mot · FW021184 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ändrade normer för bostadstillägg och daghemstaxor för att motverka marginaleffekterna vid inkomstökning. De samlade marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet är framför allt för barnfamiljerna orimligt stora. går för många barnfamiljer . av en nyintjänad hundralapp bort i marginalskatt och minskade bostadstillägg. Reformer måste genomföras som gör att det lönar sig bättre att arbeta. Färdiga sådana reformer har utarbetats av en parlamentarisk utredning, familjepolitiska kommittén. Samtliga partiers representanter ställde sig där bakom förslaget om enhetliga daghemsavgifter och mildrad avtrappning av bostadstilläggen. Genom dessa förslag skulle det för en begränsad kostnad för statskassan kunna bli . mer kvar av en nyintjänad hundralapp för familjer i vanliga inkomstlägen. Regeringen har trots detta vägrat att i årets statsverksproposition, där den för fram en rad andra förslag från familjepolitiska kommittén, ta upp förslagen om enhetstaxa på daghem och mildrad inkomstprövning av bostadstilläggen. kan inte acceptera detta. Därför föreslås i denna motion att förslag skall föreläggas årets riksdag dels om införande av enhetliga daghemsavgifter med kompensation till kommunerna för merkostnaden, dels om ändrad avtrappning av bostadstilläggen i den omfattning familjepolitiska kommittén föreslagit. Denna ändrade avtrappning skall enligt motionen träda i kraft med övriga ändringar i reglerna för bostadstillägg, dvs. Det måste löna sig att arbeta. Det är ett krav som framför allt gäller de många barnfamiljer som ofta upplever hur det är närmast omöjligt att genom egna ansträngningar förbättra sin ekonomiska situation. Den tabell som återges på nästa sida visar att deras upplevelser har saklig grund. Tabell Procentuell förändring 1973 av realt disponibel inkomst, när den nominella lönen ökar , och priserna . Avser familjer med en inkomsttagare. Källa: , i Taxerad inkomst tusental kronor Tabellen ger en totalbild av hur skatte- och bidragssystemen slår vid en inkomstökning. Strecket i tabellen visar i vilka inkomstlägen och med vilket barnantal familjerna får resp. inte får någon reell förbättring av sin ekonomiska standard. Minustecken som innebär att en inkomstökning på vid en inflation på (vilket är lågt räknat) leder till försämrad standard uppträder redan vid mycket begränsade inkomster. En löneökning på försvinner till stor del på grund av stigande skatter och minskade bostadstillägg. Till detta kommer för de familjer som har barn på daghem daghemstaxor som ökar med inkomsten. Det som sedan blir över räcker inte för att kompensera de stigande konsumentpriserna. De familjer som försöker höja sin standard och möta belastningen av allt högre priser genom att hustrun går ut på arbetsmarknaden upptäcker ofta att nettoförbättringen för familjen som helhet blir liten. Familjens samlade inkomst okar visserligen. Men det gör skatten också. Bostadstillägget minskar kraftigt. Och daghemsavgifter som ökar med inkomsten tar resten. I en gemensam partimotion med behandlar vi marginalskatteproblemen som är särskilt stora för familjer i mellaninkomstlägen. Här begränsar vi oss till effekterna av bostadstillägg och daghemstaxor. Bostadstilläggen utgör ett nödvändigt komplement till barnbidraget för familjer med låga inkomster och många barn. I statsverkspropositionen föreslås att bostadstillägg införs även för låginkomsttagare utan barn. De nuvarande reglerna för inkomstprövning av bostadstilläggen får som synes olyckliga effekter genom att kraftigt bidra till att det blir så lite över av en inkomstökning eller när en hemmamake går ut och tar ett förvärvsarbete. Med den modifiering av inkomstgränserna med hänsyn till inkomstutvecklingen som föreslås i årets statsverksproposition minskas bostadstillägget med följande procenttal: Bidraget minskas med följande andel av den beskattningsbara inkomsten i resp. inkomstskikt Låginkomsttagare utan barn Statlig taxerad inkomst, kr. Barnfamiljer där båda makarna förvärvsarbetar kommer således i de allra flesta fall upp i en inkomst där marginaleffekten av bostadstillägget är . av familjer med barn där båda makarna förvärvsarbetar har en inkomst som överstiger . Marginaleffekten av de daghemsavgifter som rekommenderat är för en familj med inkomst på sammanlagt . och vid inkomster däröver (med ett barn på daghem; med två barn på daghem blir marginaleffekten 12 resp. ). Genom två mycket enkla reformer till begränsad kostnad för statskassan kan man se till att barnfamiljerna får behålla betydligt mer än av en inkomstökning. Den ena reformen är att sänka det procenttal med vilket bostadstillägget avtrappas vid stigande inkomst. Den andra reformen är att införa enhetliga icke inkomstgraderade taxor inom barntillsynen. Båda dessa förslag lades fram av en enhällig statlig utredning, familjepolitiska kommittén, i vilken alla de fyra stora riksdagspartierna var representerade. Bakom förslagen stod således också de socialdemokratiska ledamöterna i utredningen. föreslog, att bostadstilläggen genomgående skulle avtrappas för dem som har en inkomst över en viss gräns. Förslaget innebär således, att t. ex. det stora flertalet barnfamiljer med bostadstillägg där båda makarna förvärvsarbetar skulle få mer kvar av en nyintjänad hundralapp. föreslog vidare att enhetliga avgifter för barntillsynen med /dag för makar och /dag för ensamstående skulle införas. Detta skulle innebära intäktsbortfall för kommunerna på ca 60 milj. kr. för vilket de borde kompenseras. kan genomsnittsinkomsten för barnfamiljer med två heltidsarbetande makar enligt kommittén beräknas till ca /mån. I detta inkomstläge är avgiften för familjer med ett barn /dag enligt rekommendation. För två makar som var och en har en inkomst motsvarande genomsnittsförtjänsten för arbetare inom textil- och konfektionsindustrin skulle avgiften uppgå till . Utifrån dessa och liknande beräkningar konstaterade kommittén: Det anförda tyder på att det stora flertalet tvåförälderfamiljer där båda makarna arbetar heltid, även om de har låglöneyrken, skulle få betala en högre avgift enligt rekommendation än vid en enhetlig avgift på /dag. Kommittén framhåller vidare, att de ensamstående oftast har relativt låga förvärvsinkomster och att detta motiverar en lägre daghemsavgift för deras del. En avgift på /dag för ensamstående föräldrar torde i stort sett motsvara de minskade utgifter för mat m. m. som familjen får när barnet är på daghem samt värdet av förvärvsavdraget, som ju är avsett främst för barntillsynskostnader. Kommittén framhöll också att man på andra vägar kan genomföra förbättringar för de sämst ställda barnfamiljerna. Barnfamiljerna har utlovats en samlad familjepolitisk reform. De har lika svikits i sina förväntningar. I stället för en rejäl reform med ökat stöd till alla barn har improviserade delreformer genomförts, som ofta haft en tendens att skärpa marginaleffekterna. Sedan en parlamentarisk utredning utarbetat ett samlat förslag, självfallet med vissa politiska meningsskiljaktigheter, i en 650 sidor tjock utredning väljer regeringen att i årets statsverksproposition plocka ut några delförslag men söka för evigt begrava andra. Till den senare kategorin hör de båda här återgivna förslagen från familjepolitiska kommittén som skulle göra det mer lönande att arbeta. Regeringen förbigår utan ett ord det förhållandet att inget förslag om vettigare avtrappning av bostadstilläggen och inget förslag om enhetliga daghemsavgifter presenteras. Den refererar inte ens familjepolitiska kommitténs förslag i dessa avseenden. Regeringens likgiltighet kan enligt vår mening inte accepteras. Konkreta steg måste möjligt tas för att göra det mer lönande att arbeta. Regeringen måste lägga fram förslag till om ändrade avtrappningsregler för bostadstilläggen. De ändrade reglerna bör träda i kraft . De bör ge en sådan mildring av marginaleffekterna som föreslagits av familjepolitiska kommittén och för vilken kommittén beräknat en helårskostnad på 20 milj. kr. Reglerna för inkomstprövning bör ändras också för de låginkomsttagare utan barn, som fr. o. m. Kostnaden /74 för att genomföra de ändrade inkomstprövningsreglerna torde därför kunna beräknas till 1215 milj. kr. När det gäller den tekniska utformningen av inkomstprövningen bör man skyndsamt pröva hur man skall ta hänsyn till de synpunkter på kommitténs förslag som anförts av remissinstanserna. Vidare bör regeringen lägga fram förslag till årets riksdag om enhetliga daghemsavgifter. Det bör närmare undersökas om de avgifter som föreslagits av familjepolitiska kommittén är lämpliga. Man kan dock konstatera, att det med stigande nominella inkomster blir allt färre som får lägre daghemsavgifter med rekommenderade taxa än med den av familjepolitiska kommittén föreslagna enhetstaxan. Kommunerna har också enligt förslaget full frihet att sätta en lägre enhetstaxa än den kommittén föreslår liksom att medge hel eller partiell avgiftsbefrielse i enskilda fall. Självfallet skall kommunerna kompenseras för det inkomstbortfall som blir följden av införande av enhetstaxa enligt familjepolitiska kommitténs modell. I annan motion till årets riksdag lägger vi vidare fram ett förslag till familjepolitiskt reformprogram, vari bl. a. ingår förslag om vårdnadsbidrag för i första hand barn . Vårdnadsbidraget skall bl. a. kunna användas för att klara kostnaderna för barntillsyn. Vi vill i fråga om förslaget om enhetliga daghemsavgifter med instämmande citera TCO:s remissyttrande: TCO biträder principiellt den uppfattningen att inkomstfördelning primärt skall eftersträvas via den progressiva inkomstbeskattningen och inte via differentierade avgifter. Detta framstår som särskilt viktigt i perspektivet av införandet av en allmän förskola. Det förhållandet att enhetliga avgifter också leder till dämpning av marginaleffekter och kan motverka social skiktning är ytterligare skäl för genomförandet av ett sådant system. Enhetstaxa på daghem, mildrad avtrappning av bostadstilläggen och skydd mot att inflation smyghöjer skatten är tre viktiga åtgärder för att det skall löna sig bättre att arbeta. De är nödvändiga för att familjer med vanliga inkomster skall återges känslan att man med egna arbetsinsatser märkbart kan förbättra sin ekonomiska situation. Det är avslöjande att den socialdemokratiska regeringen har sagt nej till dessa förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos Kungl. begär förslag till årets riksdag om åtgärder för att minska den samlade marginaleffekten vid inkomstökning, 1. dels i form av sänkning av avtrappningsprocenten för bostadstillägg, både för barnfamiljer och låginkomsttagare utan barn, att genomföras fr. o m. , 2. dels i form av enhetliga icke inkomstgraderade avgifter för barntillsyn, med kompensation till kommunerna för inkomstbortfall. () () /ENKEL (fp) () () ()