mot · FW02819 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri. kommunisterna har under en följd av år väckt motioner om förstatligande av delar av byggnadsmaterialindustrin. Det har gällt den tunga sektom, cement, lättbetong och tegel, som måste anses utgöra den strategiska basen för byggandet. Av dessa material behärskas cement och lättbetong helt av två kapitalgrupper som delat upp marknaden. I tidigare motioner har vi pekat på den dominerande ställning byggnadsmaterialihdustrin intar i samhällsekonomin. Vi har ansett att det är vitalt intresse för folket, hyresbetalarna, att bryta ut denna industrisektor ur storfinansens intressesfär. Vi har också påtalat att någon priskonkurrens mellan olika tillverkare av t. ex. cement och lättbetong inte förekommer. En SPK-studie mot bakgrunden av förekommande konkurrensbegränsande överenskommelser i byggnadsmaterialbranschen visar med all önskvärd tydlighet sanningshalten i påståendet. Två stora företag, Cementa och Gullhögens bruk, bestämmer efter marknadsuppdelning utan inbördes priskonkurrens vad viktiga basmaterial skall kosta. Allra tydligast har detta kommit till uttryck på standardiserade produkter som cement och lättbetong. Hyresbetalarna har bittert fått erfara följderna av detta duopol, vilket cementprisets utveckling tydligt illustrerar. Från att haft en måttlig ökningstakt, så ökade priset t. ex. på cement mellan med 22,enligt officiellt index och momsen frånräknad. Då skall också beaktas att cement är en ren råprocessvara som framställs i högautomatiserade anläggningar och att lönekostnadsökningar endast ytterst marginellt kan påverka cementpriset. En långt driven teknisk rationaliseringsprocess har inte lett till att byggnadsmaterialens andel av de totala byggkostnaderna sjunkit på samma sätt som t. ex. byggnadsarbetarlönernas. Från cement- och lättbetongtillverkarnas sida har medgivits, att någon direkt priskonkurrens dem emellan inte bedrives. Man hänvisar i stället till det påstådda förhållandet som kan läsas i näringsutskottets betänkande 1972:25: Utskottet vill framhålla att konkurrenssituationen inte får bedömas med hänsyn uteslutande till de båda ifrågavarande branschsektorernas struktur. Som en ersättning för priskonkurrensen verkar, såsom SPK också påpekat, konkurrens från andra slag av byggnadsmaterial; särskilt torde marknadsläget för lättbetong påverkas härav. Därtill kommer att importkonkurrens inte är utesluten. Efter att ha erkänt att priskonkurrens inte förekommer, så påstår man att man i stället har att konkurrera med andra byggnadsmaterial. innebär alltså att man genom en monopoliserad prissättning konkurrerar med substitut, ersättningsprodukter för de produkter som utgör basen för byggandet. Bostadskonsumentema har fått uppleva hur bostaden, som tidigare åtminstone i program och vallöften skulle betraktas som en social rättighet, alltmer blivit en handelsvara med ett kapitalistiskt marknadspris. kommunisterna har i tidigare motioner påpekat att en statlig nyetablering inom byggnadsmaterialbranschen i konkurrenssyfte inte är realistisk på grund av alltför kapitalkrävande investeringar. Dessutom är kapaciteten i branschen, i likhet med andra mycket lönsamma branscher, väl tilltagen och fullt tillräcklig för landets behov. Talet om konkurrens från andra byggnadsmaterial visavi de som är de viktigaste och utgör basen för byggandet måste bestämt avvisas. Följande kan anföras: De andra nya byggnadsmaterialen har samma tillverkare som de gamal. T. ex. expanderad, bränd lera, lös eller gjuten i block, ersätter delvis lättbetongen i modernt byggande men tillverkarna tillhör samma kapitalgrupp som äger lättbetongfabrikerna. Cementa har två gipsskivefabriker, och gipsskiveväggar är det främsta alternativet till lättbetong när det gäller innerväggar. Konkurrens från helt andra material, såsom att betongkonstruktioner bytes mot dito av stål, innebär förutom att hyresgästerna drabbas av högre hyror en nationalekonomisk förlust. På stål gäller världsmarknadspriser, vilket kan innebära att stommaterialen kommer att importeras. Vidare hävdar allt fler framstående byggnadstekniker att stommar av stål är funktionellt underlägsna de konventionella av betong, där ju cement är bindemedel. Vidare ger betongstommar avsevärt fler arbetstillfällen för byggnadsarbetarna, en faktor som inte är oväsentlig. Monopolsituationen på cementmarknaden leder alltså till sämre byggnadssätt med högre kostnader. Cementtillverkama påstår att någon avgörande sänkning av cementpriset inte är möjlig. Förutom att påståendet är obevisat så utgår man från företagskalkyler med vinstmaximering, utan hänsyn till de för samhället negativa konsekvenserna. Ett samhälleligt ägande av byggnadsmaterialindustrin skulle innebära andra avvägningar, där man tog hänsyn till folkets bästa. kommunisterna har så sent som vid riksdag ställt förslag om förstatligande av den tunga materialindustrin denna helt monopoliserade del av byggnadsmaterialindustrin. Men även studium av andra byggnadsmaterial, stålprodukter, träfiberplattor, jämhandelsvaror, högisolerande material m. m. uppvisar att antingen råder duopol, oligopol eller, där det finns ett flertal producenter, kartellavtal både i producent- och grossistled. Så betecknar den tidigare refererade t. ex. järn- och stålindustrin som en av de mest kartelliserade inom hela svenska industrin. Detta har också kurmat avläsas i ständiga prishöjningar, ett tiotal hör till vanligheterna. Ett statligt övertagande av byggmaterialproduktionen vore i folkets intresse och skulle verksamt bidra till lägre hyror och mindre profiter till storfinansen. Redan i arbetarrörelsens efterkrigsprogram fastslogs: 1 de fall, då hela produktionen domineras av ett företag eller en sammanslutning av företag, eller då en konkurrerande produktion kan anses oekonomisk, bör däremot de existerande företagen överföras i samhällets ägo. Det bästa sättet för samhället att i bostadskonsumenternas intresse sänka materialkostnadernas del av de totala byggkostnaderna vore att som ett första steg förstatliga giganterna i fråga i tungt byggnadsmaterial nämligen Cementa och Gullhögens bruk. En sådan åtgärd skulle innebära en begränsning av storfinansens monopol i byggnadsmaterialmarknaden och skapa förutsättningar för ett billigare byggande. Med hänvisning till vad som i motionen anförts föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag syftande till förstatligande av AB Cementa och AB Gullhögens bruk samt den del av lättbetongproduktionen som inte bedrivs inom dessa bolag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i