ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW02945 · 1973-01-24 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till återlån från allmänna pensionsfonden. framhöll departementschefen i proposition nr 100 att en betydande del av AP-fondens medel borde återlånas till dem som erlagt avgifterna. Utvecklingen har emellertid visat att departementschefens ambitioner i det avseendet inte kunnat fullföljas, vilket framgår av följande uppställning: Återlån totalt mkr. Återlån i % av fondens totalplaceringar Återlån under fondstyrelse III i % av fondens totala placeringar Totalsiffran för återlånen, senast av fondens totala placeringar och därtill avtagande, kan näppeligen anses motsvara en betydande del». Än mer otillfredsställande är att de minsta företagen, de som sysselsätter 20 personer och färre, har så små möjligheter till återlån att de endast åtnjuter sådana lån i relation till fondplaceringarna. Att möjligheterna till återlån är så pass begränsade vilket främst gäller den mindre företagsamheten har sin grund i gällande regler. De föranstaltar att kreditinrättningarna endast får låna från AP-fonden under förutsättning att de lånar ut lika mycket till avgiftsbetalare. Avgiften måste då vara dubbelt så stor som högsta lånebeloppet, och det är det vid lånetillfället närmast föregående årets avgifter som utgör underlag. Minsta lånesumma utgör . Enligt vår mening bör möjligheterna att förbättra återlånesituationen för främst den mindre och medelstora företagsamheten förbättras. Olika tillvägagångssätt och kombinationer av dem kan tillämpas, t. ex. högre återlånesats i relation till underlaget, ackumulerat underlag genom avgifter, förlängd amorteringstid m. m. I sammanhanget bör övervägas huruvida den mindre och medelstora företagsamheten även på annat sätt än genom återlån kan erbjudas förbättrad tillgång till lånemedel från AP-fonden, utöver vad hantverks- och industrilåne fonden, nuvarande statliga industrilånegarantier, AB Industrikredit, AB Företagskredit samt kan medge. förslag i dess 1972 avgivna betänkande (SOU 1972:63) innebär ingen lösning av det här aktualiserade problemet. Det är där dels fråga om riskkapital, dels om engagemang i större företag, som är satta på aktiebolag. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär förslag syftande till ökad tillgång till lånemedel från AP-fonden speciellt för de små och medelstora företagen. P. O. () () () () () () () () i
mot · FW02946 · 1973-01-24 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att sänka mindre företagares kostnader för egen utbildning. Både inom näringslivet och på andra samhällsområden har utbildningsstandarden en avgörande betydelse för utvecklingsmöjligheterna. Företagen ökar också successivt sina ansträngningar för att ge såväl de anställda som företagarna själva möjligheter till fortbildning. Flera undersökningar tyder på att den mindre företagsamheten släpat efter när det gäller utbildningsstandarden. Delvis kan det förklaras med att både företagare och anställda av tradition fått sin huvudsakliga utbildning genom praktiskt yrkesarbete och att utbildningskraven stegrats mycket starkt . I takt med att kunskapskraven ökat även inom de mindre företagen på sådana områden som ekonomisk planering, redovisning och marknadsföring m. m. har dock intresset för utbildningsfrågorna vuxit på ett markant sätt, inte minst bland företagarna själva. Staten har försökt stimulera och tillmötesgå detta intresse genom ökade anslag och genom att själv ordna kvalificerade kurser. Kursverksamheten handhas till stor del av . Dessa utbildningsmöjligheter utnyttjas dock tyvärr inte alltid i den utsträckning som borde vara fallet. En viktig anledning till detta är utan tvekan att deltagande i olika kurser ofta ställer sig dyrt. Utöver det produktionsbortfall som bortvaron från företaget leder till är kursavgifterna dessutom alltför höga. Det hänger i sin tur samman med att SIFU:s kursavgifter enligt beslut av statsmakterna skall täcka viss del av institutets kostnader. Denna kursverksamhet skiljer sig därigenom från den utbildning som samhället i övrigt erbjuder på vuxenutbildningsområdet, eftersom den senare i regel är kostnadsfri. I allmänhet kan dock företagets kostnader hållas på rimlig nivå när det är fråga om utbildningskostnader för anställda. Sådana kostnader kan nämligen dras av i deklarationen. Företagarnas egna utbildningskostnader belastar däremot företaget i dess helhet. Det är därför enligt vår uppfattning mycket angeläget att kostnaderna för de mindre företagarnas egen fortbildning kan sänkas. En väg för att uppnå detta är givetvis att sänka kursavgifterna i den statliga och statligt understödda kursverksamheten. Avdragsrätt vid taxeringen för företagarnas egna utbildningskostnader bryter visserligen mot tillämpade skatteprinciper. Det bör enligt vår uppfattning ändå övervägas att tillåta avdrag för direkta kurskostnader, när det är fråga om utbildning som är av direkt betydelse för verksamheten i företaget. Den olikhet som föreligger sett från företagets synpunkt när det gäller företagarens egna och de anställdas kurskostnader skulle därmed bortfalla. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. anhåller om utredning och förslag syftande till att sänka de mindre företagarnas kostnader för egen utbildning i enlighet med vad som har anförts i mo () i Heden () i Ulfsbyn N. , 1972
mot · FW02947 · 1973-01-24 00:00:00 — av m. fl. angående nedskärningen av antalet arkivarbetare. Antalet sysselsatta i arkivarbete har ökat kraftigt . 1968 fanns det 4 900 arkivarbetare, 1969 fanns det 6 600, 1970 8 400 och var antalet arkivarbetare 9 300. Under den högkonjunktur som då rådde ökades alltså antalet arkivarbetare. Men när lågkonjunkturen inträffade, vilken ytterligare försvårade de handikappades möjligheter på arbetsmarknaden, utgick ett cirkulär från AMS om att antalet arkivarbetare ej fick överskrida 9 000. Det innebar i realiteten att som lågkonjunkturen inträffade pressades antalet arkivarbetare ned. Efter hand tvingades man ändå överskrida de beslutade 9 000. Under den lågkonjunktur som rått har köerna till arbetsvärden stigit snabbt. Under 1972 fattades ett beslut om att anvisa ytterligare till arkivarbetare, så att antalet kunde ökas. Denna ökning skulle dock vara en temporär ökning. I årets statsverksproposition säger föredragande departementschefen att det anvisade anslaget på medger att antalet sysselsatta i arkivarbete under innevarande budgetår kan ökas från tidigare beräknade 10 000 till 13 000. Men att man under nästa budgetår åter successivt skall minska antalet arkivarbetare till 10 000. Orsaken till att man beräknar en nedskärning efter är förmodligen den väntade konjunkturuppgången, som man hoppas skall medföra att den svårplacerade arbetskraften får det lättare på den öppna marknaden. Under den förra högkonjunkturen ökade dock antalet arbetsvårdssökande, som andelen placerade på den öppna marknaden av de arbetsvårdssökande stadigt minskade. En konjunkturuppgång behöver sålunda inte innebära att det blir lättare för den svårplacerade arbetskraften. var 10 400 sysselsatta i arkivarbete, som 5 600 stod i kö för någon form av skyddat arbete inklusive arkivarbete och 18 700 var under utredning. En ökning av antalet arkivarbetare till 13 000 är därför mycket välkommen. Väsentligt är dock att inga försämringar sker för de svårplacerade efter , då antalet åter skall pressas ned till 10 000. Från sida har under hand förklarats att den tillämnade minskningen skall åstadkommas endast genom naturlig avgång. Detta är givetvis tacknämligt, men det får dessutom understrykas att nedskärningen heller inte får leda till nyanställningsstopp inom arkivarbetena så länge det fortfarande finns en stor kö av sökande från arbetsvärden som befunnits lämpliga för sådana arbeten. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar som sin mening att den föreslagna minskningen av antalet arkivarbetare skall åstadkommas genom naturlig avgång och ej får leda till nyanställningsstopp i arkivarbeten så länge det finns en stor kö av sökande från arbetsvärden som befunnits lämpliga för sådana arbeten. () ()
mot · FW02949 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om byggande av enskilda vägar som statskommunala beredskapsarbeten. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 754 hemställes att vid behandling av elfte huvudtiteln måtte uttala att byggande av enskilda vägar må kunna ske som statskommunala beredskapsarbeten. () i Bäckmora
mot · FW02950 · 1973-01-25 00:00:00 — om införlivande av med det inre stödområdet. Den grundläggande principen vid kommunreformens genomförande var kommunernas självbestämmanderätt. I praktiken har det visat sig att en del kommuner mot sin vilja fått gå med på sammanslagningar. I begär två kommuner nu att få uppskov med sammanläggningen . Det är och , som båda anser sig uppnå optimal utvecklingsmöjlighet och de flesta fördelar genom att förbli i samma läge som . skall föras till kommunblock, som består av och landskommun, vilka båda klart hör till kustlandet och ligger i relativ närhet till . är däremot inlandskommun med en annan prägel och på samma avstånd från kusten som t. ex. kommun, som för sin del hör till det inre stödområdet. För ter det sig självklart att en förening med innebär i huvudsak nackdelar. Kommunen vill förbli oberoende även och anser sig ha de bästa förutsättningarna som kommun med de nuvarande gränserna, om därtill det speciella sysselsättningsstödet för inre stödområdet kan utgå för etableringar inom kommunen. Även kommun motsätter sig en sammanläggning och vill fortsätta i nuvarande storlek. Kommunen har blomstrat upp och har lyckats väl samt har ett relativt gott läge i gränstrakten mellan tre län och vid . Det finns ingen anledning räkna med att en förening med andra kommuner skulle vara en fördel för kommunen. Med hänsyn till den kommunala självbestämmanderätten bör alltså få uppskov tills vidare med sammanläggningen bl. a. med tanke på att erfarenheter från andra sammanläggningar kan vinnas. Med hänvisning till det anförda hemställes1 att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att i må föras till det s. k. inre stödområdet. () i Agnäs 1 (Se även motion 1973:955.)
mot · FW02951 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lokaliseringsstöd till riksanläggningar för hälso- och sjukvård inom stödområdet. Inom vissa delar av det allmänna stödområdet finns större eller mindre anläggningar, s. k. riksanläggningar, för hälso- och sjukvård. Klimatiska och andra förhållanden har medverkat till att ett flertal sådana anläggningar förlagts till området. Erfarenheterna har varit mycket goda för denna form av hälso- och sjukvård. Den har på ett aktivt sätt medverkat till patienternas tillfrisknande men jämväl också bidragit till stora möjligheter för att skapa sysselsättning av arbetskraft inom berörda områden. Anläggningarna har dessutom på andra sätt positivt påverkat utvecklingen inom övriga näringar och den sociala servicen. Lokaliseringen av sådan hälso- och sjukvård har till stor del berett den kvinnliga arbetskraften möjligheter till arbete. I stora delar av de aktuella områdena erbjudes den kvinnliga arbetskraften ofta icke någon möjlighet till arbete i den öppna arbetsmarknaden. På grund av de positiva faktorer denna vårdform har borde ökade möjligheter skapas för utrymme inom den lokaliseringspolitiska stödverksamheten för dylika anläggningar. Tyvärr finns icke dessa möjligheter av stödobjekt eller stödberättigad verksamhet. Med stöd av det anförda hemställes att måtte besluta att riksanläggningar för hälso- och sjukvård förlagda inom stödområdet blir berättigade till lokaliseringsstöd. PER () () i Gäddvik i Agnäs
mot · FW02952 · 1973-01-24 00:00:00 — av i m. fl. angående löneavdraget för tjänsteman som är tjänstledig för riks' dagsmannauppdrag. Alla politiska partier torde numera använda ordet jämlikhet såsom varande en del av sitt politiska budskap. Ordet har olika innebörd beroende på vilket parti som ger uttryck för en jämlikhetspolitisk uppfattning. Alla människors lika värde och rättigheter anger vi inom som grundvalen för vår politik. De jämlikhetspolitiska strävandena torde emellertid för alla partier innebära ett undanröjande av obefogade privilegier. I vårt land har vi onekligen gjort en hel del framsteg i det avseendet. Man kan peka på t. ex. hur tidigare de besuttna hade privilegier på skolans område. Att vi formellt nått en jämlikare situation innebär emellertid inte att man får slå sig till ro. Ännu finns avsevärda klyftor i samhället att överbrygga, och ett omfattande opinionsbildande arbete måste bedrivas för att klara detta. Det är i det sammahanget orimligt att de främsta opinionsbildarna skall ha oskäliga privilegier på det sätt som vissa riksdagsmän har. Enligt allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (AST) skall tjänsteman för tid då han är tjänstledig på grund av uppdrag som ledamot av eller kyrkomötet eller som revisor vidkännas s. k. B-avdrag förhöjt . I nedanstående tabell ges exempel på hur mycket en tjänsteman får behålla av sin bruttomånadslön under tjänstledighet för riksdagsmannauppdrag. I vårt parti har tidigare denna fråga aktualiserats. Vi gör det i medvetande om att dessa problemställningar löses genom förhandlingar i allmänna avtal. Vi anser emellertid att måste vara oförhindrad att göra ett uttalande om de olika förmåner och privilegier som riksdagsmännen får. En grundläggande princip måste vara att ersättning utgår för utfört arbete. Detta innebär att det arbete en riksdagsman lägger ner på ett civilt jobb inte pågår skall ersättas lönemässigt i vanlig ordning, lika väl som att andra smärre sysslor som utföres parallellt med riksdagsarbetet skall ersättas s. k. extraknäck. Däremot finner vi det vara helt felaktigt att staten betalar ut två löner om bara ett arbete utföres. Man kan också finna ett demokratiskt motiv för att så inte bör ske. Om det nämligen är så att en facklig organisation avstår från generella lönelyft för att ge riksdagsmän en speciell favör så kan detta ses som ett sätt att knyta riksdagsmannen närmare organisationen än riksdagsmannens väljare har avsett. Vi vill också betona att förändringar i vad gäller riksdagsmännens olika löneförmåner inte får påverka anställningsförhållandena. Frågeställningar av den typen saknar enligt vår mening helt samband med beräknandet av löneavdraget vid tjänstledighet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uttalar att statstjänsteman vid tjänstledighet för offentligt uppdrag som ledamot av bör vidkännas Cavdrag. () ()
mot · FW02953 · 1973-01-25 00:00:00 — av herrar Stridsman och i Höltagården om vidgade möjligheter att anlita yngre arbetskraft vid industriella har för sedan påbörjat industriella beredskapsarbeten i , och . Målsättningen är att cirka 100 personer skall få sysselsättning vid vart och ett av arbetsställena. Vi vill uttala vår tillfredsställelse över att dessa industriella storarbetsplatser inrättats i de tre ovannämnda kommunerna. Enligt nuvarande bestämmelser skall de industriella beredskapsarbetena i första hand avse arbetskraft som är svårplacerad på den öppna arbetsmarknaden. Bestämmelsen innebär i praktisk tillämpning att ungdomar inte får anställas på de industriella storarbetsplatserna. Enligt vår mening bör undantag från bestämmelserna kunna göras även för yngre åldersgrupper när industriella storarbetsplatser lokaliseras till kommuner där alternativ sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden inte kan erhållas. Från , och kommuner har utflyttningen av särskilt ungdom varit mycket stor på grund av att sysselsättning saknats. Nämnas kan att inom de ter kommunerna av de åldersgrupper som 1965 var (1970 ) har flyttat . Det allvarliga är att från dessa utflyttningskommuner tvingas framför allt de fruktsammaste åldrarna att flytta. Ett karakteristiskt drag i sammanhanget är att utflyttningen reducerat de yngre kvinnogrupperna snabbare än motsvarande grupper av män. De uppgifter som inhämtats ger enligt nedanstående sammanställning en bekräftelse på att yngre åldersgrupper inte erhållit anställning vid storarbetsplatsema med undantag för två anvisade personer i och en på städ- och kontorssidan i . (mekanisk verkstad) Vi vill understryka vår positiva inställning till att äldre och medelålders grupper fått sysselsättning vid de industriella storarbetsplatserna i ovannämnda kommuner. Men enligt vår mening bör det inte råda ett motsatsförhållande om även de yngre åldersgrupperna får arbete. Målsättningen, cirka 100 nya arbetsplatser i var och en av kommunerna , och , är ännu långt ifrån uppnådd, varför det i fortsättningen bör ges utrymme även för ungdomen att erhålla sysselsättning vid storarbetsplatserna. Som framgår av den ovan lämnade redovisningen är antalet anställda kvinnor i förhållande till männen betydligt lägre. Undantaget är den mekaniska verkstaden i . Vi vill framhålla det angelägna i att kvinnor i fortsättningen i större utsträckning beredes sysselsättning vid dessa storarbetsplatser. Med de små valmöjligheter till sysselsättning som finns i de tre ovan nämnda kommunerna bör de dit lokaliserade industriella storarbetsplatsema betraktas som en del av den sysselsättning som bjuds på den öppna marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts rörande anställning av yngre åldersgrupper vid de industriella storarbetsplatsema i , och . () ()
mot · FW02954 · 1973-01-25 00:00:00 — om bidrag till ändring av fritidshus för att tillgodose handikappads behov. I årets statsverksproposition föreslås väsentliga förbättringar av stödet för inredning av bostäder åt handikappade. Nya grupper av handikappade får tillgång till denna form av bostadsstöd som också bidragsbestämmelsema anpassas till de särskilda behov som finns med hänsyn till olika slag av handikapp. a. ett avseende har man emellertid icke tillgodosett de krav som framförts av till handikapputredningen och i remissyttrande över utredningen. Det gäller möjligheterna att i viss utsträckning också kunna erhålla bidrag till ändringar i fritidshus. Det är alltmer vanligt att människor som bor i större tätorter skaffar sig fritidshus för att härigenom få den avkoppling och rekreation som de känner starkt behov av. För många handikappade är möjligheterna till miljöbyte starkt begränsade, varför familjer med handikappade anförvanter ofta söker skaffa ett fritidshus för att lösa ett gemensamt rekreationsbehov. Inte minst bekymmersamt blir det i sådana fall där familjen har ett fritidshus och någon familjemedlem plötsligt blir rörelsehindrad. I sådana fall finns det ett mycket starkt behov av ekonomiskt stöd till ändringar i fritidsbostaden för att den handikappade familjemedlemmen skall kunna vistas i fritidshuset. De ändringar det främst gäller är entréförhållandena och utformningen av toaletter. Det är också i dessa avseenden som dagens fritidshus har de största bristerna från handikappsynpunkt. bör därför få möjligheter att efter prövning i varje särskilt fall lämna bidrag till åtgärder för att göra fritidsbostaden tillgänglig. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att anpassningsbidrag måtte utgå även till ändringar i fritidshus efter särskild prövning av kungl, .
mot · FW02955 · 1973-01-25 00:00:00 — om uppskov med sammanläggning till respektive kommunblock av och kommuner. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 950 hemställs att och kommun beviljas uppskov tills vidare med sammanläggning till respektive kommunblock. () i Agnäs
mot · FW02956 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om tillskapande av en sysselsättningsstatistik. Vi har på den svenska arbetsmarknaden fler sysselsatta människor än , ett förhållande som inte redovisas i samband med den kontinuerliga arbetslöshetsräkning som sker . Den arbetslöshetsstatistik som allmänheten, via massmedia får ta del av anger hur många arbetslösa personer det finns i förhållande till senaste månadsredovisningen plus hur många lediga platser som finns obesatta. Vi borde som vi ser det också ha kontinuerliga rapporter över hur många personer som beretts sysselsättning. Detta borde nu också vara praktiskt möjligt efter beslut angående informationstjänsten. Vi borde med andra ord vara mogna för en övergång från arbetslöshetsstatistik till sysselsättningsstatistik. Det är allmän omvittnat, att de siffror som redovisas inte säger allt om rådande förhållanden på den svenska arbetsmarknaden. Allmänheten får helt enkelt inte reda på sysselsättningsgraden. Det måste vara lika viktigt för allmänheten att bli informerad om hur många människor som är yrkesverksamma som om hur många som är anmälda som arbetslösa. Det borde gå att ändra på informationsflödet och ta in nya uppgifter. En övergång från arbetslöshetsstatistik till sysselsättningsstatistik skulle också ge mer substans åt statistiken. Som situationen är finns det inte mindre än tre olika typer av undersökningar, vilket bidrar till att det råder en viss förbistring på området. Det är följaktligen svårt att få ett riktigt grepp om sysselsättningssituationen. Man har bland annat från föreslagit att arbetsgivarna skulle åläggas att till förmedlingarna anmäla sitt behov av arbetskraft. Det borde i sammanhanget också kunna gå att ålägga arbetsgivarna att till förmedlingarna lämna uppgifter över nyrespektive återanställda. Vi är medvetna om att arbetslöshetsstatistiken efter hand förbättrats och att vi har en mera fyllig statistik än . Ändock anser vi att det återstår en del innan vi får en från alla synpunkter rättvis sysselsättningsredovisning. Med stöd av vad som anförts föreslår vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om en översyn av den kontinuerliga arbetslöshetsräkningen så att möjligheter skapas att erhålla en sysselsättningsstatistik. () ()
mot · FW02960 · 1973-01-26 00:00:00 — om en skylt med texten »riksdag» på fasad mot . Den nya byggnad vid i som inrymmer nuvarande lokaler har inte någon yttre angivelse vad det är för slags lokaler i denna byggnad. Den gamla riksdagshusbyggnaden har inskriptionen mot där det med relativt stora bokstäver står orden RIKSDAG. För personer som kommer till och icke är bekanta med huvudstadens bebyggelse kan det föreligga oklarhet om det är de ser. Det är ofta så att större byggnader innehållande viktigare institutioner ofta är utmärkta med namn eller annan inskription. Med stöd av vad som anförts hemställes att måtte ge i uppdrag att utreda frågan om uppsättande på det nya av en namnskylt mot , som anger att denna byggnad innehåller riksdag. () i Glömminge