mot · FW021455 · 1973-01-26 00:00:00 — av fröken m. fl. om ökat anslag till Främjande av hemslöjden. () är den ideella organisation som på riksplanet företräder hemslöjdens intressen. Till förbundet är anslutna ett femtiotal hemslöjdsföreningar av lokal karaktär och ett par föreningar utan geografisk anknytning. Den ekonomiska verksamheten och engrosförsäljningen leds på riksplanet av , till vilket föreningarna även är anslutna. Uppdelningen av hem slöjdsrörelsen i en ideell och en ekonomisk organisation har sin grund i hemslöjdsföreningarnas två skilda huvudfunktioner, nämligen att dels utgöra en bas för det ideella hemslöjdsarbetet, dels organisera och försälja hemslöjdsproduktionen. Denna uppdelning har för hemslöjdsrörelsen inneburit såväl fördelar som nackdelar. Existensen av en ideell centralorganisation får ses som ett uttryck för ansträngningarna att hävda hemslöjden som kulturell företeelse. Hemslöjdens roll i det industrialiserade samhället I det industriella samhället är produktion av nyttoting i hemmen inte längre den självklarhet den var . Hemslöjden förser numera enbart i begränsad omfattning hemmen med de nödvändiga hushållsredskapen och bruksföremålen. Utan att hemslöjden gjort avkall på att förena estetiska kvaliteter med funktion har alltmer de estetiska kvaliteterna genom samhällsutvecklingen kommit i förgrunden. Hemslöjden som en skapande faktor i kulturlivet och dess betydelse i fritidssamhället tilldrar sig allt större intresse. Av statsmakterna betraktas emellertid fortfarande hemslöjden som huvudsakligen ett inslag i näringslivet. De anslagsframställningar gör för förbundets verksamhet, för konsulentverksamheten och för särskilda ändamål för att främja olika slöjdformer behandlas av kommerskollegiet och förs upp under ett anslag i industridepartementets bilaga i statsverkspropositionen. Det förhållandet att hemslöjden kunnat trygga sin existens på kommersiella villkor har inneburit att det uppfattats som en uppgift för hemslöjden att själv bära ansvaret för de kulturella och sociala uppgifterna och huvudsakligen själv med hjälp av den kommersiella verksamheten finansiera denna sida av verksamheten. De ekonomiska realiteterna har inte medgett att detta kunnat ske utan avbräck för den omfattning i vilken hemslöjden kunnat fylla dessa kulturella och sociala uppgifter. Hemslöjd är en i högsta grad arbetsintensiv produktionsform, och med den allmänna kostnadsutvecklingen har hemslöjden inte kunnat möta de nya krav som hemslöjdens förändrade roll inneburit. Slöjdarna har också svårigheter att under dessa förhållanden nå upp till en inkomstnivå som motsvarar arbetsinsatsen. har genom sin traditionella uppbyggnad, sina vitt skilda funktioner och de specifika produktionsformerna uppenbara problem med att utveckla en rationell och effektiv försäljningsorganisation och marknadsföring. Dessa förhållanden bör tas med i bilden, när man bedömer hemslöjdens möjligheter att nå en kommersiell lönsamhet som ger ekonomiskt utrymme för hemslöjdens alla uppgifter. Det kan hävdas att hemslöjden fyller och i än större utsträckning bör fylla sådana uppgifter i samhället som bör bedömas inte huvudsakligen från kommersiella utan i ökad utsträckning från samhällsekonomiska synpunkter. Ett väsentligt inslag i kulturlivet I det föregående har understrukits hemslöjdens självklara kulturella betydelse. Som ideell rörelse förvaltar hemslöjden en unik tillverkningstradition med estetiska och funktionella kvaliteter av utomordentligt slag. Ingen del av vårt kulturliv förvaltar ett levande folkligt kulturarv i ständigt förnyade former i tillnärmelsevis samma utsträckning som hemslöjden. Den är en stark inspirationskälla för konsthantverk och industriell formgivning. Slöjdandet är för utövaren ett meningsfyllt skapande där handaskickligheten och materialkänslan är en källa till rika upplevelser. Hemslöjden ger utlopp för ett med årens lopp förvärvat tekniskt kunnande av yppersta slag lika väl som den erbjuder den tekniskt helt oförfarne möjligheter till skapande arbete. Med den ökade fritiden har hemslöjden vunnit en ny och växande publik. Som miljöfaktor har hemslöjden en uppgift. Inte enbart i hemmen utan framför allt i den offentliga miljön bör den spela en allt större roll. Hemslöjden producerar varor som är beständiga och är en länk mellan generationer i då hushållning med begränsade resurser och strävan till kontinuitet i tillvaron blivit påtagliga behov. Hemslöjden är en väsentlig del av det svenska kulturliv som är internationellt känt och i avsevärd grad bidrar till det traditionellt höga anseende har utomlands. Ger sysselsättning och socialt stöd Ekonomiskt betyder hemslöjden arbetstillfällen och inkomstmöjligheter för många människor. Socialt betyder hemslöjden en meningsfylld sysselsättning för människor som har små andra utkomstmöjligheter, framför allt i glesbygden, eller av andra skäl svårligen kan hävda sig på arbetsmarknaden. I de regionalpolitiska strävandena att förbättra de sociala villkoren för människor som arbetsmarknaden ställer utanför produktionslivet kan hemslöjden fylla en väsentligt större uppgift än för a. i landsting har förts fram förslag om en kraftfull satsning på hemslöjden för att trygga sysselsättningen. Hemslöjden har även tillsammans med landstingen en väsentlig uppgift i att utveckla en terapiverksamhet som både är rehabiliterande och ger psykisk stimulans. På detta område är det ett önskemål att hemslöjden aktivare skall delta med sina erfarenheter och sitt kunnande. Hemslöjdsrörelsen måste möta de nya uppgifterna De genomgripande förändringar som berör hemslöjdens område ställer stora krav på hem slöjdsrörelsens alla organisationsled. Dessa krav kan hemslöjdsrörelsen knappast fylla utan betydande förändringar i hemslöjdsrörelsens arbetsformer och utan en kraftig förstärkning av resurserna. SHR har därför inlett en reformering av förbundets verksamhet för att bättre tillgodose de anspråk som ställs på SHR som företrädare för den samlade hemslöjdsrörelsen och för att intensifiera kontakten med hemslöjdsföreningarna runt om i landet. Under innevarande verksamhetsår har SHR bl. a. vidtagit åtgärder för att rationalisera föreningarnas ekonomiska redovisningssystem, medverkat till en upprustning av den centrala kursgården, gripit sig an med marknadsföringsfrågorna och samarbetsformema med samt informationsverksamheten. SHR har därutöver inrättat ett kansli som ligger i anslutning till . Utöver viss kontorshjälp är det i huvudsak riksförbundets sekreterare och tillika kanslichef som svarar för det löpande arbetet. SHR har sedan ett flertal år tillbaka påtalat nödvändigheten av ett ökat statsbidrag så att SHR får möjlighet att bygga ut sina resurser för att bättre svara mot de krav som rimligen bör ställas på hemslöjdsrörelsens centrala organ. SHR har i sin ansökan om statsbidrag för /74 understrukit vikten av att kansliorganisationen kan förstärkas. SHR begär därför medel till att inrätta en särskild tjänst på för att biträda föreningarna med bl. a. administrativ och ekonomisk rådgivning. Detta är ett samfällt önskemål från föreningarna. Till främjande av hemslöjden utgår för /74 ett anslag på , av vilka huvuddelen eller drygt 3/4 disponeras för bidrag till konsulentverksamheten. Kommerskollegiet har i sina petita inte räknat upp bidraget till SHR utan förordar det blygsamma beloppet . trots att kollegiet är väl medvetet om riksförbundets alltför små resurser för att tillgodose föreningarna med kvalificerad rådgivning och experthjälp i önskvärd omfattning. Kollegiet påtalar även att detta främst sammanhänger med att hemslöjdsföreningarnas ställning vanligen är sådan att de inte kan öka sina bidrag till förbundet i erforderlig utsträckning. De avgifter hemslöjdsföreningarna sammanlagt beräknas betala beräknar SHR till . Den på omsättningen baserade avgiften på fördubblades 1970, och SHR bedömer det inte som möjligt att nu ytterligare höja föreningarnas medlemsavgifter. SHR anhåller om att statsbidraget till skall höjas till sammanlagt . Departementschefen har för sin del endast räknat upp anslaget till främjande av hemslöjden med . för att fullfölja beslut om statsbidrag till länshemslöjdskonsulenter i samtliga län. Såväl SHR som kommerskollegiet har understrukit behovet av en förstärkning av SHR:s resurser. Kollegiet har vid sin prövning av denna fråga inte kunnat ta hänsyn till förbundets intensifierade arbete för att utveckla förbundets kapacitet och få till stånd en tillfredsställande kansliorganisation. De nya kanslilokalerna togs för övrigt i bruk först . Den kansliförstärkning som SHR begär är angelägen för att SHR som skall kunna fylla sin uppgift mot bakgrund av den växande arbetsbörda och de krav som de omfattande förändringarna på hemslöjdsområdet ställer. Anslaget bör därför räknas upp med . i enlighet med SHR:s begäran om inrättande av en särskild tjänst för rådgivning och experthjälp vid . Med stöd av det anförda hemställes att måtte besluta om ett i förhållande till Kungl. Maj :ts förslag med . förhöjt reservationsanslag på . till Främjande av hemslöjden för förstärkning av med en tjänst för rådgivning och experthjälp till föreningarna. MAJ () () () ()