mot · FW021404 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förbättring av stödet till jordbruket i norra . Vid behandling av Kungl. Maj:ts proposition 1971:74 angående stöd till jordbruket i norra m. m. föreslog undertecknad m. fl. i motion 1378 ändrad gränsdragning beträffande de då föreslagna prisområdena inom . De skäl för sådan ändring som då framfördes har enligt vår mening nu ytterligare accentuerats. Sålunda kan framhållas, att arbetsmarknaden inom länet är svag och inger stor oro för framtiden. Detta har bl. a. tagit sig uttryck i att länets totalbefolkning minskat med ca 500 personer. Alternativa möjligheter till sysselsättning för dem som slås ut från jordbruket saknas sålunda. Allt måste därför göras för att förhindra fortsatt försämring i sysselsättningsläget, befolkningsutveckling och servicenivå inom länet. Ett lönsamt jordbruk kan i detta avseende bidraga till en positiv utveckling. För de hemmavarande kvinnorna i jordbruket skulle en förbättrad lönsamhet verka i positiv riktning. Den svaga lönsamheten inom värmländsk mjölkproduktion hade uppmärksammats av den statliga utredningen om stöd till jordbruket i norra , som i sitt betänkande 1970.10.21 bl. För att nå med övriga typområden jämförbar lönsamhet i de värmländska områdena krävs enligt beräkningarna lika högt mjölkpristillägg där som i . Emellertid finns i , åtminstone i slättbygden, bättre möjligheter till ett gott ekonomiskt resultat av alternativa driftformer. Detta motiverar en lägre stödnivå i de sydligaste delarna av stödområdet än i exempelvis . För ett lägre stöd i den södra delen av nuvarande område för extra mjölkpristillägg talar även att de motiv, som i kapitel 10 anförts för särskilt stöd till jordbruket, inte här har samma styrka som längre norrut. De regionalpolitiska motiven kan illustreras med en karta (figur 11:1) som visar avgränsningen av det allmänna och det inre stödområde, som gäller för lokaliseringsstöd m. m. De regionalpolitiska skälen för stöd får anses vara särskilt starka i det inre stödområdet. En bedömning av det värmländska jordbrukets framtidsmöjligheter visar i motsats till ovanstående att möjligheterna till alternativa driftformer är mycket begränsade även inom den värmländska slättbygden. är man även här i hög grad beroende av kombinerad mjölk- och köttproduktion. Det bör också observeras att det extra pristillägget för mjölk inom varierar medan tillägget för nära 80 % av mjölken inom endast utgör . För resterande del, alltså av mjölken, utgår i tillägg med . Det kan också konstateras att nuvarande stöd inom 3-öresområdet (område 5) med hänsyn till penningvärdeförsämringen reellt sett nu är lägre än tidigare då bestämmelserna om s. k. extra mjölkpristillägg tillämpades. Den riksomfattande enkät, som genomfördes bland landets mjölkproducenter , fick i en fördjupad uppläggning, så att svar även infordrades från ett representativt urval av de allra minsta producenterna. Svarsfrekvensen blev sådan att materialet täcker av alla producenter. En första bearbetning visar att den fortsatta produktionen är beroende av att nyinvesteringar kan genomföras och att intensiteten i produktionen gradvis kan ökas. Därest lönsamheten ej blir sådan att producenternas planer och gjorde beräkningar förverkligas, kommer länet att ha en allvarlig mjölkbrist. Eftersom tillhör skogslänen med stora områden som utpräglad glesbygd hämmas också lönsamheten genom mycket höga transportkostnader. Befintlig mejeristatistik visar i detta avseende, att kostnaderna inom endast överträffas inom de tre nordligaste mejeriföretagen i landet. Även pristilläggen på kött och fläsk behöver överses. Samma gäller B-stödet som bör kunna få en generösare tillämpning. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om skyndsam översyn och förslag till riksdag beträffande områdesindelning och stödnivå innebärande förbättringar av stödet till jordbruket i norra (vari innefattas och ) i enlighet med vad i motionen anförts. () ()