mot · FW02968 · 1973-01-23 00:00:00 — av herrar i och om valbarhet till beredande och verkställande organ enligt kommunalrätten. I gällande kommunallagar stadgas, att kommunfullmäktige och suppleanter för dem väljes bland de röstberättigade som är bosatta inom kommunen samt att om den valde efter valet kommer i den ställning, att han är valbar, han skall frånträda sitt uppdrag. Likartade bestämmelser gäller för landstingsman och kyrkofullmäktige. Avgörande för frågan om rösträtt är kyrkobokföring inom kommunen. Den röstlängd som skall lända till efterrättelse vid valet upprättas med utgångspunkt från förhållandena och gäller till dess ny röstlängd kommit till stånd. I fråga om valbarhet till ledamot eller suppleant i beredande och verkställande organ inom kommun, t. ex. kommunstyrelse, gäller att vad som stadgats med avseende på valbarhet till beslutande organ skall äga motsvarande tillämpning. Dessa bestämmelser kan under vissa omständigheter leda till att en medborgare med bibehållande av sin rösträtt för en avsevärd tid kan komma att förlora valbarhet till kommunala förtroendeuppdrag. Om en person, som upptagits i röstlängden för en kommun, efter röstlängdens fastställande flyttar till en annan kommun, förlorar han den till bosättningen knutna valbarheten till kommunala uppdrag i utflyttningskommunen. Han bibehåller däremot rösträtten, till dess ny röstlängd kommit till stånd. I inflyttningskommunen torde det inte vara möjligt att välja honom till ett förtroendeuppdrag, förrän han upptagits i den nya röstlängden, även om han t. ex. enligt 6 § kommunallagen såsom inom kommunen kyrkobokförd svensk medborgare har rösträtt. Frågan om rösträtten torde nämligen uteslutande bedömas med ledning av röstlängden. Tillgängliga lagkommentarer bestyrker detta. Enligt , Kommunalrätt, bör röstlängden äga vitsord även i fråga om egenskapen röstberättigad såsom valbarhetsvillkor: Den som ej upptagits i längden saknar sålunda rösträtt, även om han enligt de allmänna bestämmelserna skulle äga rösträtt. Det torde med visst skäl kunna göras gällande, att en person för att få valbarhet i en ny kommun bör ha en viss tids bekantskap med och erfarenhet från den nya kommunen. Emellertid bör detta vara ett förhållande, som det tillkommer de röstberättigade att avgöra genom valhandlingen och som inte skall bestämmas genom huvudsakligen praktiska föreskrifter. För valbarhet till uppdrag i beredande och verkställande organ har problemet ytterligare accentuerats genom den förändring i fråga om val till sådana organ som skedde fr. o. m. I de flesta fall skall ledamöter och suppleanter i dessa organ väljas för en treårsperiod fr. o. m. året näst efter det, då allmänna val av beslutande organ ägt rum, och det förstnämnda valet förrättas före mandatperiodens ingång. Om en person ett valår efter röstlängdens upprättande flyttar från en kommun till en annan, torde det härigenom vara uteslutet att ta vederbörandes eventuella lämplighet för kommunala förtroendeuppdrag i anspråk för av framåt, såvida inte behov av fyllnadsval uppkommer. Detta kan inte vara riktigt. Väljaren bör ha möjlighet att utse den för ett förtroendeuppdrag lämpligaste under förutsättning av att denne har allmän valbarhet. Möjlighet torde finnas att undanröja det påtalade förhållandet i fråga om valbarheten till beredande och verkställande organ genom bestämmelser, som konstaterade att för dylik valbarhet villkor om en allmän rösträtt och ett faktiskt boendeförhållande inom kommunen skulle vara uppfyllda. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. Maj: t anhåller om översyn av gällande kommunallagar i avsikt att undanröja de påtalade bristema i fråga om valbarhet till beredande och verkställande organ.