mot · FW021141 · 1973-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om översyn av de inkomstprövade förmånerna till pensionärer. Antalet personer som jämte folkpension har kommunalt bostadstillägg är f. n. drygt 700 000. Det gäller här en grupp pensionärer som saknar sidoinkomster eller endast har ringa sådana, t. ex. genom en liten ATPpension eller inkomst av eget förvärvsarbete. För dessa människor är de kommunala bostadstilläggen en nödvändig komplettering av folkpensionen. Det gäller i all synnerhet med det nu rådande höga kostnadsläget i fråga om både bostäder och allmänna levnadskostnader. Visserligen är folkpensionsförmånerna indexreglerade, och basbeloppet, på vilket pensionerna beräknas, höjs successivt med indexförändringar. Detta kan dock inte helt kompensera kostnadshöjningarna. Kommunala bostadstillägg utgår i samtliga kommuner i landet. Det är också kommunerna som själva bestämmer tilläggens storlek och fastställer de grunder efter vilka de skall utgå. I en del kommuner utgår endast schablontillägg. I andra svarar kommunen för hela bostadskostnaden upp till viss storlek. I ytterligare andra kommuner har man ett schablonbelopp i botten och därefter bidrag till styrkt bostadskostnad upp till ett högsta belopp. har utarbetat förslag till normal bestämmelser till ledning för kommunerna. Kommunerna har att svara för hela kostnaden för de kommunala bostadstilläggen. De olika förutsättningarna och ålderssammansättningen i kommunerna i befolkningshänseende verkar begränsande på vissa kommuners möjligheter att utge högre bostadstillägg. Glesbygdskommuner har ofta procentuellt stort antal pensionärer och sämre ekonomiska förutsättningar än tätorterna. Otvivelaktigt har det skett en viss utjämning genom kommunsammanslagningarna, men fortfarande kvarstår skillnader mellan de olika kommunerna. De kommunala bostadstilläggen är inkomstprövade, och fastställer grunder för denna prövning. För många pensionärer är det dock nödvändigt att dryga ut pensionerna genom sidoinkomster, och de söker sig därför ut på arbetsmarknaden. Sidoinkomster över ett visst belopp medför emellertid en reducering av bostadstillägget. Dessa beloppsgränser, som ändrades , är för ensampensionär och för äkta makar , överstiger sidoinkomster dessa belopp, reduceras bostadstillägget av den överskjutande inkomsten. Det innebär t. ex. att ett bostadstillägg om för ensampensionär är helt avtrappat vid en sidoinkomst av . Beslutet innebar en mindre uppjustering av de prövlingsfria inkomstbeloppen, men har en inte ringa höjning av len nominella inkomstnivån förekommit liksom även av kostnadsäget. Detta gör att en pensionär med sin arbetsinsats snabbare når lpp till de inkomstgränser där en reducering av inkomstprövade penionsförmåner till vilka också hör hustrutillägget inträder. Från denna synpunkt föreligger skäl för en uppjustering av inkomst>eloppen. Förslagsvis bör de höjas för ensamstående pensionär till l och för äkta makar till . Som tidigare framhållits bekostas de kommunala bostadstilläggen reit av kommunerna, och en höjning av de prövningsfria inkomstbeoppen kan komma att medföra höjda kostnader för kommunerna. Dessa bör särskilt med hänsyn till att en stor andel pensionärer tor i glesbygderna täckas genom statligt bidrag till kostnaderna för le kommunala bostadstilläggen och därmed också bidra till att utämna skillnader mellan olika kommuner. Vi förutsätter att den tillsatta utredningen om kostnadsförlelningen mellan stat och kommun kommer att överväga denna fråga. Som tidigare framhållits är det för pensionärer som saknar eller har n ringa ATP-pension nödvändigt att dryga ut penionen med extra sidoinkomster. Ett stort antal söker därför skaffa ig extraarbete. Även från andra synpunkter kan det vara lämpligt att a kvar någon form av yrkesarbete efter uppnådd pensionsålder. En uccessiv avtrappning av arbetsinsatserna kan för många även från melicinsk synpunkt vara bättre än ett totalt avbrytande av all yrkesverkamhet vid en viss ålder. Det visar sig emellertid att det ofta inte blir mycket kvar av sidoi koms t ema. Utöver vad vi anfört om inverkan genom reducering av inkomstpröade pensionsförmåner tillkommer nämligen en beskattning som yttergarn reducerar den behållna nettoinkomsten. Detta resulterar i höga imlade marginaleffekter. skrev i sitt utlåtande nr 2: Utkottet är medvetet om att de nuvarande reglerna för beskattningen v folkpensionärernas sidoinkomster i vissa fall leder till orimliga rejltat. Detta beror inte endast på beskattningsreglernas utformning tan kanske i än högre grad på att hustrutillägg och kommunala bo;adstillägg är behovsprövade och därför reduceras om folkpensionären ar sidoinkomster av viss storlek. De otillfredsställande effekterna eror på en samtidig reduktion av de inkomstprövade folkpensionsförlånerna och avtrappning av det extra avdraget. riksdag biföll emellertid med 171 röster mot 164 en reserva tion från fp och c med förslag att beträffande folkpensionärernas beskattning hos Kungl. Maj:t anhålla om tilläggsdirektiv till skatteutredningen beträffande beskattningen av folkpensionärernas extrainkomster. Vi uttalar förhoppningen att denna fråga därmed skall få en tillfredsställande lösning. Enligt vår uppfattning föreligger dock skäl för en översyn av gällande regler för erhållande av kommunala bostadstillägg och övriga inkomstprövade pensionsförmåner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. 1. anhåller om en översyn av reglerna för erhållande av kommunala bostadstillägg och andra inkomstprövade pensionsförmåner syftande till en höjning av de avdragsfria beloppen i enlighet med vad i motionen angivits, 2. begär förslag till statliga åtgärder i syfte att utjämna skillnaderna i utgående kommunala bostadstillägg och lindra kommunernas kostnader för desamma. () ()