mot · FW02673 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående bidrag till ungdomsorganisationernas verksamhet. Det är av största vikt att ungdomen på ett tidigt stadium får delta i olika former av demokratisk verksamhet. a. skolan måste ungdomen få en inblick i det demokratiska samhällets uppbyggnad och funktion. För att öka förståelsen för de demokratiska värdena måste ungdomen själv i största möjliga utsträckning ges möjlighet att delta i beslutsfattandet. För utvecklande av de demokratiska värdena fyller ungdomsorganisationerna en stor uppgift. Den sociala träningen och det ansvarstagande som kännetecknar ungdomsorganisationernas verksamhet är en stor tillgång för samhället. En satsning på ungdomsverksamheten kan bespara samhället stora utgifter , inte minst i vad gäller sociala kostnader för ungdoms- och kriminalvård. I ungdomsorganisationerna grundläggs de demokratiska värden som skall bidra till vårt samhälles vidareutveckling på olika områden. Samhället har på olika sätt aktivt verkat för att organisationernas arbete skall underlättas. Centralt stöd utgår i ett flertal olika former. Idrottsorganisationerna med sina 1,4 milj. ungdomar har centralt disponerat ca 51 milj. kr. och ungdomsorganisationerna med ca 1,2 milj. medlemmar ca 15 milj. kr. (De beräknade bidragen till central verksamhet inkluderar vissa specialanslag.) Till idrottsorganisationerna har därutöver utgått anläggningsstöd med 23,6 milj. kr. I lokalt aktivitetsstöd har idrottsrörelsen erhållit 13 milj. kr. och ungdomsorganisationerna 4,5 milj. kr. Förutom det statliga stödet utgår anslag från såväl landstingskommuner som kommuner. Dessa har dels karaktären av kontant ersättning, dels stöd i form av lokaler. Det kommunala stödet till idrottsrörelsen beräknas till ca 450 milj. kr. och till ungdomsorganisationerna till 75 milj. kr. Det landstingskommunala stödet beräknas till 10 milj. kr. för idrottsorganisationerna och till 15 milj. kr. har det förekommit en livlig debatt om stödet till ungdomsorganisationerna. Denna debatt har endast haft en viss del av samhällsstödet som utgångspunkt och i denna har gjorts gällande att idrottsorganisationerna skulle vara missgynnade. Det är angeläget att man inte skapar ett motsatsförhållande mellan idrottsrörelsen och ungdomsorganisationerna. En stor del av ungdomen är ofta medlemmar både i någon idrottsförening och i någon av annat slag. Enligt vår mening bör man vid överväganden om stödet till de olika organisationerna ta hänsyn till alla samhälleliga stödformer till ungdoms Stödet må då gälla kontantbidrag, anläggningar, lokaler, personal eller tillgång till arkivarbetare m. m. En utgångspunkt för övervägandena bör vara de speciella problem som de olika organisationernas målsättning och arbetssätt innebär. Speciella problem kan t. ex. vara förknippade med att föra ut budskap av skilda slag. Sådan verksamhet har ett speciellt värde när det gäller fostran till demokrati och kritiskt tänkande och bör därför stimuleras. Särskild hänsyn bör också tas till om organisationerna i sitt arbete inte bara verkar bland ungdom, utan också drivs av ungdom. Detta sistnämnda förhållande måste ses som speciellt värdefullt. I vad gäller organisationen av den statliga bidragsgivningen kan det ifrågasättas om spridandet av bidragsgivningen på ett stort antal bidrag och på flera departement är ändamålsenligt. Enligt vår mening är det också nödvändigt att en övergripande parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att se över bidragsgivningen såväl lokalt och regionalt som centralt till ungdoms- och idrottsorganisationerna för att få ett bättre grepp om samhällets totala stöd till olika organisationer. beslöt om en översyn av formerna för den centrala organisationen av ungdomsstödet. Det är angeläget att denna fråga får sin lösning. Ett antal organisationer har förstärkt sin verksamhet i åldersgruppen . Detta har möjliggjorts dels genom att åldersgränsen för bidrag till ungdomsledarutbildning har sänkts, dels genom att bidrag utgår till försöksverksamhet bland barn i åldern 7 med medel ur allmänna arvsfonden. är dock verksamheten i dessa åldrar mycket ekonomiskt betungande för organisationerna. Det är därför motiverat att sänka gränsen i vad gäller medlemsålder till för det rörliga bidrag som utgår till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Det fritidsgruppsstöd som tidigare utgått har numera ersatts av ett lokalt aktivitetsstöd, vilket fördelats mellan idrottsrörelsen och ungdomsorganisationerna på sätt som ovan angivits. Statsbidrag har fördelats mellan organisationernas lokalavdelningar i förhållande till antalet bidragsberättigade sammankomster. Med sådan sammankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnad sammankomst med minst 5 deltagare i åldern . Sammankomsten skall pågå . Bidraget beräknades från början utgå med . För /72 har bidrag utgått med . per sammankomst till idrottsorganisationerna, . per sammankomst till ungdomsorganisationerna och med . per sammankomst till tröskelorganisationerna samt och hemgårdar. De förväntade per sammankomst har således inte kunnat utgå, vilket medfört stora svårigheter speciellt i vad gäller planeringen inom idrottsorganisationerna. I statsverkspropositionen säger föredraganden att det är svårt att avgöra om det kraftigt ökade antalet sammankomster beror på en ökad aktivitet inom organisationerna eller om det bara är fråga om en ökad redovisning av redan befintlig verksamhet. En förklaring till den redovisade aktivitetssökningen anses vara att det nya bidragssystemet gett organisationerna möjlighet att redovisa större delen av verksamheten. Med den konstruktion stödet har ger en ökad total aktivitet en lägre ersättning per sammankomst. Det finns också risk för att en ökning av aktiviteten för innevarande budgetår ger lägre ersättning än den som ovan angivits. För att organisationerna skall kunna bedriva sin verksamhet med någorlunda kontinuitet och våga satsa på en utökad verksamhet så är det av största vikt att man någorlunda väl känner de ekonomiska ramar som bestämmer verksamhetens omfattning. Vi anser det tills vidare lämpligt att, som föreslås vid fördelningen av stödet, redovisa organisationsgrupperna på olika poster. En bättre fördelning vore att fördela det lokala aktivitetsstödet via kommunerna för att därigenom utjämna olikheter i den kommunala bidragsgivningen. En förutsättning är då att kommunerna också kompenseras för detta extraarbete. Vi vill också påpeka att det är av största vikt och närmast självklart att rapporteringen av verksamhet för vilken samhällsmedel utgår sker på ett för olika organisationer likartat sätt. Detta är en förutsättning för att en rättvis jämförelse skall kunna göras. Den verksamhet som bedrivs bland ungdomar i åldersgruppen 7 kan bl. a. ses som ett alternativ och komplement till den värdefulla verksamhet som bedrivs på fritidshemmen. Från kommunala utgångspunkter kan ungdomsorganisationernas verksamhet vara nog så angelägen. I sammanhanget vill vi betona att en kraftig utbyggnad av fritidshemmen är nödvändig. Ungdomsorganisationerna har kraftigt ökade kostnader, bl. a. genom ökade sociala kostnader och arbetsgivaravgifter. En uppräkning av grundbidraget med . i enlighet med SÖ:s förslag är därför motiverad, bl. a. med hänsyn till att bidraget varit oförändrat i . I propositionen föreslås att minimiantalet deltagare i en bidragsberättigad sammankomst generellt höjs från 5 till 10. Varje bidragsberättigad avdelning bör därutöver kunna erhålla bidrag till högst 25 sammankomster för verksamhet med minst 5 deltagare. Effekten av denna förändring blir att de organisationer som satsar på små grupper får en kraftig bidragsminskning. Detta är en klar diskriminering av den lilla gruppen och dess verksamhet. Detta skulle drabba ett 10-tal organisationer. Vi föreslår därför att minimiantalet deltagare inte höjs utan att nuvarande bestämmelser med 5 deltagare kvarstår. Under hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos Kungl. Maj d anhåller om en parlamentarisk utredning om samhällets totala stöd till idrotts- och ungdomsorganisationerna, 2. att hos Kungl. Maj:t hemställer om sådan ändring av bestämmelserna för bidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet att det rörliga bidraget får utgå efter antalet medlemmar i åldern , 3. att hos Kungl. hemställer att grundbidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet höjs med . 4. att godkänner vad som i motionen anförts angående bibehållande av nuvarande regler för antal deltagare i bidragsberättigad sammankomst, 5. att till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet för /74 anvisar ett anslag av . H. () () () ()