mot · FW02443 · 1973-01-24 00:00:00 — om statligt bidrag till musiksällskap och . De statsunderstödda symfoniorkestrarna fyller en utomordentligt viktig funktion i vårt lands musikliv. Genom sin storlek och höga konstnärliga standard har de möjlighet att tämligen fritt välja en repertoar ur både äldre och nyare musik. Även om det måste räknas som en nackdel att deras verksamhet är geografiskt begränsad till landets största städer, kan de bl. a. genom samarbete med nå en bredare publik i andra delar av landet. Dessa orkestrar åtta till antalet är för sin verksamhet starkt beroende av bidrag från kommunerna, landstingen och staten. Sex av dem är yrkesorkestrar, som för innevarande budgetår beräknas erhålla följande statliga bidrag: filharmoniska orkester . samt orkestrarna i , , , . fastställer bidragen inom ramen för av anvisade medel. Bidrag förutsätts i allmänhet utgå till orkesterföretagen från kommun eller från annat håll med minst samma belopp. Sedan spelåret avslutats kan en orkester på grundval av bokslutet få tilläggsbidrag till merkostnader som uppkommit! på grund av icke förutsebara löneökningar m. m. Statsbidragen till kulturnämnds konsertverksamhet och till musiksällskap är betydligt blygsammare. För innevarande budgetår erhåller . Orkestrarna i och har ej heltidsanställd konstnärlig personal i samma utsträckning som de tidigare nämnda sex orkestrarna. För att något belysa de åtta orkestrarnas kostnader, intäkter och verksamhet återges följande uppgifter för /70. Siffrorna är hämtade ur betänkande »Ny kulturpolitik» (SOU 1972: 66). Totalkostnaden per konsert är för de sex yrkesorkestrarna i genomsnitt , för . och för Örebroorkesteirn . Totalkostnaden per konsertbesök är för yrkesorkestrarna i genomsnitt , för . Biljettinkomsterna per konsert är för yrkesorkestrarna , för Statsbidraget per konsertbesök är till yrkesorkestrarna i genomsnitt , till . Statsbidraget per årsanställd är till yrkesorkestrarna i genomsnitt 24 000 (kr., till . Statsbidragets andel av de totala personalkostnaderna är till yrkesorkestrarna i genomsnitt , till och till . De stora variationer i statsbidragsgivningen som framgår av nyssnämnda siffror kan i någon mån förklaras och motiveras av olikheter i orkestrarnas musikaliska och organisatoriska verksamhet, antalet heltidsanställd konstnärlig personal, publikfrekvens m. m. Men även om hänsyn tages till alla dessa faktorer, framträder bilden av en synnerligen ojämn statsbidragsgivning. Vad först angår skillnaderna mellan statsbidraget till orkestrarna i och bör nämnas att totalkostnaden för musiksällskap /70 var , medan motsvarande summa för var . Statsbidraget till vax . Eftersom musiksällskap gav ca hälften så många konserter (58) som (120), så visar både totalkostnaden och statsbidraget per konsert överensstämmelse. Vad sedan angår skillnaden mellan å ena sidan statsbidraget till de sex yrkesorkestrarna och å andra sidan statsbidraget till orkestrarna i och , står det klart att den kommunala bidragsgivningen är mycket stor i förhållande till det statliga bidraget. För Västeråsorkestems del torde de kommunala bidragen /70 vara av storleksordningen . och för sannolikt omkring det dubbla beloppet. De förhållanden som i det föregående berörts har uppmärksammats i tidigare nämnda betänkande. Där föreslås ett helt nytt system för det statliga kulturstödet. För symfoniorkestrarnas del innebär förslag dels att musiksällskap och inordnas i samma bidragssystem som de sex statsunderstödda yrkesorkestrarna, dels att statsbidragets storlek till visst procenttal bestämmes av orkestrarnas lönekostnader. Effekten av förslag kan belysas med följande exempel: Om statsbidraget för /71 baserats på av lönekostnaderna /70, skulle den totala kostnaden för statsbidraget till de åtta orkestrarna blivit J stort sett oförändrad. Men musiksällskap skulle enligt denna metod ha erhållit . I avvaktan på de beslut som statsmakterna kan komma att fatta i anledning av betänkande, bör enligt vår mening musiksällskap och visas större generositet vid den statliga bidragsgivningen. Med hänsynstagande till storleken av de anslagsäskanden som inlämnas bör målsättningen vara att de båda orkestrarna i bidragshänseende jämställs med övriga statsunderstödda symfoniorkestrar. En liknande uppfattning har redovisats av Teateroch musikrådet. I yttrande den 20 mans 1972 över bidragsansökningar till innevarande budgetår påpekar musikrådet, att det bidragssystem med förlusttäckning som gäller för övriga orkestrar inte tillämpas för orkestrarna } och . Det statliga bidraget i förhållande till det kommunala är därför i och betydligt lägre än för övriga orkestrar. Enligt Teater- och musikrådets mening är detta förhållande otillfredsställande, inte minst med hänsyn till att dessa relativt nybildade ensembler utvecklat en omfattande regional verksamhet. Rådet understryker starkt den kuKturpolitiska betydelsen av att statsbidragsandelen för Västerås- och Örebroorkestrarna ökar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att uttalar att musiksällskap och vid statlig bidragsgivning skall jämställas med övriga statsunderstödda symfoniorkestrar.