mot · FW022169 · 1973-11-22 00:00:00 — i anledning av Kungl. Majrts proposition 1973:160 med förslag till anläggningslag m. m. Förslagen om ny anläggningslag och lag om förvaltning av samfälligheter i propositionen 1973:160 kan bli verksamma instrument i bostadssaneringsverksamheten. Som lantmäteristyrelsen framhållit jfr proposition s. 9192 finns det ett nära praktiskt samband mellan bostadssanering och gårdssanering. Möjligheterna att samordna gårdssanering med övriga byggnadsåtgärder i äldre bostadskvarter har i viss mån förbättrats genom den antagna bostadssaneringslagen, som träder i kraft . De nu framlagda lagförslagen kan i vissa stycken bli användbara som komplement till denna saneringslagstiftning. Saneringsverksamheten inom den äldre bebyggelsen sker ofta kvartersvis. Inom ett byggnadskvarter måste man dock räkna med, att någon eller några fastighetsägare kan ha svårigheter att medverka i saneringsarbetet eller kan vara ointresserade av sådan verksamhet. Detta kan ibland bli till allvarlig nackdel för saneringsverksamheten och förhindra en samordnad upprustning. Att någon fastighet i kvarteret inte motsvarar föreskrivna standardkrav kan vidare försämra boendemiljön till men också för övriga intressenter i kvarteret. Det är därför motiverat att ytterligare underlätta en organiserad samverkan för kvarterssanering. Att saneringsverksamheten i görligaste mån främjas är av stor betydelse både från sysselsättningssynpunkt och från bostadssociala synpunkter. Den nya anläggningslagen kan visserligen vara till god hjälp för att åstadkomma behövlig gårdssanering och gemensamhetsanläggningar för kvarteret i anslutning härtill. Men anläggningslagens bestämmelser är dock begränsade till syftet att inrätta gemensamma anordningar av olika slag i kvarteret. Det vore alltså önskvärt att om möjligt vidga möjligheterna att samordna en byggnads- och upprustningsverksamhet som sker kvartersvis. Härvid kan en samfällighetsförening enligt den föreslagna lagen i proposition 1973:160 bli ett användbart instrument för sådan samverkan. I allmänhet torde en samfällighetsförening enligt den föreslagna lagen ofta komma att bildas i samband med kvarterssanering. Bestämmelserna om samfällighetsförvaltning i den nya lagstiftningen skulle därför kunna utnyttjas som en lämplig juridisk enhet, när det gäller att förena parterna inom byggnadskvarter till insatser för upprustningsåtgärder. En sådan samfällighetsförening skulle således kunna vara verksam för att samordna saneringsinsatserna och underlätta för enskilda fastighetsägare att vidta åtgärder. kan exempelvis vara behjälplig med att föra vissa förhandlingar och vara kontaktorgan mellan fastighetsägarna m. m. Det borde också vara möjligt att på frivillighetens väg vidga arbetsuppgifterna för en dylik samfällighetsförening. Genom frivillig samverkan inom byggnadskvarteret vore det t. ex. önskvärt att underlätta en upprustning också av de enskilda fastigheterna i vart fall till de normer, som gäller för lägsta godtagbara standard enligt bostadssaneringslagen. Det är troligt, att en samfällighetsförening, som bildats för gemensam gårdssanering, också i åtskilliga fall kan vara beredd att verka för sådana uppgifter efter frivilligt åtagande. Där så undantagsvis inte är fallet någon eller några delägare vill kanske inte åta sig sådant ansvar bör det dock ofta finnas möjlighet att bilda en särskild förening för detta ändamål. Där en samfällighet redan bildats för inrättande av gemensamhetsanläggningar inom kvarteret, torde den samfällighetsförvaltning som finns för övrigt kunna åta sig sådana vidgade arbetsuppgifter som en särskild verksamhetsgren enligt bestämmelserna i 41 § andra stycket i den föreslagna samfällighetsförvaltningslagen. Bestämmelserna om samfällighetsförening borde således kunna tillämpas också på denna typ av frivillig samverkan. uppgifter i saneringssammanhang skulle i första hand bli att genom förhandlingar söka åstadkomma en samordnad upprustning inom kvarteret. Om förhandlingarna i något fall blev resultatlösa, borde emellertid också finnas utrymme för föreningen att på fastighetsägares bekostnad vidta åtgärder för iakttagande av lägsta godtagbara standard. Åtgärder skulle således kunna företas i den utsträckning, som följer av bostadssaneringslagens bestämmelser om lägsta godtagbara standard. Inom denna ram bör det stå öppet för övriga delägare i ett byggnadskvarter att åtgärda brister på någon fastighet, som kan vara till olägenhet för de övriga fastigheterna i kvarteret. Det kan också vara till olägenhet för övriga fastighetsägare att byggnadsarbeten för uppfyllelse av standardkrav blir långt utdragna i tiden och förorsakar långvariga störningsmoment i boendemiljön för hyresgäster och ägare till angränsande fastigheter. Som tidigare framhållits, får det givetvis förutsättas att insatser av detta slag sker genom en samverkan på frivillighetens grund mellan de parter som är villiga att bidra till att erforderliga byggnadsåtgärder vidtas. De särskilda reglerna om förmånsrätt för uttaxerade belopp inom samfällighetsförening kan därför inte komma i fråga för denna typ av frivillig verksamhet. Om förhandlingarna med någon fastighetsägare beträffande nödvändiga åtgärder för iakttagande av lägsta godtagbara standard i undantagsfall blev resultatlösa, fordrar som nämnt samordningsbehovet, att det finns vissa handlingsmöjligheter för de samverkande parter, som är beredda att genomföra kvarterssaneringen. Med tanke härpå bör det således vara möjligt för samfällighetsföreningen att på en fastighetsägares bekostnad vidta åtgärder för iakttagande av lägsta godtagbara standard, när bristerna på sätt förut antytts är till olägenhet för övriga intressenter i kvarteret. Ett sådant förfarande torde också kunna anordnas inom ramen för bostadssaneringslagens bestämmelser. Upprustningsåtgärder för iakttagande av lägsta godtagbara standard skulle således enligt dessa utgångspunkter kunna få beslutas av hyresnämnd efter viss tidsfrist för förhandlingar. Beträffande upprustningsåtgärdernas omfattning och förutsättningar för beslut om upprustningsåtgärder m. m. bör bostadssaneringslagens bestämmelser kunna tillämpas. Det får vidare förutsättas, att de samverkande parterna ställer godtagbar säkerhet för de byggnadsåtgärder som erfordras. Ett visst skydd borde också kunna beredas de samverkande parterna för de fordringar, som den frivilliga samfällighetsföreningen får genom sitt upprustningsarbete. Denna fråga skulle kunna regleras så, att fordringarna erhöll förmånsrätt efter de inteckningar, som finns i den åtgärdade fastigheten, när hyresnämnden beslutar om upprustning. Som framgått av det anförda skulle insatserna för främjande av kvarterssanering enskilda emellan syfta till att få fastigheterna iståndsätta enligt de normer som gäller för lägsta godtagbara standard. Åtgärderna företas således i fastighetsägarens eget intresse. Normalt torde därför fastighetsägaren också i fortsättningen kvarstå som ägare till den. egendom, som upprustas genom frivillig samverkan. En möjlighet bör dock stå öppen för sådan fastighetsägare att avböja ansvaret för en fortsatt fastighetsförvaltning, som han finner alltför betungande från ekonomisk synpunkt efter upprustningen. Detta skulle kunna regleras så, att ägare som inte vill ta upprustningsansvar finge begära, att samfällighetsföreningen skulle lösa fastigheten. Sådan lösensskyldighet på fastighetsägarens egen begäran skulle kunna väckas från det upprustningsbeslut träffats och följa gängse regler vid expropriation. En anknytning kan också här ske till saneringslagens bestämmelser med den skillnad att inlösensansvaret i detta fall kommer att åvila samfällighetsföreningen. Under hänvisning till ovanstående får jag därför föreslå att för sin del anta en lag om främjande av saneringsverksamhet inom byggnadskvarter i de former, som regleras i den nya lagen om samfällighetsförvaltning. Lagstiftningens innehåll och syfte har angivits i denna motion och framgår vidare av det författningsförslag som innefattas i motionens kläm. Åberopande det anförda hemställs att för sin del antager följande Lag om vissa åtgärder för främjande av saneringsverksamhet m. m. 1 § Ägare av fastighet i byggnadskvarter kan träffa överenskommelse att bilda samfällighetsförening enligt lagen om förvaltning av samfälligheter med ändamål att främja saneringsverksamhet inom kvarteret. Överenskommelsen skall innehålla bestämmelser om grunderna för delaktighet och uttaxering m. m. inom samfällighetsföreningen. enligt denna lag åtnjuter ej förmånsrätt för belopp som vid uttaxering påförts ägare av ansluten fastighet eller innehavare av tomträtt. 1* 1973. 2 § enligt denna lag får uppta förhandling med fastighetsägare i kvarteret rörande byggnadsåtgärder, som fordras för iakttagande av lägsta standard som kan godtas enligt bostadssaneringslagen. 3 § Kan överenskommelse om byggnadsåtgärder inte träffas, får samfällighetsförening ansöka hos hyresnämnden om att på fastighetsägarens bekostnad vidta åtgärder, som behövs för iakttagande av sådan standard, om bristen är till olägenhet för övriga fastigheter i kvarteret. Sökanden skall ställa godtagbar säkerhet för byggnadsåtgärderna och styrka, att begäran om förhandling skett hos fastighetens ägare före ansökan. 4 § skall besluta om vidtagande av åtgärd på fastighetsägarens bekostnad under de förutsättningar, som gäller enligt bostadssaneringslagen. Om verkan av beslut, anteckning i fastighetsbok m. m., gäller vad som sägs i saneringslagen angående upprustningsåläggande med iakttagande av att anmälningar, som ankommer på kommun, i stället skall verkställas av samfällighetsföreningen. 5 § Fordran för byggnadsåtgärd enligt denna lag äger företräde framför inteckning, som skett efter det anteckning gjorts om beslutet i fastighetsbok eller tomträttsbok om upprustningsåtgärd. Förmånsrätten består till dess anteckningen avförts hos inskrivningsmyndigheten. 6 § Fastighetsägare får till befrielse från upprustningsåtgärd enligt denna lag begära, att samfällighetsföreningen skall lösa fastigheten. Talan om inlösen skall väckas vid fastighetsdomstolen. Om tid för väckande av talan gäller vad som sägs i 17 § bostadssaneringslagen. Vid inlösen gäller expropriationslagens bestämmelser i tillämpliga delar. Denna lag träder i kraft .