mot · FW021861 · 1973-04-13 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. Ett av de mest kritiserade inslagen i den grundlagsreform som trädde i kraft var systemet med gemensam valdag för riksdagsval och kommunalval. Framför allt har framhållits att de kommunala frågorna med denna ordning riskerar att komma alltför mycket i skymundan för rikspolitiken. Även de treåriga mandatperioderna har kritiserats. Man har ansett att en ny majoritet behöver på sig för att kunna visa resultat och för att kunna vidta sådana impopulära men nödvändiga åtgärder som först kan ges en rättvis bedömning av allmänheten. Erfarenheterna års val styrker farhågorna att den gemensamma valdagen skulle utgöra ett hot mot den kommunala demokratin. De undersökningar som har gjorts visar att de kommunala frågorna kom i skymundan i valdebatten. De kommunala frågorna fick t. ex. års valrörelse bara hälften så stort utrymme på tidningarnas ledarsidor som vid de närmast föregående valen. En överväldigande majoritet av väljarna kunde vidare inte ange en enda lokal debattfråga. Undersökningarna visar entydigt på minskade kunskaper om lokala och kommunala frågor. Det framgår också att en försvinnande liten del av väljarkåren röstat på olika partier i riksdagsval och kommunalval. Den rikspolitiska bedömningen har uppenbarligen blivit bestämmande även för det kommunalpolitiska ställningstagandet. Denna utveckling är mycket oroande, eftersom en livskraftig lokal självstyrelse utgör ett omistligt inslag i svensk demokrati. Kommunerna svarar för utomordentligt viktiga samhällsangelägenheter. har den kommunala verksamheten t. o. m. expanderat snabbare än den statliga. Kommunsammanläggningarna med åtföljande minskning av antalet kommunala förtroendemän och ökning av avståndet mellan styrande och styrda gör det än mer angeläget att vitalisera och stärka den kommunala demokratin. För att detta skall bli möjligt måste de lokala frågorna ges tillfälle att tränga fram till medborgarna före valet. Därför bör riksdagsval och kommunalval hållas vid skilda tillfällen. Vi anser det således nödvändigt att en utredning tillsätts för att studera olika modeller för skilda valdagar för riksdagsval och kommunalval. föreslog att riksdagsval skulle hållas . Mitt emellan dessa skulle de kommunala valen hållas. Mot detta har bl. a. anförts att det vore principiellt besvärande om regeringspartiet led nederlag i ett kommunalval som hölls över hela landet utan att detta fick rikspolitiska konsekvenser. Ett riksomfattande kommunalval uppfattas, menar man, trots allt som en mätare på regeringens ställning, eftersom rikspolitiska frågor spelar en stor roll i debatten före valet och förtroendefrågan därigenom reses också på riksplanet. Vi anser inte detta vara ett avgörande argument emot författningsutredningens förslag. Men frestelsen till en sådan rikspolitisering av kommunalvalen finns otvivelaktigt om dessa hålls över hela landet. För att komma bort från den svårigheten vill vi utan att binda oss för den föra in följande modell i debatten: Riksdagsval hålls . Under vart och ett av de tre mellanliggande åren hålls kommunalval i en tredjedel av landets kommuner och landsting. Härigenom skulle man öka de kommunala frågornas och landstingsfrågornas möjlighet att göra sig gällande i debatten. Antalet valtillfällen för den enskilde väljaren skulle liksom vara två per fyraårsperiod. Möjligheten att hävda att ett nederlag i kommunalvalet för regeringspartiet(-erna) borde leda till parlamentariska konsekvenser på riksplanet kan då anses eliminerad. Det gäller i synnerhet om man väljer metoden att dela in landet i tre sammanhängande regioner, som har kommunala val var sitt år. Det kan inte hävdas att en regering bör avgå enbart därför att regeringspartiets lokala förtroendemän fått bakläxa i t. ex. . Även andra konstruktioner för skilda valdagar kan givetvis tänkas utöver de två som här nämnts. Den utredning som vi föreslår bör få till uppgift att möjligt utarbeta olika modeller som förs ut till allmän diskussion. Målet bör vara att ett första beslut om övergång till skilda valdagar skall kunna fattas års val. En sådan reform är angelägen för att kunna ge den kommunala demokratin möjlighet att fördjupas och vitaliseras. att hos Kungl. Maj:t hemställer att en utredning tillsätts med uppgift att utarbeta olika modeller för övergång till skilda valdagar för riksdagsval och kommunalval, varvid bl. a. de i motionen skisserade alternativen medtages.