ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW0258 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om utökade möjligheter till flyttningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen. Maj:ts arbetsmarknadskungörelse 1972 nr 300 given i framgår under stycket Allmänna förutsättningar för flyttningsbidrag paragraf 30 Flyttningsbidrag utgår, med undantag som anges i 31 och 32 paragraferna, till den som 3) genom den offentliga arbetsförmedlingen får eller, i fall som i 34 paragrafen, söker arbetsanställning i öppna marknaden i annan ort där det är särskilt svårt att få arbetskraft i det yrke anställningen avser. Arbetare inom skogslänen som gått i tungt skogsarbete eller andra slitsamma yrkesområden och inte orkar fortsätta inom sina yrken placeras i de skyddade verkstäderna, industriellt beredskapsarbete och s. k. arkivarbete. Många av dessa måste pendla ganska långt mellan hemmet och arbetsplatsen. Det är ofta ganska tröttsamma resor. För att slippa dessa flyttar de in till den ort där arbetet är beläget. De gör det också av den orsaken att de inte kan räkna med något arbete på den ort där de tidigare varit verksamma. Enligt arbetsmarknadskungörelsen räknas inte dessa arbeten som arbete i den öppna marknaden, och de har därför ingen möjlighet att erhålla flyttningsbidrag. Däremot får den som söker anställning som föreståndare eller arbetsledare med mycket högre lön än de som arbetar inom den skyddade verkstaden och industriellt beredskapsarbete flyttningsbidrag om de kommer från annan ort. Detta, anser vi, rimmar illa med arbetsmarknadspolitiken i övrigt. Därför anser vi att flyttningsbidrag bör utgå även till dem som anvisas arbete i skyddad verkstad, industriellt beredskapsarbete och arkivarbete och att arbetsmarknadskungörelsen i detta avseende kompletteras med en bestämmelse som medger flyttningsbidrag även till denna grupp av arbetstagare. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hos Kungl. Maj:t begär en sådan ändring i arbetsmarknadskungörelsen 1972 nr 300 att flyttningsbidrag medges även till dem som får anställning i skyddad verkstad, industriellt beredskapsarbete och arkivarbete. B. ()
mot · FW02580 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar i och i om bibehållande av tullkammaren i . I proposition 1973: 1, bilaga 9, aviseras en omorganisation av . Den skulle bl. a. innebära att 17 tullkammare dras in. På 15 av de berörda orterna ersätts dessa av tullstationer, på återstående två dras tullanstalterna in helt. Organisationsändringen skall i princip vara genomförd , då också den av beslutade nya tullagstiftningen och tullproceduren skall träda i kraft. , vars förslag ligger till grund för Kungl. Maj:ts proposition i denna del, har betonat att omläggningen dock måste ske successivt. Ett flertal remissinstanser har i sina yttranden framhållit att frihandelsavtalet med i betydande utsträckning påverkar tullens verksamhet. a. ökar anspråken från näringslivets sida på information och service. Departementschefen uttalar att organisationsförändringarna bör ske på sådant sätt att näringslivet ges tid att anpassa sig till den nya tullproceduren och skälig hänsyn tas till den berörda personalens intressen i samband med erforderliga omflyttningar. Det förutsättes vidare att Kungl. Maj:t, inom ramen och enligt de riktlinjer för den nya organisationen som statsmakterna fastställer, beslutar om på vilka orter bl. a. tullkammare skall finnas. Innebörden synes alltså vara den att fullt taxeringsutbildad personal under en övergångstid skall finnas kvar på orter, som enligt generaltullstyrelsens utredningsförslag skall mista sina tullkammare. är en av de orter där tullkammaren skall ersättas med tullstation. är den största styckegodshamnen inom området och är avsedd att tillsammans med utgöra regionhamn för . Åtskilliga riksomfattande importföretag har sina centrallager liggande i , bl. har i många avseenden centralortsprägel. Liggande mitt emellan OsloStockholm är hamnen med tullkammaren rätt belägen. Riksvägen OsloörebroStockholm gör det naturligt att godset går till , vilket även sker från Mariestads- och Filipstadsområdet. De större industriföretagen hyser farhågor för att om tullkammaren drages in försenad behandling och fördyrade omkostnader blir följden. Enligt vår mening bör få behålla sin tullkammare. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte besluta att hos Kungl. begära att tullkammaren i bibehålies i nuvarande omfattning. (vpk) .
mot · FW02582 · 1973-01-25 00:00:00 — om fördelning av förvärvsavdraget vid inkomstbeskattningen i samband med skilsmässa. Bestämmelser om förvärvsavdrag återfinns i 46 § 3 mom. kommunalskattelagen samt i 4 § 2 mom. förordningen om statlig inkomstskatt. För rätt till förvärvsavdrag har två generella krav uppställts. För det första skall hemmavarande barn (eget barn, adoptivbarn, styvbarn och fosterbarn) under finnas. För det andra gäller att endast s. k. A-inkomster berättigar till förvärvsavdrag. Reglerna är desamma för man och kvinna. Vid inkomst av jordbruksfastighet utgör avdraget högst . Vid inkomst av rörelse utgör avdraget av nettointäkten, dock högst . Vid inkomst av tjänst utgår avdraget av A-inkomsten, dock högst med . Reglerna för förvärvsavdrag förutsätter att den skattskyldige haft hemmavarande barn beskattningsåret. Ett barn som fötts betraktas som hemmavarande under beskattningsåret, är barnet fött senare betraktas det inte som hemmavarande. Ett barn som fyller betraktas som 16åring, men om barnet fyller efter betraktas det som . Vid inträffad skilsmässa förekommer det i en del fall att ena maken har haft vårdnaden av barn en del av året och andra maken kanske återstoden av året. Med nuvarande gränsdragning vid förekommer en del orättvisor. Den som haft vårdnaden av barn kan ej åtnjuta förvärvsavdrag, medan den som haft vårdnaden kan få fullt förvärvsavdrag. Extremfallet inträffar om ena maken skulle ha vårdnaden av barnet (barnen) och ej få förvärvsavdrag, medan andra maken haft vårdnaden av året och därmed kanske får fullt förvärvsavdrag. Ett rättvisare system vore att förvärvsavdrag finge åtnjutas i förhållande till den del av beskattningsåret som barnet (barnen) varit hemmavarande, likaså då ena föräldern haft vårdnaden av barn del av året. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar sådan ändring av 65 § kommunalskattelagen att förvärvsavdraget, i samband med skilsmässa eller därmed jämförlig ändring av samlevnadsförhållanden, kan fördelas på makarna i förhållande till den del av beskattningsåret de haft vårdnaden av hemmavarande barn. () ()
mot · FW02583 · 1973-01-25 00:00:00 — Mot 1973: 583 av herrar i Agnäs och i om befrielse från automobilskatt för fordon med gasformiga driv Enligt förordningen om automobilskatt utgår särskild skatt för gasol eller annan vara som helt eller till huvudsaklig del består av gasformiga kolväten och som används till drift av motorfordon, traktor eller motorredskap som är upptaget i bilregistret och icke är avställt. Det bör vara aktuellt med åtgärder som främjar övergång till gasoldrift av motorfordon. I andra länder har utvecklingen snabbt gått mot gasolanvändning. I finns mer än 1 000 stationer för gastankning, och i drivs ett betydande antal fordon med gasol. Trots motstånd från oljefirmorna ökar övergången från flytande bränslen, eftersom det klart framstår att fördelarna är många. Vi vet att motorfordonens avgaser medför hälsovådor. Detta gäller framför allt de fordon som drivs med flytande bränslen. De drivmedel som för med sig ringa eller ingen luftförorening borde fördenskull gynnas. Strävan att förbättra miljön främjas genom att man övergår till motorer som drivs av gasformiga kolväten. Det är därför angeläget att uppmuntra bilfabrikanter och bilister som vill tillverka och använda miljövänliga motorfordon. Gasol och liknande gaser bör undantagas från beskattning. Det ringa skattebortfall som staten därigenom drabbas av uppvägs mer än väl av de fördelar som renare luft innebär. I tätortsområden med intensiv trafik är hälsofaran stor, men därtill kommer att avgaserna skadar bebyggelsen, angriper fasader och takytor och påskyndar vittring och sönderfall, vilket medför en icke oväsentlig samhällskostnad. Vi måste tillmäta åtgärder som minskar hälsoriskerna och bidrager till bättre byggekonomi större betydelse i vår strävan att skapa en god miljö. Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte besluta om ändring av förordningen om automobilbeskattning i syfte att befria fordon drivna med gasformiga bränslen från bränsleskatt. () i Agnäs
mot · FW02585 · 1973-01-25 00:00:00 — om lättnad i realisationsvinstbeskattningen vid fastighetsreglering. Vid överlåtelse av hela eller delar av fastigheter beskattas uppkommen realisationsvinst normalt enligt vissa bestämmelser. Vid marköverföring genom fastighetsreglering enligt fastighetsbildningslagens 5 kap. gäller dock ej generell skatteplikt. Utgår ersättning för avstådd mark i form av tillskott av annan mark, sker nämligen ej beskattning. Har mark avståtts mot vederlag i både mark och pengar, beskattas endast den del av vinsten som hänför sig till den erhållna kontantersättningen. Har en person avstått mark enligt nämnda lags 5 kap., beskattas uppkommen realisationsvinst endast om den eller de ersättningar i pengar vederbörande erhållit under ett beskattningsår sammanlagt överstigit . Något skattefritt grundavdrag förekommer inte, utan överstiger kontantersättningen under ett beskattningsår . utgör hela denna ersättning underlag för beräkning av den skattepliktiga realisationsvinsten. Detta innebär en kraftig tröskeleffekt vid . Erfarenheten visar att denna mycket markerade gräns vid skatteberäkningen kan medföra svårigheter att frivilligt genomföra fastighetsregleringar på mest lämpliga och rationella sätt på grund av att berörda markägare självfallet eftersträvar att under ett beskattningsår ej avstå från mer mark än att kontantersättningen uppgår till högst . Med gällande bestämmelser blir faktiskt ersättningen efter skatt oftast större om totalersättningen uppgår till . än om den överstiger detta belopp med ett eller några tusental kronor. Skattebestämmelserna bör självfallet vara utformade så att de varken missgynnar den enskilde markägaren eller förhindrar genomförande av tekniskt mest lämpliga fastighetsregleringar, som möjliggör förbättrade arronderingsförhållanden. De flesta skatteregler är utformade så, att ett visst skattefritt grundavdrag finns. Vid exempelvis vinstberäkning av engångsersättning för inskränkning i förfoganderätten och dylikt åtnjuter den skattskyldige ett avdrag å . från sammanlagda ersättningsbeloppen . Grundavdrag gäller också vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattning samt vid den vanliga inkomstbeskattningen. Även vid kontantersättning för avstådd mark genom fastighetsreglering borde i stället för det nuvarande systemet med skatteberäkning å hela beloppen vid ersättningar . införas ett skattefritt grundavdrag å , så att endast överskjutande belopp utgör underlag för realisationsvinstskatteberäkning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om förslag innebärande att ett grundavdrag å . införs vid realisationsvinstskatteberäkning av kontantersättning, som utgår för mark vid fastighetsreglering enligt 5 kap. FBL.
mot · FW02586 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om lindring i realisationsvinstbeskattningen av egnahem vid flyttning till annan ort. I vissa fall föreligger möjligheter till uppskov med realisationsvinstbeskattning vid avyttring av fastighet. Sådana uppskovsmöjligheter föreligger vid expropriation, tvångsöverlåtelse o. dyl. Förutsättningen är att den skattskyldige anskaffat eller anskaffar likvärdig fastighet, att bankgaranti ställs för den beräknade skatten samt att realisationsvinsten uppgår till . Liknande möjlighet till uppskov ges inte för den som av olika skäl nödgas sälja sin egnahemsfastighet och på annan ort anskaffar sig likvärdig bostad. I sådana fall föreligger oftast ett tvång, därför att förhållandena på arbetsmarknaden ofta tvingar ägaren byta bostadsort mot sin vilja. beslutar t. ex. om statlig utlokalisering, som kan försätta ägare av egethem i en tvångssituation. Konjunkturnedgång och strukturrationalisering betyder nedläggningar av företag på vissa platser eller förflyttning till andra, vilket bidrar till en allt större rörlighet på arbetsmarknaden. I andra fall tvingas människor söka sig till annan miljö eller kan sjukdomar tvinga dem till att flytta. Vi anser därför att den som på grund av flyttning tvingas sälja en egnahemsfastighet och på den nya bostadsorten avser att förvärva liknande bostad också skall äga att åtnjuta uppskov med beskattningen av realisationsvinsten. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär förslag till sådan ändring av realisationsvinstbeskattningen, att den som genom flyttning tvingas sälja egethem och på den nya bostadsorten avser att förvärva liknande bostad äger åtnjuta uppskov med beskattning av realisationsvinst . HANS () i
mot · FW02588 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om skattefria utbildnings- och omställningsfonder för företag. Kravet på ekonomisk effektivitet kommer inte sällan i konflikt med individens trygghet och arbetsanpassning. Variationer i fråga om utvecklingen på olika marknader kan olika hårt drabba de anställda i olika företag, branscher och regioner. Arbetsmarknadspolitiken måste därför tillgodose två huvudkrav, dels den enskildes trygghetsanspråk, dels näringslivets anspråk på rörlig och välutbildad arbetskraft. Arbetsmarknadspolitiken blir därmed inte bara en fråga om att omplacera friställd arbetskraft; den måste också medverka till att arbetskraften står till förfogande och motsvarar de växande kraven. Omskolningen och vuxenutbildningen kommer därför att spela en växande roll. Utbildningen av den kvalificerade arbetskraften måste förbättras. Resurser bör avdelas även för en effektiv företagarutbildning. På dessa områden krävs ett utbyggt samarbete mellan näringsliv och myndigheter. För de anställda kan problemen ibland med större eller mindre svårigheter lösas genom omplacering, med eller utan omskolning, inom samma eller samverkande företag. kan i stort sett likvärdiga arbetsuppgifter efter en kortare övergångstid skapas. tvingas vederbörande gå utan sysselsättning för längre perioder. I vissa fall, särskilt när det gäller äldre arbetskraft och handikappade, ter sig möjligheterna att skapa ny sysselsättning än besvärligare eller rent av obefintliga. I solidaritetens intresse måste alla medborgare vara beredda att göra de insatser, som fordras för att lösa de människors problem, vilkas friställning kan betraktas som priset för högre effektivitet. För att öka näringslivets möjligheter att självständigt lösa dessa problem, bör bl. a. skattefria utbildnings- och omställningsfonder skapas inom näringslivet. Under åberopande av ovanstående hemställes att anhåller om att Kungl. Maj:t förelägger förslag om avsättning till utbildnings- och omställningsfond för företagen i syfte att öka de anställdas ekonomiska trygghet i händelse av företagsnedläggelser, omlokalisering av verksamheten eller andra omställningar. () ()
mot · FW02590 · 1973-01-25 00:00:00 — om befrielse frän mervärdeskatt för ADB-tjänster. ett företag, som ägs av och det företag där flertalet kommuner får sin databehandling utförd har från och med befriats från skyldigheten att debitera kommunerna moms på ADB-tjänster. Regeringens motiv för detta beslut har varit att Kommundata bör betraktas som en interkommunal verksamhet likställd med en . Regeringsbeslutet innebar att Kommundata och andra kommunala datacentralers debiteringar kunde sänkas med . Då nu emellertid flera kommuner anlitar privata dataföretag , , m. fl. drabbas dessa kommuner av merkostnader i förhållande till Kommundatas kunder. Detta medför i sin tur att de privata dataföretagen prismässigt diskrimineras genom denna mervärdeskattebefrielse för Kommundata. Då det ju förekommer hård konkurrens mellan kommunägda och privata dataföretag om de kommunala kunderna är det icke förvånansvärt att det förekommer att momsbefriade kommunala datacentraler öppet och anbudsmässigt konkurrerar med privata dataföretag om de kommunala kunderna med motiveringen att de icke debiterar moms. Det nuvarande systemet är synnerligen otillfredsställande, bland annat med hänsyn till: 1. att vissa kommuner drabbas av högre kostnader än andra, 2. att systemet motverkar den fria konkurrensen på ADB-området, 3. att det diskriminerar de privata dataföretagen på den kommunala marknaden, 4. att det ger Kommundata en monopolställning som är mer än diskutabel och 5. att systemet måste anses strida mot lagstiftningen om konkurrensbegränsning. Regeringsbeslutet om momsbefrielse för Kommundata m. fl. i vad gäller ADB-tjänster till kommunerna har fört med sig så många diskriminerande olägenheter att det måste revideras exempelvis på så sätt att all debitering av ADB-tjänster befrias från moms. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller att bestämmelserna om en mervärdeskatt i vad gäller ADB-tjänster omprövas.
mot · FW02591 · 1973-01-25 00:00:00 — om översyn av företagens uppgiftsskyldighet för skatte- och avgiftsdebitering. Till grund för samhällets debitering av de skatter och avgifter som arbetsgivare och företagare har att erlägga ligger av företaget lämnade uppgifter. De regler som utformas för hur dessa uppgifter skall vara beskaffade måste självfallet fylla vissa krav, bl. a. för att åstadkomma rättvisa. Men det är också viktigt att de utformas så att ifrågavarande uppgifter kan tas fram ur bokföring, dataminnen m. m. utan onödigt, tidsödande och dyrbart krångel. Dessa båda krav kan naturligtvis lätt kollidera. Så tycks vara fallet med de regler som föreskriver hur den arbetsgivaravgift som ligger till grund för ATP-uttaget skall beräknas. Då något direkt samband mellan avgift och motprestation i detta fall inte kan konstateras, synes en rigorös tillämpning av ett teoretiskt rättvisekrav inte motiverat. Reglerna för denna arbetsgivaruppgift har blivit komplicerade bl. a. på grund av att underlag skall ges för beräkning av antalet basbeloppsavdrag. Den tidsredovisning som skall ligga till grund för denna uppgift överensstämmer inte med den som normalt tillämpas, eftersom arbetstid skall beräknas i de fall utbetald ersättning inte motsvaras av arbetad tid, exempelvis semesterersättning och ackordsöverskott. Det har visat sig att även för personer som besitter erfarenhet av komplicerat uppgiftslämnande innebär det svårigheter att rätt tolka och tillämpa bestämmelserna. torde kunna verifiera att det på grund av de komplicerade reglerna förekommer många felaktigheter i uppgifterna. Detta är dock endast den ena sidan av problemet. Genom att uppgifterna är besvärliga att ta fram tar arbetet oproportionerligt mycket tid i anspråk. Utformningen är heller inte lämpad för direkt dataanpassning, vilket medför att manuellt kontrollarbete måste tillgripas. Det borde vara möjligt att på detta liksom på andra liknande områden kunna åstadkomma en förenkling. Ett avgiftsuttag med viss procent av den totala lönesumman med motsvarande sänkning av uttagsprocenten är en lösning som kan övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att hos Kungl. Maj: t begära att reglerna för hur de uppgifter skall vara beskaffade som skall utgöra underlag för debitering av företagens avgifter och skatter skyndsamt överses i syfte att minska kostnaderna för berörda uppgifters framtagande. Kartong: S. 13 Yrkandet 2 b utgår, beteckn. pi yrkandena 2 c-2 j ändras till: 2 b-2 i
mot · FW02593 · 1973-01-25 00:00:00 — om förbud mot försäljning av mellanöl i livsmedelshandeln. Vad gör vi för att bromsa upp mellanölet, frågade skoldirektören i en norrländsk stad . En utredning, som gjorts vid högstadium i den staden, visaratt 1 av eleverna dricker mellanöl regelbundet. En elev uppgav att han drack sju till åtta burkar öl på . Undersökningen, som visserligen hade begränsad räckvidd, visar att mellanölsproblemet är av så allvarlig karaktär att det måste nya tag till (skoldirektören), om vi skall kunna uppnå ett förbättrat läge. De åtgärder som beslöt under vårriksdagen, nämligen en lagstadgad åldersgräns () för inköp och ett särskilt anslag till upplysningsverksamhet har tydligen haft en mycket begränsad effekt. Visserligen kan med skäl framhållas, att det ännu är alltför tidigt att avläsa effekterna av vårriksdagens beslut, men 18-årsgränsen har dock gällt, ehuru tidigare utan lagstiftning, . Men den gränsen har inte hindrat åtkomsten av varan. Svårigheten att i varuhusens snabbkassor kontrollera vederbörande kunds ålder och lättheten att sända en äldre kamrat att göra inköpen har förtagit verkningarna av ifrågavarande åtgärd. Visserligen har mellanölsförsäljningen sjunkit något , , men det finns skäl anta, att det är personer, som tidigare använt mellanölet som måltidsdryck och som av kostnadsskäl övergått till andra typer av måltidsdrycker, främst lättöl, som svarar för den minskningen. Att mellanölet spelar en mycket allvarlig roll för ett tilltagande ungdomssupande kan inte bestridas. Allt fler ungdomar ser ölet enbart som ett berusningsmedel och alkoholdebuten sker allt tidigare (SÖ). När vi kan konstatera att den målsättning som låg bakom beslutet om mellanölets införande nämligen en förväntad övergång från starkare till svagare alkoholdrycker - inte uppnåtts utan resultatet har blivit att nya grupper av alkoholkonsumenter tillkommit, finns det anledning att på ett effektivare sätt än vad som skedde under vårriksdagen angripa problemet. Att mellanölet skapar ungdomsproblem och därmed grund lägges för ännu större alkoholproblem längre fram än dem vi har att brottas med gör det angeläget att genomföra åtgärder som förhindrar en fortsatt negativ utveckling. En första åtgärd borde vara att ta bort mellanölet från livsmedelshandeln. Den frågan var visserligen uppe till behandling vid förra årets riksdag. förslag, som i praktiken innebar ett förbud mot försäljning av mellanöl i livsmedelshandeln, avslogs av med några få röster. Resultatet blev att mellanölsförsäljningen i livsmedels butikerna fortsätter och att skadeverkningarna därmed kvarstår. Med åberopande av vad i motionen anförts får jag därför hemställa att måtte besluta att försäljning av mellanöl ej får ske i livsmedelshandeln.
mot · FW02594 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar och om åtgärder mot hembränningen i . Någon statistik över hembränningens omfattning i finns inte. Såvitt kunnat utrönas har heller inte några seriösa undersökningar, som behandlar hembränningens omfattning i hela landet, gjorts. Undersökningar av begränsade områden har emellertid genomförts. En av dessa undersökningar som avser hembränningens omfattning i en anonym by i gjordes av sociologiska institutionen i . 1 denna intressanta rapport säger författaren bl. a. i sin inledning: Hembränning utgör dessutom ett av samhället föga uppmärksammat alkoholpolitiskt problem. Denna iakttagelse synes vara helt riktig. I statistiken över brott som kommit till polisens kännedom registrerades 1970 och 1971 139 resp. 149 brott mot sprit- och vintillverkningsförordningen. Dessa fall torde dock enligt uppgift från alkoholbyrå utgöra en mycket liten del av den hembränning som förekommer i . har alarmerande rapporter förekommit i tidningarna om att hembränningen skulle ha en så bred omfattning, att i praktiskt taget alla större samhällen detta är en mer eller mindre regelbunden företeelse. Dagstidningar har publicerat intervjuer med människor som regelbundet eller sporadiskt sysslat med hembränning. I tidningarna har annonser förekommit om böcker publicerade i , som redogör för hur hembränning går till. har brännmärkt en tidning som publicerat ett utförligt reportage med beskrivning av hur hembränning går till väga, som tidningen mot slutet tillfogat en brasklapp att detta självfallet är förbjudet i . Svårigheten att registrera omfattningen av hembränningen gör inte problemet mindre. Det synes nödvändigt att både alkoholbyrå, och ägnar frågan större uppmärksamhet än vad som skett. Ett handlingsprogram för att uppspåra hembränningen och reducera dess omfattning synes motiverat. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos Kungl. Maj: t hemställer om åtgärder i syfte att motverka hembränning i . P. ()