mot · FW021159 · 1973-01-25 00:00:00 — av i in. angående sjukförsäkringsförmåner till u-landsarbetarc. bedriver de olika trossamfunden ett omfattande arbete i . Löneförhållandena är ofta låga, och på grund av sin utrikestjänst går de utlandsanställda också ibland miste om vissa sociala trygghetsförmåner. Detta gäller i synnerhet sjukförsäkringen. Allteftersom antalet u-landsarbetare ökar får dessa frågor allt större vikt. Problemen är dock ofta av teknisk art och inte lätta att reda ut. Praxis synes variera såväl mellan olika missioner som mellan olika lokala försäkringskassor. Att rådande förhållande lämnar mycket övrigt att önska står dock fullt klart. Anmärkningsvärt är exempelvis att anställda i svenska företags utländska dotterbolag åtnjuter fulla sjukförsäkringsförmåner intill efter avresan från under den tiden betraktas de som stadigvarande bosatta i medan missionernas anställda ej åtnjuter några sådana förmåner. Likställdhet i detta hänseende är i vart fall ett självklart rättvisekrav. Den regel som särställt missionärerna i detta avseende bygger på det förhållandet att missionärerna genom utbildning och arbetsuppgifter dokumenterat att de ämnar stanna utomlands under större delen av livstiden. Detta kan förväntas bli ändrat genom besvär som kommer att anföras på initiativ av . Missionärernas anställning bygger numera i regel inte på förutsättningen att utlandstjänsten skall vara livsvarig. Missionärerna bör beviljas återinträde i för hemkomst. Rätt till sjukpenningsplacering bör föreligga från närmast följande månadsskifte. Dessa regler bör vara tillämpbara även då missionären kommer hem på grund av sjukdom. Under kvarstående året efter utresan skall sjukförsäkringsavgift betalas i gängse ordning. För alla utlandssvenskar gäller skattefrihet om en hemmavistelse varar högst . Under detta halvår har de i förekommande fall rätt till barnbidrag och bostadsbidrag. Svenskar i utlandstjänst har rätt att tillgodoräkna sig ATP-poäng under förutsättning att arbetsgivaren erlägger ATP-avgifter i sedvanlig ordning. Frågan är hur långt man kan gå i fråga om att utsträcka sjukförsäkringens giltighet utomlands utan att detta tvingar fram konsekvenser, t. ex. i fråga om beskattning eller dylikt. sioner provisoriskt löst frågan genom att hos ett försäkringsbolag teckna en kollektiv sjukförsäkring. Denna försäkring är dock relativt kostsam, och det är tänkbart att en sådan tilläggsförsäkring skulle kunna tillhandahållas av till lägre kostnad. Vid sidan om det statliga u-landsbiståndet utgör det frivilliga en god komplettering, inte minst genom det personliga engagemang som ofta är förknippat med detta. De tusentals personer som arbetat i har också varit de bästa propagandisterna för det svenska offentliga biståndet. De har alla berättat på hemmaplan om sitt arbete och problematik. Därmed har de varit med om att bidra till den opinionsbildning som varit nödvändig för u-landsbiståndet. Det kan därför anses rimligt att man från det svenska samhällets sida underlättar deras bortavistelse och så långt det är möjligt håller dem skadeslösa när de kommer hem till . På den punkten bör vi visa en generös inställning. Med hänvisning till det sagda får vi härmed anhålla att hos Kungl. begär en utredning om sjukförsäkringens giltighet för u-landsarbetare inom frivilligorganisationerna med syfte att tillförsäkra dessa grupper sjukförsäkringens förmåner när de återvänder till . () () () ()