ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW022051 · 1973-10-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:137 med förslag till lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) m. m. (gods- och passagerarbefordran). Maj:ts proposition 1973:137 rörande gods-och passagerarbefordran till sjöss återfinns i Förslag till Lag om ändring i sjölagen femte kapitlet, II. Om resebefraktning, 118 § d) uttrycket högre hand (s. 7 i prop.) Uttrycket högre hand återfinns även i den under bilaga 2 införda Konossementskonventionen etc. (s. 177 ff. i prop. ), där i artikel 4, 2 d), högre hand motsvarar den franska versionens Aete de Dieu och den engelska textens Act of God. I det som bilaga 7 (s. 326 ff. i prop.) införda förslaget till ändringar i de danska, norska och svenska sjölagarna finner man att den svenska textens högre hand i den danska texten motsvaras av naturkatastrofer, i den norska av naturkatastrofe. Uttrycket högre hand tillhör ett ålderdomligt juridiskt språkbruk. I nuvarande lagar återfinns det endast lag, innefattande vissa bestämmelser om elektrisk anläggning. Uttrycket återfinns i 1667 och sjölag men har utmönstrats i den senare versionen. Att nu begagna detta uttryck i en reviderad lagtext synes av flera skäl vara olämpligt. Rent språkligt ter sig sålunda uttrycket för de flesta svenskar svårbegripligt, för att inte säga obegripligt. Många torde rent av kunna komma att tolka det som en förvanskning av höger hand. Rent innehållsmässigt hör uttrycket hemma i en världsåskådning som för många är helt främmande. Även för en religiös livssyn ter sig problemet om ondskan och olyckorna så komplicerat att många reagerar mot den syn på tillvaron som uttrycket röjer. Maj:ts proposition 1973:140 med förslag till lag om ansvarighet för oljeskada till sjöss, 3 §, används uttrycket naturhändelser av osedvanlig karaktär. Då detta uttryck täcker vad som åsyftas med uttrycket högre hand och då det dessutom förefaller lämpligt att i lagtext utnyttja samma uttryck för identiska begrepp hemställs att beslutar att uttrycket högre hand skall utgå ur det framlagda lagförslaget och genomgående ersättas med orden naturhändelser av osedvanlig karaktär. () ()
mot · FW022052 · 1973-10-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:138 med förslag till konsumentköplag, m. m. Maj:ts proposition 1973:138 föreslås en konsumentköplag som rättsligt reglerar förhållandet säljareköpare. Det är med tillfredsställelse vi tagit del av lagförslaget, som i allt väsentligt innebär en kodifiering av den praxis som tillämpat . De regler som propositionen föreslår ger en balans mellan säljarens och konsumentens rättigheter och skyldigheter, vilket den seriösa handeln eftersträvat. Motsvarande regler har också tillämpats i angloamerikansk lagstiftning . har konsumentens ställning stärkts genom bl. a. avtallsvillkorslagen och hemförsäljningslagen förutom den redan nämnda verksamhet som bedrivit. På frivillig basis har dessutom näringslivets organisationer utarbetat nya standardvillkor, som säkerställer den balans som köplagen avser att ge uttryck åt. Det omedelbara behovet av särskilda civilrättsliga regler vid konsumentköp framkallar dock vissa rättstekniska nackdelar då konsumentköplagen bryts ut ur den totala översyn av köplagen som köplagutred'ningen nu sysslar med. Vi anser trots detta den framlagda propositionen väl motiverad och av tiden synnerligen påkallad, men vi vill dock uttala en begäran om att köplagutredningens arbete påskyndas och så snabbt som möjligt blir föremål för riksdagsbehandling. 1 remissyttrandena över konsumentköplagen har många pekat på möjligheterna att kringgå konsumentköplagens tvingande bestämmelser genom att förvandla reguljärt konsumentköp till privatköp. Då detta kan innebära allvarliga men för konsumenten erfordras ett starkare skydd för denne än vad lagförslagets 1 § innebär, och vi föreslår därför en komplettering av nämnda paragraf. Vidare vill vi uppmärksamma vad som sägs i 11 § om att köparen skall underrätta säljaren om fel på varan inom skälig tid. Det kan emellertid innebära vissa nackdelar för säljaren att paragrafen inte också innehåller bestämmelser om att konsumenten, då han anmäler fel hos en vara, åläggs att anmäla vartill hans reklamation syftar: avdrag på köpeskillingen, hävning av köpet eller byte av vara. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att 1 och 11 §§ i Förslag till Konsumentköplag skall ha följande lydelse: § 1 Denna lag äger tillämpning när konsument av näringsidkare köper vara, som är avsedd huvudsakligen för enskilt bruk och som säljes i näringsidkarens yrkesmässiga verksamhet. Med näringsidkare jämställes den som helt eller delvis bedriver yrkesmässig försäljning av viss vara. Lagen gäller för säljaren. § 11 Vill köparen göra gällande befogenhet på grund av fel i varan skall han underrätta säljaren om felet inom skälig tid efter det att han märkt eller bort märka detta, dock ej senare än från det han mottog varan. Det åligger köparen att vid sådan anmälan ange vartill anmälan syftar. Har annan än säljaren för dennes räkning åtagit sig att avhjälpa fel i varan, får underrättelsen i stället lämnas till den som gjort åtagandet. Försummar köparen av felet. 2. att hos Kungl. Maj:t uttala vikten av att köplagutredningens arbete påskyndas. () ()
mot · FW022060 · 1973-10-30 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:143 angående godkännande av den europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg, m. m. I propositionen nr 143 föreslås att godkänner den europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR). Syftet med överenskommelsen är att skapa ökad säkerhet vid transport av farligt gods. Den gäller redan i elva europeiska länder. Det är givetvis angeläget att också vårt land ansluter sig till ADR. Transporter av farligt gods är förenade med stora risker, och det krävs detaljerade säkerhetsföreskrifter för att olyckor med ödesdigra följder för både människor och miljö skall kunna undvikas. Allvarliga olyckstillbud har inträffat i vårt land, och i utlandet har olyckor vid transport av gods av ifrågavarande slag fått mycket allvarliga följder. Ansträngningarna att eliminera föreliggande risker gäller naturligtvis inte bara internationella transporter. Restriktionerna måste vara lika rigorösa i fråga om transporter inom vårt land. Enligt propositionen skall en översyn av förordningarna om explosiva och brandfarliga varor ske i syfte att möjliggöra en anpassning av de nationella transportbestämmelserna till ADR-reglerna. skall vidare få i uppdrag att i samråd med vederbörande förvaltningsmyndighet till Kungl. Maj:t anmäla de författningsändringar som i övrigt behövs för att en anpassning till ADR av de nationella transportbestäm melserna skall kunna ske. Vi vill understryka nödvändigheten av att en noggrann översyn av de nationella bestämmelserna om transporter av farligt gods kommer till stånd. Det är angeläget att detta sker med största skyndsamhet. I princip bör bestämmelserna angående transporter inom landet kunna skärpas med att den europeiska överenskommelsen träder i kraft för del. Anpassningsarbetet bör i varje fall kunna vara slutfört . Även om långtgående åtgärder vidtas för att olyckor skall undvikas är det inte möjligt att helt hindra att sådana inträffar. Det är därför av stor vikt att de människor som kommer i kontakt med olyckor känner till vilka åtgärder som bör vidtas för att de negativa konsekvenserna i möjligaste mån skall kunna begränsas. Detta gäller givetvis i första hand förare och andra som har direkt med transporter av detta slag att göra. Det gäller också människor som eventuellt befinner sig på olycksplatsen. En utredning bör göras skyndsamt i syfte att finna lämpliga metoder att instruera dem som berörs. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid sin behandling av propositionen 1973:143 hos 1. framhåller angelägenheten av en effektiv och skyndsam anpassning till ADR av bestämmelserna angående transport av farligt gods på väg inom på i motionen anförda grunder samt 2. anhåller om en skyndsam utredning i syfte att finna former för instruktioner angående lämpliga åtgärder till personer som kommer i kontakt med olyckor i samband med transport av farligt gods.
mot · FW022062 · 1973-10-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:144 med förslag om slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Under hänvisning till vad som anförts i motionen 1973:2061 av m. fl. att måtte besluta att grundavdraget för ålders- och förtidspensionärer inom folkpensioneringen års taxering skall ökas till av basbeloppet för ensam pensionär och för var och en av pensionerade makar till av basbeloppet. () () PER () i Gäddvik N. () i Trobro G. ()
mot · FW022065 · 1973-10-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Majds proposition 1973:144 med förslag om slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1973:2064 hemställs att hos Kungl. Maj :t anhåller om 1. tilläggsdirektiv till skatteutredning avseende införandet av ett inflationsskydd i det direkta skattesystemet, 2. förtursbehandling inom 1972 års skatteutredning av frågan om lindrigare beskattning av pensionärernas extrainkomster. /ENKEL (fp)
mot · FW022066 · 1973-10-30 00:00:00 — av i Agnäs m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:144 med förslag om slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Till de grupper som drabbas av orättvisorna i förslaget om slopad folkpensionsavgift och höjda socialförsäkringsavgifter hör trossamfunden, idrotts- och m. fl. har de fria trossamfundens ekonomiska ställning försämrats genom olika statliga åtgärder. Man kan nämna den successiva övergången från direkt till indirekt skatt. Höjningen av socialförsäkringsavgifterna blir en ytterligare belastning. Enligt gjorda beräkningar kommer ideella organisationer härigenom att få en extra skattebelastning på . Denna ökade skattebelastning kan vi inte acceptera, särskilt inte i ett läge då man talar om skattesänkningar. Den negativa inställningen till kraven på avdragsrätt för gåvor till folkrörelserna ter sig också stötande i det här sammanhanget, när vissa grupper får skattelättnader, medan andra får bära kostnaderna. Enligt vår mening är det berättigat att ideella organisationer erhåller kompensation för den extra ekonomiska belastning som orsakas av de höjda socialförsäkringsavgifterna. Med stöd av vad här anförts hemställs att vid behandlingen av propositionen 1973:144 hos Kungl. Maj:t begär förslag till kompensation till de ideella organisationerna för den extra ekonomiska belastning som orsakas dem genom den nya socialförsäkringsavgiften till finansiering av skatteomläggningen. () i Agnäs
mot · FW022067 · 1973-10-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Majrts proposition 1973:144 med förslag om slopande av folkpensionsavgiften, m. m. I proposition 1973:144 om slopande av folkpensionsavgiften m. m. föreslås åtgärder som enligt chefen för skall skapa förutsättningar för ökade realinkomster. Dessa åtgärder avser emellertid huvudsakligen löntagarna, som blir befriade från folkpensionsavgiften. Landets hundratusentals företagare befrias visserligen även de från folkpensionsavgiften men påläggs i stället en särskild socialförsäkringsavgift på av inkomsten upp till 7,5 gånger ATP:s basbelopp (f. n. De företagare som har förhållandevis låga inkomster kommer att få en viss skattelindring, dock betydligt mindre än den som kommer motsvarande löntagargrupper till del, medan företagare med något högre inkomster kommer att få en skatteskärpning genom det nya förslaget. Avsikten med regeringsförslaget är, som framhållits ovan, att genom skatteomläggningen skapa förutsättningar för ökade realinkomster. De ca 500 000 personer, eller av den yrkesverksamma befolkningen, som är företagare undantas emellertid från den skattemässiga möjligheten till realinkomstförstärkning. Det synes oss varken rättvist eller demokratiskt att belasta en viss grupp människor med denna extra pålaga som skattelättnader föreslås för övriga medborgare. För att skapa rättvisa även för denna samhällsgrupp borde ett generellt avdrag motsvarande socialförsäkringsavgiften för egenföretagaren medges. Enligt propositionens förslag, med en avgift på intill 7,5 gånger basbeloppet, skulle i dagens penningvärde ett sådant avdrag maximeras till . I de fall då den debiterade socialförsäkringsavgiften understiger detta belopp bör avdrag ej medges på större belopp än vad som debiterats. För att komma till rätta med de problem som särskilt drabbar egenföretagarna i samband med den föreslagna skatteomläggningen föreslår vi att ett sådant avdrag införes. Med anledning av vad som ovan anförts hemställes att måtte besluta att medge ett generellt avdrag för egenföretagaren på . på den nya socialförsäkringsavgiften, dock högst det för varje egenföretag faktiskt debiterade beloppet. . () i
mot · FW022070 · 1973-10-30 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:145 med förslag till lag om upphävande av lagen (1969:732) om postbanken, m. m. I proposition 1973:145 med förslag om sammanslagning av och postbanken aktualiseras en rad problem. I en partimotion från moderata samlingspartiet framförs olika principiella invändningar, vilka vi delar. Det finns emellertid även andra aspekter som bör beaktas. Avsikten är att den nya skall ombesörja kassatjänst även i de nuvarande postkontoren för i första hand . Detta kommer att medföra att postkontoren kommer att ligga med betydligt större kontanta kassor än . Detta gäller i synnerhet , då de övriga bankerna har stängt. Det är ofrånkomligt att detta leder till ökade risker för personalens säkerhet. Antalet grova brott stiger snabbt. Detta gäller i hög grad post- och bankrån. Säkerhetsanordningarna på postkontoren svarar icke mot de krav som de ökade riskerna för personalen medför. Även på denna punkt framgår klart hur ogenomtänkt och omotiverat propositionens förslag är. Med stöd av det anförda hemställes att måtte besluta avslå proposition 1973:145. HANS () () P.-O. () GOTAB 73 5355 S 1973
mot · FW022071 · 1973-10-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj.ts proposition 1973:146 angående godkännande av överenskommelser mellan och om dels fasta förbindelser över , dels flygtrafikledningstjänst m. m. med anledning av tillkomsten av en dansk flygplats på Saltholm, m. m. I propositionen 1973:146 föreslås att godkänner två överenskommelser mellan och . Den ena överenskommelsen innebär bl. a. att och skall svara för hälften var av kostnaderna för järnvägstunneln mellan och . Vägförbindelsen mellan och skall finansieras med avgifter. I artikel 33 i avtalet stadgas att och träffar särskild överenskommelse om de ytterligare bestämmelser som påkallas för . De järnvägsföretag som trafikerar förbindelsen har att betala de kostnader som färjetransporterna medför. Denna kostnad bortfaller naturligtvis när tunneln byggs. Det är därför naturligt att järnvägsföretagen med avgifter finansierar järnvägstunneln. Järnvägsföretagen kan självfallet i så fall uttaga erforderliga avgifter av konsumenterna-resenärerna respektive godstransporterna. och bör därför med stöd av artikel 33 i avtalet, utreda möjligheterna att uttaga avgifter för järnvägstunnelns finansiering. En sådan avgiftsfinansiering skulle självfallet medverka till att tunnelbygget verkligen kommer till stånd i rimlig tid senast med förbindelsen mellan och . Med stöd av vad som anförts hemställs att vid behandlingen av propositionen 1973:146 beslutar hemställa hos Kungl. Maj :t om överläggningar mellan de svenska och danska regeringarna i syfte att undersöka möjligheterna till avgiftsfinansiering av järnvägstunneln mellan och . () ()
mot · FW022077 · 1973-10-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj.ts proposition 1973:146 angående godkännande av överenskommelser mellan och om dels fasta förbindelser över , dels flygtrafikledningstjänst m. m. med anledning av tillkomsten av en dansk flygplats på Saltholm, m. m. I departementschefens förslag om godkännande av överenskommelserna mellan och om dels fasta förbindelser över , dels flygtrafikledningstjänst m. m. har den planerade fasta förbindelsen mellan och fått en blygsam plats och en kortfattad beskrivning. Detta torde bero på att detaljerna i överenskommelsen mellan länderna i denna del ännu ej är fullt klara. När riksdag nu går att ta ställning till fasta förbindelser över är det dock under den bestämda förutsättningen att båda förbindelserna påbörjas möjligt för att om möjligt stå färdiga 1985. Detta gäller således även järnvägsförbindelsen i Helsingborg-leden. Någon möjlighet bör inte finnas att genom den nämnda särskilda överenskommelsen i anslutning till ändra på den ovan nämnda förutsättningen för beslut, nämligen att båda förbindelserna möjligt skall komma till stånd. Den fasta järnvägsförbindelsen i HH-leden genom tunnel löser på ett smidigt sätt frågan om överföringen av de stora mängder gods och passagerare som överförs via järnvägsvagnar med färjorna mellan och för vidare transport bl. a. till kontinenten. För utvecklingen av näringslivet och turismen i är det mycket angeläget att båda de planerade förbindelserna kommer till stånd. Möjligheten till spårbunden trafik i KM-leden bör därför icke inverka på bedömningen av järnvägstunneln i HH-leden. Åberopande det anförda hemställer vi att uttalar sig för nödvändigheten av att de båda planerade fasta förbindelserna över projekteras parallellt och att arbetet på dem planeras så att förbindelserna såvitt möjligt färdigställs . GOTAB 73 5368 S 1973
mot · FW022079 · 1973-10-31 00:00:00 — av herrar Stridsman och i Holmgården i anledning av Kungl. Majrts proposition 1973:135 angående vissa organisationsfrågor rörande armén. Maj:ts proposition 1973:135 föreslås att ett fredsförband förläggs till . Ett väsentligt motiv för val av förläggningsort har varit regionalpolitiskt. För kommun kommer förbandet att innebära ett nytillskott av arbetstillfällen och en förstärkt bas för ortens servicefunktioner. Man har också i propositionen understrukit vikten av att man försöker planera förbandet och därmed sammanhängande anläggningar på ett sådant sätt, att även ortsbefolkningen kan dra nytta av de gjorda investeringarna. har då den föreslog en förläggning av förbandet till utgått från att ett flygfält måste byggas dels för att det skall bli möjligt att ordna hemtransporter med flyg vid de värnpliktigas helgpermissioner, dels för de rent regionalpolitiska behoven av smidiga transporter. Flera av remissinstanserna har framhållit att en lokalisering av ett förband i övre inland kommer att väsentligt förbättra situationen där genom den utbyggnad av kommunikationerna som blir aktuell. De anser därför att frågan om flygtrafiken måste studeras särskilt. i m. fl. remissinstanser har också framhållit de problem som kan uppstå för de värnpliktiga som förläggs till och har pekat på behovet av särskilda åtgärder för att förbättra bl. a. möjligheterna till hemresor med flyg. Trots att såväl utredningen som remissinstanserna varit ense om behovet av ett flygfält i anslutning till förbandet anmäler departementschefen att han inte är beredd att ta ställning till frågan om ett flygfält i . Därmed låter han saken bero. Såsom tidigare påpekats kommer ett flygfält att vara av stor betydelse såväl från värnpliktssocial synpunkt som med hänsyn till de regionalpolitiska effekterna. Ett flygfält skulle kunna bidra till att göra området mera attraktivt för civila investeringar, och det torde även för turistnäringen i södra inland få en positiv effekt. Mot denna bakgrund anser vi det nödvändigt att frågan om anläggandet av ett flygfält behandlas av i detta sammanhang och att utredningsarbetet snabbt kommer i gång om flygplatsens förläggning och möjliga användningsområden. Det är därvid önskvärt att man inriktar sig på att flygfältet får en sådan lokalisering att det kan betjäna ett så stort område som möjligt inom södra delarna av inland. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid sin behandling av Kungl. Maj:ts proposition 1973:135 beslutar att frågan om anläggande av ett flygfält i samband med fredsförbandet i omgående skall bli föremål för utredning. () i Holmgården
mot · FW022088 · 1973-11-01 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:165 med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder. En fortsatt satsning på vuxenutbildningen är en av de kanske mest angelägna åtgärderna på utbildningsområdet. Insatserna bör framför allt gälla de grupper som har en kort grundutbildning sex- eller sjuårig folkskola och/eller dem för vilka otillräcklig utbildning försvårar ett utträde på arbetsmarknaden. 1 det senare avseendet är det framför allt de hemarbetande kvinnorna som kommer i blickpunkten. För att insatserna inom vuxenutbildningen skall nå de mest angelägna grupperna är det nödvändigt att eliminera studiehinder av olika slag. Framför allt är avsaknaden av ett studieekonomiskt stöd, avpassat efter de vuxenstuderandes behov, ett besvärande hinder i dagens läge. På ett annat plan hindrar problemet med att ordna barnpassning under de timmar av dagen då undervisning pågår många framför allt kvinnor från att delta i undervisningen. Problemet har uppmärksammats av bl. a. LOs arbetsgrupp för vuxenutbildningsfrågor (LOVUX) och under försöksverksamheten med uppsökande insatser inom ramen för FÖVUX. Inom en del kommuner har man försökt underlätta deltagande i vuxenstudier genom att ordna barnparkering i anslutning till undervisningslokalerna, vilket givit positiva erfarenheter. Insatser av det slaget är emellertid ännu förhållandevis sällsynta, och det finns därför anledning att stimulera kommunerna att vidta åtgärder för att bereda vuxenstuderande föräldrar möjlighet att få barntillsynen ordnad under de tider då undervisningen pågår. Kommunerna bör därför utöver existerande bidrag till barnstugor beredas möjlighet att få ett 50-procentigt bidrag till kostnaderna för att ordna barnparkering, dvs. möjlighet till barntillsyn i samband med vuxenundervisning något som också skulle ge ett ökat antal arbetstillfällen inom den kommunala sektorn. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att på tilläggsstat I för /74 anslå 5 milj. kr. för bidrag till kommuner för barntillsyn i samband med vuxenundervisning, att utgå av kommunens kostnader.
mot · FW022090 · 1973-11-01 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:165 med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder. I propositionen 1973:165, bilaga 1, punkten D 1, föreslås att till Bidrag till social hemhjälp på tilläggsstat I till riksstaten för /74 anvisar ett förslagsanslag av . samt godkänner de av chefen för förordade grunderna för bidrag till social hemhjälp för . De av departementschefen förordade grunderna för bidraget innebär i korthet att statsbidraget till den av kommunerna bedrivna sociala hemhjälpen skall för utgå av statsbidragsgilla kostnader i stället för med nuvarande av nämnda kostnader. Schematiskt beräknat av de statsbidragsberättigade kostnaderna , eller ett belopp beräknat till 120 'milj. kr., bör utbetalas som förskott på statsbidraget för verksamheten . Syftet med höjningen av statsbidraget anges vara att underlätta för kommunerna att utvidga sin verksamhet med social hemhjälp och stärka sysselsättningen. Departementschefen förutsätter att kommunerna helt skall använda de utökade resurserna till nyanställning av personal eller till utökad arbetstid för befintlig personal. Som departementschefen anför utgör verksamheten med social hemhjälp ett viktigt inslag i samhällets sociala service, och den är av särskild betydelse för åldringar och handikappade. För att säkerställa att de utökade resurserna verkligen kommer den verksamhet till godo som departementschefen förutsätter bör enligt min mening grunderna för bidrag till social hemhjälp för utformas så, att för nytillkommande verksamhet bidrag utgår av statsbidragsgilla kostnader under , medan för i hittillsvarande omfattning fortgående verksamhet bidraget bestäms till av kostnaderna. Det torde få ankomma på Kungl. Maj:t att meddela erforderliga föreskrifter för utbetalningen av bidragen i enlighet med de nu förordade grunderna. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att vid behandlingen av proposition 1973:165, bilaga 1, punkten D 1, godkänner de i motionen förordade grunderna för bidrag till social hemhjälp för . GOTAB 73 5388 S 1973