mot · FW02163 · 1973-01-18 00:00:00 — om en plan för familjepolitikens utbyggnad. Enligt statsverkspropositionen kommer riksdag inte att föreläggas förslag om någon samlad familjepolitisk reform. Regeringen framlägger förslag om några av de åtgärder som föreslagits av familjepolitiska kommittén. Andra av kommitténs förslag skjuts . Familjepolitiska kommitténs majoritet gjorde ingen samlad översyn av de familjepolitiska åtgärderna. Sålunda lämnades utanför kommitténs förslag frågan om vårdnadsbidrag och om värdesäkring av de familjepolitiska förmånerna. Särskilt beklagligt är att frågan om vårdnadsbidrag inte kunnat genomlysas på ett tillfredsställande sätt. Om denna fråga varit tillfredsställande utredd, skulle det ha funnits bättre förutsättningar för att ta ett samlat grepp på de familjepolitiska frågorna där de olika komponenterna vägs mot varandra. Den planlöshet som karaktäriserat framiljepolitiken kommer därför att fortsätta ännu . Det finns ingen plan eller något program för utbyggnad av de familjepolitiska åtgärderna och deras anpassning till de förändrade förhållandena i samhället. Dellösningar och improvisationer är vanliga. Den bristande samordningen mellan skattepolitik och socialpolitik medför besvärande marginaleffekter. I denna motion vill vi aktualisera värdesäkring av de familjepolitiska förmånerna och införande av vårdnadsbidrag. Dessa frågor finns ej med bland dem som regeringen enligt statsverkspropositionen avser att låta ta ställning till. Därför finner vi det angeläget att skyndsamt hos regeringen begär förslag om åtgärder på dessa områden. Åtgärderna bör ingå i en plan för familjepolitikens utformning. Vi tar också upp frågan om rätt för hemarbetande att få tillgodoräkna pensionsår inom tilläggspensioneringen . Familjepolitikens mål skall vara att utjämna standardskillnader och skapa en god uppväxtmiljö. Samhällets åtgärder skall vara ett led i strävan för större jämlikhet och solidaritet olika grupper emellan. Åtgärderna bör syfta till en ekonomisk standardutjämning mellan dem som har barn och dem som inte har barn. De långtgående förändringarna av samhället har inte minskat behovet av familjepolitiska insatser. Genom urbaniseringen och strukturomvandlingen har kontakterna mellan generationerna minskat. Tregenerationsfamiljen har blivit mera ovanlig. I denna situation är det särskilt angeläget att ge familjen möjlighet att fungera som en trygghetsfaktor. I den plan för familjepolitikens utbyggnad som skall föreläggas bör barnbidragen liksom utgöra ett centralt inslag för att utjämna standarden mellan dem som har barn och dem som inte har barn. Barnbidragen motsvarar endast en mindre del av de totala barnkostnaderna. De höjningar av barnbidragen som med vissa mellanrum skett har knappast motsvarat penningvärdeförsämringen. Prisstegringar och skattehöjningar har urholkat värdet av barnbidraget. Många familjer har svårigheter att klara ekonomin. Det bör i fortsättningen inte tillåtas att prishöjningar urholkar barnbidragens värde. Därför behövs en teknik som automatiskt tillför barnfamiljerna kompensation för kostnadsökningar. Det finns flera sätt att åstadkomma en värdesäkring genom indexreglering. En teknik är att anknyta barnbidragen till basbeloppet. Detta ändras automatiskt när priser och kostnader ändras. Genom en teknik där man använder sig av procenttal, anknutet till detta basbelopp, är det möjligt att automatiskt kompensera bamförsörjarna för levnadskostnadsstegringen, som annars reducerar bidragens realvärde. Indexreglering av barnbidragen bör ingå i det familjepolitiska förslag som regeringen förelägger . hade enligt sina direktiv i uppdrag att pröva frågan om införande av någon form av stöd för vårdinsatserna. Kommitténs majoritet fullföljde inte detta genom framläggande av förslag. Föräldrarna bör i så stor usträckning som möjligt kunna välja mellan hemarbete och förvärvsarbete utanför hemmet. Stat och kommun bör medverka till att ekonomiska förutsättningar för föräldrarnas valmöjligheter skapas. Därvid bör särskild hänsyn tas till kostnaderna för vård av barn i de åldrar där regelbunden tillsyn är nödvändig. utgår stöd till vårdnaden av de barn för vilka institutionell tillsyn utnyttjas. Stödet utgår i form av statsbidrag till daghem, fritidshem och familjedaghem och i form av betydande kommunala kostnader för att ordna denna tillsyn. En värdefull utbyggnad av sådan tillsyn har skett . I statsverkspropositionen föreslås att driftbidraget till daghem skall höjas med . per plats och år. föreslås en höjning av driftbidraget till fritidshem med . per plats och år. Vidare föreslås en höjning av anordningsbidraget till dag- och fritidshem med . För den tillsyn och vård som ges i hemmet betalas ingen ersättning från samhällets sida. Av familjepolitiska kommitténs undersökningar framgick att kostnaderna för vård och tillsyn av i synnerhet små barn är betydande. behöver barnen ständig tillsyn i hemmet genom någon av föräldrarna eller av någon annan vuxen eller på institution. Om en av föräldrarna är hemma, blir familjeinkomsten väsentligt lägre än om båda har förvärvsarbete utanför hemmet. Det är motiverat att samhället bidrar till kostnaderna för vård och tillsyn av små barn. Stödet bör vara så utformat att det ger ökade valmöjligheter mellan yrkesarbete utanför hemmet och barnavårdande insatser i hemmet. Någon form av vårdnadsbidrag för barn upp till en viss ålder bör därför införas. Eftersom familjepolitiska kommittén avstod från att närmare belysa de olika aspekterna på ett vårdnadsbidrag är det angeläget att en utredning av frågan kommer till stånd. Vårdnadsbidraget bör kunna utnyttjas som ekonomisk ersättning till den av föräldrarna som gör en barnavårdande insats i hemmet, som bidrag till avlöning av anställda barnavårdare i hemmet eller till avgift för daghems- eller familjedaghemsplats. Vårdnadsbidraget bör utgå med samma belopp för varje barn upp till en viss ålder. Det bör börja utgå då ersättningen från föräldraförsäkringen upphör. Helst borde vårdnadsbidraget därefter utgå fram till den tidpunkt då den obligatoriska skolan börjar. Eftersom de ekonomiska resurserna är begränsade bör den övre åldersgränsen emellertid i vart fall tills vidare sättas till . För denna tidpunkt talar det faktum att vårdnadsbehovet otvivelaktigt är störst i barnets liv. är barnet i ett utvecklingsstadium då det behöver en snävare trygghetssfär, vilken efter denna ålder med fördel kan vidgas. Bland de frågor som behöver belysas i samband med en utredning om vårdnadsbidrag är frågan om bidragets storlek. Storleken hänger nära samman med frågan om bidraget skall vara beskattat. En särskild fråga är hos vem av föräldrarna det i så fall skall beskattas. Frågan om bidraget skall vara pensionsgrundande för ATP kan också uppkomma i detta sammanhang. Denna fråga hänger nära samman med frågan om ATP-år för barnavårdande uppgifter i hemmet. Pensionsår inom tilläggspensioneringen för barnavårdande insatser i hemmet En förutsättning för att erhålla full ATP-pension är pensionsgrundande inkomst under . För många föräldrar, särskilt flerbarnsföräldrar, kan detta vara svårt att uppnå. Många anser det självklart att en av föräldrarna avhåller sig frän förvärvsarbete utanför hemmet. De vill själva ha hand om vården av sina barn. I andra fall kan exempelvis bristen på barntillsynsplatser göra det nödvändigt. I flertalet fall blir det modern som under längre eller avhåller sig från det förvärvsarbete hon annars skulle ha haft. Ställningen i ATP-systemet för dem som gör barnavårdande insatser i hemmet är inte tillfredsställande. Det behövs en utbyggnad av barntillsynsverksamheten för att göra det möjligt för dem som så önskar eller måste att uppehålla sitt förvärvsarbete. Dessutom behövs ett vårdnadsbidrag som kan bidraga till att minska de ekonomiska konsekvenserna för dem som avhåller sig från förvärvsarbete barnen är små. Vi anser att samhället bl. a. på dessa sätt bör erkänna de barnavårdande uppgifterna som en betydelsefull samhällsinsats. Genom sina insatser i hemmet gör de hemarbetande en stor insats från samhällets synpunkt. Framför allt gäller detta i sådana fall där de hemarbetande vårdar sina barn före inträdet i , varigenom samhällets barnavårdsinstitutioner avlastas. För den som av sitt yrkesverksamma liv avstår från förvärvsarbete på grund av vård av barn i hemmet kan antalet pensionsgrundande år bli för få för att full ATP skall erhållas. Ett led i valfriheten och i samhällets uppskattning av de barnavårdande uppgifterna anser vi vara att den som vårdar barn i hemmet bör få tillgodoräkna sig ett visst antal pensionsår inom tilläggspensioneringen. På detta sätt bör alla, som är inriktade på förvärvsarbete, komma upp i tillräckligt antal tjänsteår för full ATP-pension. Vid genomförd individuell beskattning bör regeln självklart också gälla när makar arbetar i eget företag. Frågan bör bli föremål för närmare utredning, varefter förslag bör föreläggas . Eftersom enligt statsverkspropositionen inget förslag om en samlad familjepolitisk reform skall föreläggas från regeringens sida, är det viktigt att hos Kungl. Maj:t anhåller om en plan för familjepolitikens fortsatta utbyggnad. I planen bör bl. a. ingå indexreglering av barnbidragen och införande av vårdnadsbidrag för barn . Särskilt i vad gäller vårdnadsbidraget är det viktigt att skyndsam utredning föregår planens framläggande. Skyndsam utredning bör göras om rätt för hemarbetande till pensionsår inom tilläggspensioneringen för barnavårdande insatser. Under hänvisning till det anförda hemställes1 att hos Kungl. anhåller om förslag till en plan för familjepolitikens utbyggnad innehållande bl. a. värdesäkring av barnbidragen och införande av vårdnadsbidrag i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1 (Seäven motion 1973:154)