mot · FW021953 · 1973-04-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:93 med förslag till lag om konvertibla skuldebrev m. m. I propositionen föreslås att lägsta tillåtna aktiekapital skall vara , och som skäl för den tiofaldiga höjningen åberopas bl. a. att nuvarande 5 000-kronorsgräns fastställdes . Jämförelsen är dock oegentlig. 1895 sågs aktiebolagsformen nästan uteslutande som en företagsform för stora bolag. Vid det lagstiftningsarbete som föregick nu gällande aktiebolagslag prövades om en särskild bolagsform skulle skapas för mindre företag, men tanken därpå avvisades. I stället höjde man då inte minimigränsen. Den nuvarande aktiebolagsformen är alltså avsedd även för mindre företag. Den av aktiebolagsutredningen föreslagna 20 000-kronorsgränsen motsvarar i stort gränsen för GmbH i (20 000 ). har också kommit fram till samma riktmärke. Genom att sätta gränsen till går ifrån vad man internationellt ansett rimligt. 1 ett läge där det är synnerligen angeläget att stimulera enskilda initiativ, som kan leda till nyetablering av företag, skapar regeringen ett hinder som vi anser alltför högt. Risken att misslyckas är betydligt större än förr, och den mindre företagaren har inte som sin föregångare kontakt med avnämarna. Riskmomentet är alltså större för dagens småföretagare, som varken känner kunderna eller har sett dem. För att inte onödigt hämma ett redan lågt nyföretagande bör risktagarens ansvar begränsas och inte inkludera hem och personligt lösöre. En lägsta gräns för aktiekapital vid . bör således ha en direkt negativ effekt på nyföretagandet. Aktiebolagsformen bör således stå öppen även för mindre företag och minimikapitalets storlek bestämmas till vad som är lämpligt med hänsyn till att företagaren endast svarar med sin kapitalinsats. är den gräns vi funnit vara lämplig. Aktiekapitalets storlek är även kopplad till avkastningens storlek. För åtskilliga mindre företag torde kapitalstorleken . vara lämplig och också ge en rimlig avkastning. En höjning till . kan i vissa fall ge en obefintlig avkastning och kan således från aktieägarnas synpunkt vara otillfredsställande. Om bestående bolag med lägre aktiekapital än . i ett senare skede tvingas anpassa sig till den nya formen, blir konsekvensen att åtskilliga mindre och medelstora företag ändrar företagsform. Andra företagsformer än aktiebolag handelsbolag, kommanditbolag och enskild firma anses allmänt inte tillräckliga som instrument för näringsverksamhet. För åtskilliga företag är en kapitalnivå på . lämplig men i vissa fall alltför hög. Detta gäller för köpmän och mindre 1 1973.3 sami. företagare med hustru arbetande i rörelsen. En övergång till andra företagsformer skulle för dessas vidkommande medföra negativa konsekvenser: skattemässigt vid enskild firma eftersom makarna där sambeskattas och den ena parten inte åtnjuter sociala förmåner, obegränsat ansvar för en respektive samtliga delägare vid kommanditbolag eller handelsbolag med den osäkerhet detta kan skapa. Kommer en uppjustering av småbolagens aktiekapital till . att krävas - av alla bolag ligger under denna nivå är en 5-årig övergångstid helt nödvändig. Höjs nivån för befintliga företag till . krävs en förutsättningslös utredning av andra företagsformer. Det är till stor fördel att företag oavsett storlek kan röra sig inom en och samma företagsform, nämligen inom den ram som aktiebolagslagen medger. Den västtyska GmbH-systemet har just visat sig opraktiskt då ett växande företag har måst övergå till annan företagsform. Den befintliga aktiebolagslagen borde därför kunna behållas med inbyggda särregler för småbolag. förekommer redan vissa särregler såsom endast en revisor . i aktiekapital och möjligheten till färre än tre ledamöter under samma belopp. Det torde således vara möjligt att bygga in ytterligare särregler för de mindre och medelstora företagen. Datatekniken är här till hjälp och möjliggör ett centralt register med en tjänstemannastab, vilket för övrigt också är mest rationellt. Med stöd av det anförda hemställs att för sin del måtte besluta att det i aktiebolagslagen minsta tillåtna aktiekapitalet skall vara .