mot · FW02931 · 1973-01-25 00:00:00 — av och i Trobro angående anslagen till Jordbruksforskning och Bidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling. Det stora spannmålsöverskottet 1972, som en följd av ensidig stråsädesodling på allt större arealer, har medfört krav på alternativgrödor. Sojabönan kan inom en framtid komma att spela en roll härvidlag. Detta gäller t. ex. för fröodlingsdistrikten i östra , och , tobaksodlarna på . För en inhemsk sojabönsodling är isen redan bruten. Genom ett oförtrutet arbete har en typ som passar våra klimatförhållanden tagits fram. Vi har redan en svensk sojaböna i Fiskeby vi nu måste sörja för är att denna typ vidareutvecklas och att det ges ekonomiska möjligheter för detta. Vi har också praktiska erfarenheter av sojabönsodling här i landet. Man kan hänvisa , då det förekom ca 40 odlingar huvudsakligen på med sämre sortmaterial än vad som finns . Den originalförklarade sorten Fiskeby V finns nu i sådana kvantiteter att haft 9 odlingar på tillsammans 5 ha fördelade på (3), (3) och fastlandet (3). Odlingstekniskt har de visat sig ligga nära odling av brun böna, av vilken vi ju är självförsörjande. I samtliga fall har odlingarna skördetröskats. Den bästa odlingen gav torkad och rensad vara per ha, vilket får anses tillfredsställande. Det finns stora förutsättningar att utveckla en teknik, som kan ge säkra produktionsresultat. Vi har de lätta genomsläppliga jordar som behövs. Vi har jordbrukare som kan fröodling och är ivriga att få upp nya specialgrödor, som är nationalekonomiskt motiverade och kan ge dem bättre lönsamhet, och vi har goda tekniker och rådgivare. Forskare talar om att vi tvingas hämta en del av vårt proteinbehov till en ständigt växande världsbefolkning från plankton i världshaven. Vi själva grips av olust, när vi importerar protein från länder, som innerligt väl behöver det själva. Vi anslår stora summor till forskning och förädling för att höja proteinhalten i korn eller för att få rapssorter, där rapsmjölet är befriat från svavelhaltiga föreningar, så att dess protein kan förädlas genom djurkroppen. Det låter kanske motsägande, men den privata växtförädlingen har med dagens kostnadsläge stora svårigheter att finansiera en verksamhet, som inte bär sig själv med växtförädlingsavgifter och royalties. , som har det finansiella ansvaret för förädlingen vid , ser bekymmersamt på den fortsatta förädlingen av sojabönan. Det har från ledningens sida framhållits att man kan bli tvungen att lägga ner förädlingen, då man inte anser sig ha råd att fortsätta. Detta trots att växtförädlingsanstaltens ledning anser möjligheterna för fortsatt utveckling goda. Staten anslår stora summor till mycket teoretiska forskningsobjekt. Det finns utan tvivel möjligheter att dela med sig, så att arbetet med sojabönan kan fortsätta. Enligt vår mening kan anslaget under nionde huvudtiteln, § 16, Jordbruksforskning minskas med , som i stället överföres till § 19, Bidrag till viss praktisk vetenskaplig växtförädling. Med stöd av vad här anförts hemställes att dels under nionde huvudtiteln, § 16, Jordbruksforskning, för /74 beslutar anslå , dels under samma huvudtitel § 19, Bidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling, för /74 beslutar anslå ett med förhöjt anslag till . N. () i Trobro