mot · FW021879 · 1973-04-13 00:00:00 — av herrar Gadd och i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. Den svenska folkstyrelsen har vilat på den grundlagsfästa principen att svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta utövas av allena. Även om det var en mycket liten del av folket som hade möjlighet att via påverka samhällsutvecklingen vid den tid då denna princip knäsattes, var det utan tvivel av stor betydelse att beskattningsrätten låg hos . Därigenom fanns en möjlighet att kontrollera en alltför vidlyftig politik från kungens sida. I och med att parlamentarismen börjat tillämpas i vårt land är förhållandena givetvis väsentligen annorlunda. är varje regering beroende av sammansättningen i för att kunna utöva sina befogenheter. En beskattningsrätt är inte längre nödvändig på det sätt den var före parlamentarismen. Skulle inte en regering föra en politik som tolereras av behövs det bara en omröstning i för att en sådan regering är skild från sina ämbeten. Det finns dock andra skäl för att beskattningsrätten fortfarande skall ligga hos . Ett är att därmed varje riksdagsman blir tvingad att offentligen ta ställning till varje beskattningsfråga. Väljarna får en möjlighet att bedöma sina riksdagsmän i deras agerande i denna kanske den viktigaste av deras uppgifter och har möjligheten att utkräva det politiska ansvaret vid nästa val. använder vi statens skattesystem för att påverka de ekonomiska konjunkturerna. var pionjär på detta område och har väckt internationell uppmärksamhet. Frågan är emellertid om beslutsreglerna i är utformade så, att en modern finanspolitiks möjligheter kan fullt utnyttjas. Beskattningen i vilar ju på beslut i . Därigenom tar det som regel mellan det att regeringen offentliggjort en proposition och fattat ett slutgiltigt beslut. Denna långa tid möjliggör betydande spekulationer ute i ekonomin. De svenska beslutsreglerna har varit föremål för studier av en grupp forskare inom som 1968 publicerade sina resultat i Fiscal policy in a balanced economy. Sammanfattningsvis kom forskare fram till att de olämpligaste reglerna för beslut i skattefrågor fanns i och . I utredningen sägs det (s. 164): For example in the present practice is för a tax proposal to be announced long before they are to be implemented. This inevitably results in anticipatory purchases if an indirect tax increase is proposed or in reduced sales in anticipation of a tax cut. 3 sami Nr 1879-1880 OECD-forskarna drar den slutsatsen att beslutsreglerna i vårt land är av sådan beskaffenhet att de fördelar som skulle kunna uppnås kanske helt går förlorade genom de spekulationer som sätts i gång under behandling av regeringens förslag. Dessa påståenden bekräftas av de erfarenheter som vi har av förändringar i de indirekta skatterna . När omsättningsskatten infördes tidigarelades ungefär 600 miljoner av den privata konsumtionen. När samma skatt höjdes från till , beräknar man att ungefär 500 miljoner av konsumtionen tidigarelades, allt enligt uppgifter från till den nu pågående budgetutredningen. När beskattningen av bilar höjdes , ledde detta till en ökning av de normala bilköpen med . Denna ökning torde till mycket stor del ha slagit på vår import med ty åtföljande utflöde av valuta. För att på kort sikt dämpa ett redan för stort utflöde av valuta fick vi alltså tåla ett ännu större utflöde! De stabiliseringspolitiska åtgärderna får, på grund av beslutsprocessen i , på kort sikt direkt motsatt effekt än den avsedda. Detta kan ingen vara intresserad av att bibehålla. I varje fall inte av rationella skäl. Grundlagberedningen behandlade denna fråga i sitt betänkande och föreslog att skulle ha rätt att ge regeringen fullmakt att höja eller sänka indirekta skatter inom gränser som fastställts av . efter regeringens beslut skulle fälla det slutgiltiga avgörandet. En sådan fullmakt skulle när som helst kunna ta tillbaka. hade kvar sin suveränitet i beskattningsfrågorna. Någon som helst maktförskjutning var det alltså inte tal om. Enligt propositionen 1973:90 skall ett sammansatt finans- och skatteutskott kunna fatta preliminärt beslut i ställe. Beslutet skall sedan underställas så fort den samlats. Förslaget är alltså helt anpassat till tider då inte är samlad. Under pågående session ter sig proceduren onödigt komplicerad. Förslaget innebär också att spekulativa tendenser i ekonomin fortfarande blir sannolika vid förändringar av de indirekta skatterna. Den tid som förflyter mellan det att regeringens proposition offentliggjorts och preliminära beslut är fattat kan utnyttjas på många sätt. Speciellt likvida företag och enskilda individer kommer självfallet att utnyttja den veckolånga frist då får innan en föreslagen momshöjning är ett faktum. Konsekvenser på vår valutareserv kommer inte att kunna undvikas. Från konstitutionella synpunkter kan det ifrågasättas om det är lämpligt att två speciella utskott kan träda i ställe. Finanspolitiken är under behandling av den sittande budgetutredningen. Denna utredning räknar med att kunna avlämna sitt betänkande . I sitt remissvar på grundlagberedningens betänkande underströk budgetutredningen vikten av att kan ge regeringen fullmakter att ändra den indirekta skatten. Utredningen hänvisade bl. a. till undersökningar som den gjort i dessa frågor. Självfallet hade det varit värdefullt om haft tillgång till budgetutredningens material vid behandlingen av skattefullmakterna. Det vore olyckligt om en positiv behandling av propositionen 1973:90 i dessa delar skulle anses låsa då det gäller att förutsättningslöst behandla budgetutredningens betänkande och därav eventuellt föranledda propositioner. En omprövning av de i propositionen 1973:90 framställda förslagen vad beträffar skattefullmakterna kunde självfallet komma att bli aktuell när ett fylligare sakmaterial föreligger. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar som sin mening att frågan om skattefullmakter kan komma att behöva prövas på nytt när budgetutredningen framlagt sitt sakmaterial. () () 1* 1973.