillsynsmyndighet för förskolan, 8. att uttalar att den lokala förvaltningen av förskolan bör handhas av skolstyrelsen med rätt för kommunen att tills vidare besluta om annan lokal huvudman, 9. att uttalar att enskilda förskolor förvaltade av t. ex. församlingar inom eller annat samfund samt organisationer skall ges rätt att driva verksamhet parallellt med de kommunala förskolorna i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 10. att hos Kungl. begär ett samlat förslag till regler för statsbidrag till den kommunala förskoleverksamheten till vårriksdagen 1974, 11. att beträffande statsbidrag till deltidsförskola för fyra- och femåringar ger till känna vad som anförts i motionen, 12. att beslutar att statsbidrag till medhjälpare i deltidsförskolan skall utgå med . per barn och år från . /ENKEL (fp) GOTAB 73 5326 S 1973