mot · FW02213 · 1973-01-18 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot buller. En genomförd undersökning i visade att människor som bor kring , där oerhört mycket buller sprids, tenderar att utnyttja mer mentalsjukvård än liknande befolkningsgrupper i tystare områden. Exemplet är inte unikt. Buller är inte bara en sanitär olägenhet; det är en direkt fara för hälsan i många fall. Att dövhet inte är en naturlig sjukdom utan i stor utsträckning är en social sjukdom, orsakad av buller på arbetsplatsen, är allmänt känt. Man kan tillägga att vissa undersökningar har visat att människor, som både har en bullersam arbetsplats och lider av buller i bostaden, blir fortare hörselskadade än de som enbart har bullret under arbetstid. Den tekniska utvecklingen ökar bullret om man inte hindrar det genom lagar och bestämmelser. Det finns t. ex. mer tystgående bussar än de som huvudsakligen används i stadstrafik. Men de köps i alltför ringa utsträckning, därför att det inte finns några uttryckliga och väldefinierade krav på hur mycket bussar får bullra. På samma sätt förhåller det sig med t. ex. hushållsmaskiner, som kan vara mycket bullerstörande i flerfamiljshus lägenheterna emellan. Så länge det inte finns bestämmelser som reglerar bullernivåer kommer tystgående inte att vara ett effektivt säljargument. Bullerbekämpningen har länge varit eftersatt i . Forskningen har varit otillräcklig, och några radikala åtgärder från myndigheternas sida har inte vidtagits. Det har lett till att utvecklingen av tystgående fordon och maskiner inte har drivits i den takt som varit nödvändig. Så länge det inte finns något tryck på tillverkarna att få fram effektiv bullerdämpning får vi också vänta på en tystare trafik. Polis och hälsovårdsnämnd har genom avsaknaden av reella bullemormer haft svårt att ingripa, speciellt mot enstaka bullermarodörer. Från sida har krav ställts på åtgärder som skulle medverka till en begränsning av bullret i samhället. Vi vill erinra om våra förslag att göra miljöskyddslagen tillämplig även på vägar och flygplatser. Dessa undantas nu från miljöskyddsprövning. Vi återkommer även till riksdag med detta krav. Möjligheter till koncessionsprövning av väg- och flygplatsbyggen skulle avgjort kunna leda till större krav då det gäller väg- och bansträckningar, bullerdämpande och skydd m. m. I motion till riksdag föreslog vi också att provisoriska emissionsnormer för buller från motorfordon skulle införas. Avsikten med detta var bl. a. att påskynda den tekniska utvecklingen på detta område och att ge polis- och hälsovårdsmyndigheter mallar att utgå från vid ingrepp mot enskilda fordon samt ökade möjligheter att avlysa viss bullrande trafik genom bostadsbebyggelse etc. Motionskravet avslogs dock, men reserverade sig för ett införande av dessa normer. Det är också beklagligt att de förslag till generella normer som framlagts av planverket m. fl. statliga verk tills vidare har lagts åt sidan. Bullret är ett av våra allvarligaste miljöproblem, och det är nu nödvändigt att snabbt införa såväl emissionsnormer som immissionsnormer. Dessa måste givetvis vara så hårda att de leder utvecklingen framåt och ger en lindring för de hundratusentals människor som utsätts för hälsovådligt buller. Den arbetande trafikbullerutredningen väntas komma fram med sitt förslag under slutet av . Vi förväntar oss att utredningens förslag innehåller effektiva medel för att begränsa bullret och förutsätter att en proposition därefter föreläggs . I avvaktan på utredningens förslag avstår vi därför från att kräva provisoriska trafikbullernormer. Tiden är nu väl kort för att sådana normer skall kunna ge önskad effekt. I avvaktan på trafikbullerutredningens förslag vill vi dock lägga fram en del andra förslag till åtgärder mot buller. Vid om den mänskliga miljön antogs på svenskt förslag en resolution om internationella normer för bulleremissioner från vägfordon och arbetsredskap. Det är alltså naturligt att bör gå före och självt ställa upp sådana normer, särskilt när det gäller byggnadsmaskiner, som är lättare att kontrollera än vägfordon. Redan har en hel del länder infört bullergränser för byggnadsmaskiner och tillåter endast efter särskild ansökan användandet av maskiner som ger ifrån sig högre buller. Vissa av dessa bullemormer påverkar valet av byggnadsmaskiner och därigenom byggkonstruktionssättet. Det finns fakta som tyder på att kostnadsökningen, då man minskar bullernivån för byggmaskinerna, inte behöver bli oroande. Regeringar och offentliga myndigheter bör gå före när det gäller att hålla låga nivåer på bullret från byggmaskiner, framhölls av en expertgrupp sammankallad av . Det land som tog initiativet till ovanstående handlingsrekommendation för FN :s stater bör i varje fall göra det. I en rapport från byggforskningen, Byggbuller som samhällsproblem, diskuteras normer för byggbuller. I rapporten lämnas förslag till normer för högsta tillåtna buller från maskiner på en byggarbetsplats, uppmätt vid maskiner och i bostäder i närheten etc. under olika tider . Ljudnivån måste hållas betydligt lägre än . Dessutom kan kommunerna i lokala ordningsstadgan bestämma ytterligare begränsningar av ljudnivån och helt förbjuda byggarbete . utfärdat en generell rekommendation med innebörd att kompressorer inte får avge buller överstigande (A) mätt i fritt fält . Den nämnda forskningsgruppen föreslår att gränsvärdesnormen för byggbuller bör innebära att utan tillstånd av hälsovårdsnämnd buller från byggarbetsplats inom bostads-, sjukhus- eller skolområde inte 06.0023.00 får överstiga en ljudnivå av (A) och 23.0006.00 en ljudnivå av (A), mätt i öppet fönster i boningsrum, vårdrum, undervisningslokal eller liknande utrymme. Enligt rapporten kan man i de flesta fall med rimliga tekniska åtgärder åstadkomma maskin- och fordonsinstruktioner som gör det möjligt att klara det rekommenderade immissionsgränsvärdet. Det är angeläget att normer för byggbuller fastställs. Det bör bl. a. övervägas om de förslag byggforskningsgruppen framlagt är tillräckliga eller om kraven bör ställas högre. Vi föreslår således att lämpliga normer för buller från byggnadsplatser fastställs. Obligatorisk anti-buller-utbildning för ingenjörer, arkitekter och stadsplanerare Det finns mycket mera information tillgänglig om hur man dämpar buller än om de direkta hälsoskadorna av oljudet. På detta senare område återstår ännu en mängd forskning att göra, som dessutom borde vara bättre samordnad mellan olika forskningscentra och olika länder. Vad angår kunskaperna om hur man hindrar buller att sprida sig, är den viktigaste åtgärden nu att se till att de som behöver tillämpa dessa kunskaper i sitt eget yrkesarbete t. ex. ingenjörer, arkitekter eller samhällsplanerare blir medvetna om existerande godkända tekniska förfaringssätt för att dämpa buller. Det finns ett lika stort behov av att sprida kunskap om de allra senaste och mest sofistikerade sätten. Mycket av denna faktiskt existerande kunskap kommer dåligt till deras kännedom som egentligen borde nyttja den i sitt dagliga arbete. Vi föreslår därför att en översyn i detta syfte görs av gällande kursplaner och liknande för utbildning av dessa kategorier. Yrkande härom ställs av formella skäl i en annan motion. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär1 att provisoriska bullernormer införs i syfte att begränsa bullret från byggarbetsplatser i enlighet med vad i motionen anförs. () () () () () 1 Se även motion 1973:176.