ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW02624 · 1973-01-24 00:00:00 — angående kanaliseringen av det svenska biståndet till . Enligt uppgifter från nordvietnamesiska nyhetsbyrån, återgivna av AFP, krävde de amerikanska bombningarna 2 759 offer bland civilbefolkningen i , därav 1 318 dödsoffer. Uppgifter om döda och skadade bland civilbefolkningen i under krigets tidigare skede saknas. inledde nordvietnamesiska trupper och styrkor ur den kommunistiska gerillan en gemensam offensiv i . Den nordvietnamesiska invasionsarméns storlek beräknas, enligt uppgifter återgivna av , till 123 000145 000 soldater. uppger offren bland civilbefolkningen i 1972 till ca 200 000, därav 65 000 döda. 1972 uppges offren till 80 000, varav 25 000 döda. Under den nordvietnamesiska invasionens första tvingades ca 700 000 sydvietnameser lämna sina hem. Uppgifter saknas om den därefter uppkomna flyktingströmmens storlek. Vid kommunistsidans erövring av staden beräknas antalet dödade sydvietnameser under striderna och i samband med avrättningar efter att striderna upphört till 5 800. (Enligt professor . Mot bakgrund av den enorma skadegörelse och allt det mänskliga lidande som drabbat , främst , är det ytterst angeläget att statlig svensk biståndsverksamhet helt inriktas på humanitära insatser. Den enda hjälporganisation som kan förväntas ha möjlighet att verka i hela torde vara Internationella röda korset. Även om SIDA har verksamhet i , torde statligt svenskt bistånd komma de nödlidande till del på effektivaste möjliga sätt om satsar på en hjälporganisation. Efter det väntade vapenstilleståndet är mycket stora humanitära hjälpinsatser nödvändiga i såväl Nord- som , och . För att kunna sätta in hjälpen där den bäst behövs bör svenska hjälpinsatser kanaliseras via Svenska och Internationella röda korset. Enligt röda korsets uppskattning uppgår hjälpbehovet till 60 milj. kr. Åberopande det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar att det statliga svenska biståndet till skall användas för humanitär hjälpverksamhet och kanaliseras via Svenska och Internationella röda korset.
mot · FW02625 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. I motionen 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet i världen och utvecklingsländerna i nämnda motion hemställs att hos Kungl. 1. uttalar att svenskt biståndsarbete framför allt bör inrikta sig på de fattigaste länderna, 2. uttalar att anslaget till och överförs till verkligt behövande länder, 3. hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om 40 milj. kr. skall utgå till /74 och att SIDA får i uppdrag att planera för vidgade biståndsinsatser i landet, 4. hemställer att SIDA:s långsiktiga länderprogrammering underställs för prövning, 5. anhåller att motionen 1973:241 överlämnas till utredning angående u-landsforskning för beaktande av vad i densamma anförts angående u-landsforskningens omfattning, inriktning och organisation, 6. uttalar att verkar för internationella överenskommelser som stöder i deras exportansträngningar, 7. uttalar att ett utvecklingsbolag tillskapas för investeringar i , ägt gemensamt av staten och näringslivet, 8. uttalar att delar av det svenska biståndet vid sysselsättningssvårigheter i skall kunna bindas för inköp av svenska varor och att varubiståndet utbyggs, 9. uttalar att det humanitära biståndet skall ges till hela folk, 10. hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om 25 milj. kr. skall utgå till missionens och andra humanitära organisationers biståndsverksamhet. () () () () () N. () PER () G. ()
mot · FW02626 · 1973-01-25 00:00:00 — angående den svenska utrikespolitiken. I motionen 1973: 241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet i världen Säkerhets- och neutralitetspolitik i nämnda motion hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar sin anslutning till de allmänna riktlinjer för svensk utrikespolitik som hävdas i mo () () N. () i Trobro PER () i Gäddvik G. () 15; -f/' «' i-,i-? t ; ii-Jf . S'V*P'; . iv->.,r M\ ;it: >j,:i-i , rjj£ "i Éj
mot · FW02627 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar i och angående konserverade livsmedel sorn bidrag till u-landsbiståndet. I takt med att u-landsbiståndet ökar bör enligt vår uppfattning en större del kunna lämnas i form av varuleveranser från . När biståndet lämnas i den formen undviker man bl. a. den belastning på bytesbalansen som annars uppstår. Möjligheterna att upprätthålla en hög sysselsättning ökar också. För många berörda länder skulle ett tillskott av högvärdiga livsmedel ha stor betydelse. Eftersom många livsmedel inte tål så långa transporter som det här är fråga om, kan det i åtskilliga fall stöta på rent praktiska svårigheter att ge bistånd i den formen. Tack vare den moderna livsmedelstekniken bör det dock vara möjligt att undgå dessa problem. Enligt vår mening bör man bl. a. ta till vara de möjligheter som ett ökat utnyttjande av frystorkade livsmedel ger. Denna konserveringsmetod medger lagring av både animaliska och vegetabiliska livsmedel . Sådana varor är också mycket lätta att transportera. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning beträffande möjligheterna att låta vissa typer av konserverade livsmedel, bl. a. frystorkade produkter, i ökad utsträckning ingå i det statliga svenska biståndet till . () ()
mot · FW0263 · 1973-01-11 00:00:00 — av m. fl. om presstöd till handikapporganisationers tidskrifter. Statens stöd till tidningar och tidskrifter som svarar för opinionsbildning, kultur och information omfattar inte den press som utges av handikapporganisationerna. Man kan hävda att den information om samhällets åtgärder som getts personer med handikapp till väsentlig del skötts av just denna press. Det är en press som har en lång tidsrymd bakom sig. Svensk har kommit ut under och Status . Svensk utges av och Status av . blir det alltmer ekonomiskt betungande att utge tidskrifter. Det ekonomiska stöd som handikapporganisationerna får kanaliseras till den allmänna verksamheten. /72 erhöll fyra handikapporganisationer sammanlangt från staten för sin verksamhet. /73 är beloppet . De övriga organisationerna får för sin verksamhet dela på ett anslag ur titel Extra utgifter, vilket totalt uppgår till för 16 riksförbund. Som jämförelse kan nämnas att produktionskostnaderna för Status, som utkommer med tio nummer , är något . Det är enligt vår uppfattning skäl att överväga om inte stödet till handikapporganisationerna bör delas upp i två fristående stöd. Det ena skulle då utgå till den allmänna verksamheten och det andra direkt till handikapptidskrifterna som ett presstöd. Presstödet skulle vara ett erkännande av den betydelse dessa tidskrifter har och har haft som informationskälla om samhällets åtgärder. Myndigheterna har inte samma möjligheter som dessa tidningar har att snabbt och kontinuerligt nå ut till en mycket bestämd målgrupp. Samhällsorganen borde därför på olika sätt använda sig av dessa kanaler, t. ex. för allmän information om medborgarnas rättigheter och möjligheter, om nyheter på lagstiftningens område, om utredningar som är viktiga att ta kontakt med etc. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos Kungl. hemställer om utredning samt förslag om presstöd till handikapporganisationers tidskrifter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FW02631 · 1973-01-17 00:00:00 — om höjning av anslaget till svenska råd. Behovet av information i europeiska frågor hos den svenska allmänheten är stort och allmänt omvittnat. Detta gäller inte minst i ungdomsgrupperna. Sedan frihandelsavtalet mellan och de europeiska gemenskaperna nu trätt i kraft, måste detta informationsbehov bedömas vara större . svenska råd, som är i , har goda kontakter med Europeiska gemenskapernas informationsavdelning och i andra europeiska länder. Rådet kan därför verksamt bidraga till att täcka en del av det svenska informationsbehovet, om det ges de nödvändiga ekonomiska resurserna. Rådets verksamhet finansieras huvudsakligen genom bidrag från näringslivet. Därjämte utgår under innevarande budgetår liksom under det närmast föregående ett statligt anslag på . För nästa budgetår har rådet begärt att anslaget skall höjas till . Maj:t föreslår emellertid att för /74 skall anvisas ett oförändrat anslag om . På grund av ökande kostnader är det nödvändigt att de medel som ställs till rådets förfogande uppräknas i någorlunda takt med kostnadsutvecklingen, om rådet skall kunna fullfölja sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Det är då orimligt att statens bidrag till verksamheten skall hållas oförändrat i följd. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att anslaget till svenska råd uppräknas med och att som en följd därav till Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor punkten E 3 i bilaga 5 till statsverkspropositionen sålunda anvisas ett anslag av .
mot · FW02632 · 1973-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om aktualiserande i FN av religionsförföljelser i . Tid efter annan har väldokumenterade uppgifter om diskriminering och förföljelse av olika religiösa grupper rapporterats från . Särskilt utsatta är kristna och judiska församlingar, som inte ingår i någon landsomfattande religiös organisation. De etablerade kyrkorna, som har en dylik organisation, har tillstånd om än synnerligen restriktivt att verka internt bland meningsfränder. Någon organiserad kristendomsundervisning för barn och ungdom utanför hemmet får emellertid inte förekomma. De enskilda företrädesvis baptistiska församlingar som inte tillhör någon landsomfattande organisation är inte accepterade av myndigheterna och därför hänvisade till s. k. underjordisk verksamhet. Representanter för dessa församlingar har inte sällan dömts till långvariga fängelsestraff med s. k. hård regim, därför att de öppet förkunnat . Denna barbariska rättstillämpning vållar många mänskliga tragedier för enskilda och familjer. Tryckning och spridning av bibeldelar och litteratur förhindras av myndigheterna och bestraffas hårt. Dessa förhållanden är ovärdiga en gammal kulturnation, som dessutom i bekänt sig till konventionen om de mänskliga rättigheterna. Rätten till fri religionsutövning finns också klart uttalad i den sovjetiska konstitutionen. Det heter t. ex. i dekretet från folkkommissariernas råd av : Inom republiken är det förbjudet att utge några som helst lokala lagar eller förordningar som skulle kunna kränka samvetet. Fritt utövande av religiösa ce remonier garanteras, såvitt de icke stör allmän ordning eller är förenade med intrång på medborgerliga rättigheter. Till yttermera visso finns i den sovjetiska lagen intagen en bestämmelse, att för den händelse en sovjetisk lag eller förordning står i strid med en internationell överenskommelse som biträtts av , skall den internationella överenskommelsen gälla. (RSFSR § 569.) Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att i Förenta na tionerna aktualiserar frågan om de pågående religionsförföljelserna i . () () N. () i Trobro
mot · FW02633 · 1973-01-25 00:00:00 — angående det svenska u-landsbiståndet. I årets statsverksproposition föreslås en ökning av den svenska u-hjälpen med eller till 1 . ligger tillsammans med främst bland FN-länderna i biståndshänseende om man ser till relationen mellan utgivet bistånd och egen bruttonationalprodukt. Förvisso är det en källa till tillfredsställelse för en liten nation att inta en internationellt framskjuten position som välsignelsebringare. Att ligga i täten i detta sammanhang är avsevärt mer hedervärt än då det gäller att förhäva sig i vissa andra utrikespolitiska sammanhang. Ändå kan man inte undvika känslan av analogi mellan ambitionerna, nämligen att det är fråga om vad man ibland kallar iögonenfallande konsumtion. När det gäller u-landsbiståndet sker det till ett högt pris som skatter, priser och arbetslöshet skjuter i höjden. Det höga skattetrycket skapar svårigheter för den enskilde som leder till ökat behov av hjälp från samhället. leder det höga skattetrycket till ytterligare förväntningar på samhället; förväntningar som samhället inte har resurser att infria. Samhällets ekonomiska ramar kan heller inte vidgas så mycket mera, eftersom det knappast går att öka skattetrycket ytterligare. kan det visa sig mycket svårt att klara alla de åtaganden som samhället påtagit sig. För statens del har inkomsterna inte på långt när räckt till, och en ökad upplåning har skett. När statens finanser redan är så pass dåliga är det inte rimligt att ytterligare öka upplåningen för att kunna ge mer till andra länder. Det vore avsevärt mer fördelaktigt om u-landsbiståndet kunde utgå genom frivilliga insatser. På det viset skulle var och en själv kunna bestämma hur mycket som skall skänkas och till vad medlen skulle gå. För att underlätta givandet skulle avdragsrätt för ideella gåvor vara på sin plats. Förslag om sådan rätt väcks i en annan motion från moderata samlingspartiets sida. Sammanfattningsvis anser jag att anslaget till u-hjälpen bör utgå med oförändrat . under /74. För de därpå följande åren bör det inte höjas mer än med den procentsats, som kan väntas motsvara den relativa ökningen av bruttonationalprodukt. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar att till det svenska u-landsbiståndet under /74 anslå samt att biståndet relativa höjning därefter anpassas så att den ej överstiger bruttonationalproduktens relativa tillväxt.
mot · FW02634 · 1973-01-25 00:00:00 — om anskaffning av utrustning till hemvärnssamariter. I anvisningarna för hemvärnets krigssjukvård, som utsänts på uppdrag av chefen för armén, framgår att alla kvinnor fr. o. m. är välkomna som samariter liksom alla män fr. o. m. För tjänst inom hemvämsförbandsplatser bör i första hand kvinnor tas i anspråk. För att bli hemvärnssamarit måste man genomgå två kurser Grundutbildning i olycksfallsvård , b. Hemvärnskurs . På dessa kurser får eleverna främst lära sig teknisk sjukvårdstjänst, såsom omhändertagande av olycksfall, förbandsläggning, konstgjord andning, lyfta och transportera en skadad m. m., som en förstahjälpare måste kunna. Dessutom får samariterna sedermera, främst under samövningar med hemvämsförbanden, genom militär försorg utbildning i taktisk sjukvårdstjänst val av samlingsplatser för skadade, hemvärnsförbandsplatser samt tjänsten vid dessa under verklighetstrogna förhållanden. När hem värnssamariten påbörjar sin utbildning, tecknas ett avtal med Svenska röda korset. Detta som kallas , innebär att hemvärnssamariten förbinder sig att vid krig eller krigsfara i eller i närheten av bostadsorten under kortvariga inkallelser biträda vid hemvärnets krigssjukvård. Genom Röda korsets försorg blir alla hemvärnssamariter beredskapsregistrerade i länsarbetsnämnderna. Antalet hemvärnssamariter uppgår f. n. enligt uppgift till 13 000, huvudsakligen kvinnor. Hemvärnssamariterna tillhör tillsammans med lottor och bilkårister Hemvärnets B-personal. Tillgången på B-personal är mycket väsentlig för hemvärnets verksamhet och i vad gäller exempelvis Röda korsets till hemvärnets förfogande ställda sjukvårdsgrupper är hemvärnet helt beroende av denna personal i fråga om sjukvård. Dessa är emellertid mycket otillfredsställande tillgodosedda med beklädningsutrustning. Medan hemvärnspersonal i övrigt har en beklädnad som är fältmässig och lämpad för stridsverksamhet saknar B-personalen (huvuddelen kvinnlig) så väsentliga uniformspersedlar som skodon (grövre), kappa, regnplagg och vintermössa. Enligt gällande utrustningsbestämmelser tilldelas B-personalen uniform nr 42 (kvinnlig) av kommistyg bestående av jacka (fältbyxor, ingen kjol) och fältdamasker. Denna uniform av grovt tyg är figursydd och således helt opraktisk för användning i fält. Däremot fyller den utseendemässigt alla anspråk på en skräck-klädsel som bör försvåra rekrytering av frivillig personal. kommer en uniform i 600 exemplar att anskaffas. Denna uniform nr 70 (kvinnlig) är av grönt tyg och omfattar bl. a. både kjol och 1 * 1973. Det är väsentligt att anskaffningen fortsätter i snabb takt. Beträffande skodon, kappa och regnplagg sker alltfort ingen anskaffning. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att hemvärnssamariterna förses med nödvändig beklädnadsutrustning.
mot · FW02638 · 1973-01-24 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till fria hemresor för värnpliktiga. En väsentlig åtgärd för de värnpliktigas trivsel är att ge möjlighet till regelbundna besök i hemorten. När det gäller tåg- och bussresor vore det från många synpunkter bättre att tillerkänna de värnpliktiga helt fria resor. SJ har mot detta förslag tidigare anfört att man inte har möjlighet att klara den stora tillströmningen av värnpliktiga resande vid , då även den reguljära trafiken har toppbelastning. Dessa och liknande invändningar grundar sig på den felaktiga synen att skall drivas efter strikt affärsmässiga principer och inte efter de önskemål trafikanterna har. Det förhållandet, att ett stort behov av resor föreligger, bör enligt vår mening vara tillräckligt för att SJ skall dimensionera trafiken så att den svarar mot behovet. När det gäller de värnpliktigas resor torde det vara möjligt att genom anmälningssystem och kontakt mellan jämvägsmyndigheter och respektive militärförläggningar bilda sig en ungefärlig uppfattning om resandeströmmens storlek. De administrations- och kontrollåtgärder som företages i samband med värnpliktigas fria resor är både kostnadskrävande och irriterande. Ett system med fria resor på järnväg för värnpliktiga skulle också innebära förbättringar för trafiksäkerheten. Många olyckor inträffar i samband med de värnpliktigas hemresor. På grund av de värnpliktigas ekonomiska situation frestas dessa att åka flera per bil än vad som är lämpligt från trafiksäkerhetssynpunkt, och mycket talar också för att de värnpliktiga ej har råd att underhålla sina bilar på ett sätt som står i överensstämmelse med gällande bestämmelser. En resa med tåg är dessutom mera vilsam än en bilfärd. Med tanke på att de värnpliktiga ofta anträder sin hemresa mer eller mindre efter en hård tjänstgöring är det motiverat att från samhällets sida stimulera de värnpliktiga att färdas kollektivt. Därvid får självfallet busslinjer på många håll ersätta tidigare indragna järnvägsförbindelser. Vi föreslår därför att de värnpliktiga vid tjänstgöringens början erhåller ett för utbildningstiden gällande frikort för resor med SJ :s tåg och bussar. Med stöd av det anförda hemställs att måtte besluta att helt fria hemresor för värnpliktiga införes fr. o. m. .
mot · FW02639 · 1973-01-25 00:00:00 — av fröken i m. fl. om vidgad rätt till tilläggssjukpenning vid barnsbörd. Enligt 3 kap. 13 § i lagen om allmän försäkring utgår tilläggssjukpenning på grund av barnsbörd fr. o. m. den efter nedkomsten endast om kvinnan kan ha barnet i sin vård eller själv är sjuk. Tilläggssjukpenning utgår alltså inte om barnet blir sjukt och av den anledningen tas in på sjukhus. Vi anser att detta kan få konsekvenser som knappast kan ha varit avsedda. Att ett barn blir sjukt och måste tas in på sjukhus innebär inte alltid att modern kan återgå till förvärvsarbete. Dels kan sjukhusvistelsen vara så pass kort att det inte är tänkbart med tanke på den anställda vikarien att återgå i tjänst, även om rättigheten finns. Dels kan barnets sjukhusvistelse för modern innebära påfrestningar och bundenhet av sådan art att det är praktiskt omöjligt för henne att återgå till förvärvsarbete. Hon kan behövs amma barnet eller lämna modersmjölk till sjukhuset. Är resorna långa till sjukhuset, lägger enbart detta hinder i vägen för förvärvsarbete. Ofta bedömer läkaren det angeläget att modem vistas på sjukhuset så mycket som möjligt för att ge barnet den fysiska kontakt som bedöms så viktig i den första späda åldern. Vi anser alltså att, då läkare styrker behovet, tilläggssjukpenning bör utgå även i de fall kvinnan på grund av barnets sjukdom är förhindrad att ha det i sin vård. Som svar på en likalydande motion till riksdag (motion 1972:964) hänvisar socialförsäkringsutskottet (1972:32) dels till ifrågavarande regel, tillämpad mycket liberalt, dels till att familjepolitiska kommittén föreslagit en ändring så att det klart skall framgå att föräldrapenning skall utgå även när föräldrarna är förhindrade att utöva den direkta vården, därför att barnet är intaget på sjukhus. 1 årets statsverksproposition föreslås emellertid ingen ändring. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär förslag om sådan ändring i 3 kap. lagen om allmän försäkring, att tilläggssjukpenning vid barnsbörd utgår om kvinnan på grund av barnets sjukdom är förhindrad att ha det i sin vård under förutsättning att läkare styrker barnets behov av kontakt med och närhet till modern.
mot · FW0264 · 1973-01-11 00:00:00 — om en samordning av sedel- och frimärkstrycket. Frågan om en samordning av sedel- och frimärkstrycket har varit föremål för övervägande i . Denna utredning avgav sitt betänkande , och enligt betänkandet avstyrktes en integration av sedeltryck och frimärkstryck. Fullmäktige i anslöt sig till denna uppfattning. Det bör framhållas att fullmäktige sedermera har intagit en annan ståndpunkt. De har nämligen tillsammans med yrkat på en flyttning till även av frimärkstryckeriet. Orsaken till fullmäktiges och bruks förändrade inställning är givetvis att ett nytt modernt sedeltryckeri togs 1970. Väsentliga förändringar har sålunda inträffat , vilket är en motivering för att frimärkstryckeriet förläggs till . Starka skäl talar för en samordning av sedel- och frimärkstrycket genom ett bättre utnyttjande av såväl maskiner som arbetskraft. Sedeltryckeriet i förfogar över en ytterst modern och allsidig utrustning, väl lämpad för sådant tryck som det här kan vara fråga om. De maskiner som redan finns på frimärkstryckeriet kan givetvis utan svårighet överföras till . Det ringa avståndet från till bör inte utgöra ett motiv för att en samordning ej kommer till stånd. Goda kommunikationsmöjligheter finns mellan postens huvudkontor i och . Även med hänsynstagande till de omställningskostnader som en flyttning innebär, anser jag att ekonomiska skäl talar för en integration av det statliga värdetrycket det vill säga en samordning av frimärks- och sedeltrycket. Både på kort och på lång sikt innebär en dylik samordning ekonomiska fördelar. Inte minst möjliggörs ett bättre resursutnyttjande och större förutsättningar att möta en framtida utveckling tekniskt och marknadsmässigt. Med stöd av vad jag här anfört hemställer jag att beslutar att postens frimärkstryckeri flyttas till sedeltryckeriet i .