mot · FW02701 · 1973-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ett system för kontinuerlig välfärdsforskning. En strävan efter att skapa välfärd för människorna ingår som en beståndsdel i de flesta politiska överväganden. Strävan efter en optimal välfärdsutveckling kan sägas karakterisera den politiska verksamheten på alla nivåer. Betraktat mot denna bakgrund är det förvånande att så litet gjorts hitintills för att utveckla instrument för att mäta välfärd och därigenom få ett bättre bedömningsunderlag innan förslag framställes och åtgärder beslutas och vidtas. Även instrumenten för att i efterhand utvärdera resultatet av vidtagna åtgärder i välfärdsskapande syfte är bristfälligt utvecklade. En av orsakerna till att en förtroendeklyfta ibland uppstår mellan människor och dem som dessa människor valt att besätta de olika samhällsuppdragen kan förmodas vara att de senare, som i allmänhet har att fatta besluten, gör detta på ett bristfälligt underlag i fråga om beslutens välfärdspolitiska konsekvenser. Detta beror på att välfärd i beslutsprocessen har kommit att bli ett begrepp i huvudsak knutet till det ekonomiska systemet och därför mätt och uttryckt i dess termer. Den enskilde däremot upplever välfärden som ett kvalitativt begrepp med begränsad anknytning till det ekonomiska systemet. Vi kan finna exempel på detta från det regionalpolitiska området. Omflyttningen av människor har vägletts av ekonomiska beräkningar som understundom pekat på ökad välfärd för den enskilde, medan vederbörande på grund av omätbara sociala och miljömässiga förändringar upplever omflyttningen som en välfärdsförsämring. Till grund för de hittillsvarande välfärdsbedömningama ligger ofta nationalinkomsten. Till skillnad från välfärd är nationalinkomst ett renodlat ekonomiskt mått. Den förmodas uttrycka det samlade värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land . Om nationalinkomsten sätts i relation till landets befolkningstal erhålles den förmodade inkomsten per capita. Den nationalinkomststatistik vi har tillgång till är främst konstruerad för att belysa konjunkturförloppen. i uppbyggnaden av vårt nuvarande samhälle då det främst gällde att övervinna en påtaglig materiell nöd kan det förmodas ha rått en större samstämmighet mellan nationalinkomstens tillväxt och människornas upplevelse av stigande välfärd. När den ekonomiska tillväxten därefter kräver allt större insatser från de enskilda människorna, med den därav följande psykiska och fysiska förslitningen, upplevs inte på samma sätt något större samband mellan nationalinkomst och välfärd. Detsamma torde vara fallet åtminstone på lång sikt då tillväxten i ekonomin sker till priset av förstörd miljö och uttömmande av Nationalinkomsten uppdelad i per capitainkomst har också den allvarliga bristen att den ej förmår åskådliggöra inkomstens fördelning mellan olika grupper av människor. Många människor får aldrig del av den stigande välfärden, men vi saknar statistik som till fullo förmår åskådliggöra detta. Jämförelser av per capitainkomsten i olika länder riskerar att bli ännu mer vilseledande då måttet döljer brister i ett lands fördelningssystem. Allt fler beslutsfattare på olika nivåer har kommit till insikt om nationalinkomststatistikens bristande förmåga att uttrycka välfärdens utveckling och fördelning. Kraven på utveckling av ett eller flera kompletterande system för alternativa välfärdsbedömningar har därför kommit att resas på olika håll i världen. I vårt land pågår ett utvecklingsarbete på flera olika håll. a. har en av Kungl. Maj:t tillsatt sakkunnig gjort en översyn av det arbete för att utveckla levnadsnivåundersökningar som gjordes inom den sedermera avvecklade låginkomstutredningen. Inom pågår ett utvecklingsarbete med målsättningen att skapa ett system för periodiska levnadsnivåundersökningar. Inom det nyinrättade socialforskningsinstitutet pågår ett arbete för att utveckla detta forskningsområde. pågår således ett utvecklingsarbete på olika håll i vårt land. Detta arbete utföres dock inte under parlamentarisk medverkan. Behovet av nära samverkan mellan politiker och forskare är speciellt stort på just detta område med tanke på den nära anknytning som bör finnas mellan kartläggning av situationen och förslag till åtgärder för att avhjälpa påvisade brister. Detta samband framhålles också i den rapport som den av tillkallade sakkunnige avlämnat (Ds In 1972:17). Vi vill, mot bakgrund av vad som ovan redovisats, föreslå att en parlamentarisk beredning tillkallas för att utarbeta ett system för kontinuerlig välfärdsforskning i vårt land. En väsentlig uppgift blir att samordna det arbete som påbörjats inom bl. a. SCB och . Vidare bör undersökas i vad mån arbetet inom olika universitets- och forskningsinstitutioner kan inordnas i ett sådant system. Målsättningen för det skisserade utvecklingsarbetet bör vara att åstadkomma en periodisk rapport med kartläggning av nuläge och förväntade förändringar i välfärden i landet. En sådan rapportering bör ges samma dignitet som de ekonomiska långtidsutredningar som bedrives. Den långsiktiga målsättningen bör vara att skapa ett årligt rapporteringssystem, ungefärligen motsvarande Finansplanen i statsverkspropositionen. Kommuner, landsting, statliga verk och myndigheter samt enskilda organisationer och företag har ett stort behov av statistik och bedömningar som underlag för sitt beslutsfattande. Det är angeläget att dessa organ får tillgång till ett material som belyser den kontinuerliga välfärdsutvecklingen så att besluten kan fattas på en från välfärdssynpunkt mer adekvat grund. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos Kungl. anhåller om tillsättande av en parlamentarisk beredning under medverkan av kvalificerade forskare med uppgift att utarbeta ett system för kontinuerlig välfärdsforskning i vårt land. . () i Skegrie () i Glömminge () i Luttra