mot · FW02432 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående utbetalningen av bostadstilläggen. 1973, bilaga 7, föreslås att utbetalningen av bostadstilläggen skall förändras genom ett tudelningssystem varvid de statliga bostadstilläggen liksom nu skall utbetalas direkt till familjerna medan utbetalningen av de kommunala bostadstilläggen från skall utbetalas till fastighetsägarna och avräknas från hyreskostnaden. Det föreslås också, på grundval av familjepolitiska kommitténs förslag, att de senare i fortsättningen benämns statskommunala bostadstillägg, men däremot föreslås ingen ändring av benämningen på de statliga bostadstilläggen trots att kommittén föreslagit att dessa, eftersom de numera utgör ett inkomstprövat konsumtionsstöd utan anknytning till bostadskostnaden, skulle benämnas barntillägg. Frågan om utbetalningen av bostadstilläggen har varit föremål för debatt sedan de infördes och ersatte de förut utgående familjebostadsbidragen, vilka betalades ut till fastighetsägarna. Ett flertal motioner med krav om utbetalning till fastighetsägarna har också väckts i . Motiveringarna för en återgång till en utbetalning enligt det gamla systemet har varit många, men som ett skäl har man åberopat barnfamiljernas bristande förmåga, eller vilja, att betala sina hyror. Det har hävdats i debatten att bostadsföretagen gjort stora förluster på grund av bristande hyresinbetalningar. , som haft i uppdrag att bl. a. utreda frågan om hyresförluster på grund av bristande betalning från mottagare av bostadstillägg, har i sitt betänkande redogjort för en del undersökningar och kommit fram till att minskningen av hyresförlusterna om bostadstilläggen skulle utbetalas direkt till fastighetsägarna i realiteten skulle bli mycket små. Undersökningarna visar nämligen att hyresförlusterna - avseende samtliga hyresgäster, således även andra än barnfamiljer - understeg av bostadsföretagens totala hyresintäkter. Ett ovägt medeltal för de företag som svarat var . Det kan därför knappast åberopas att hyresförlusterna genom bristande hyresbetalningar skulle vara ett bärande skäl för en övergång till utbetalning direkt till fastighetsägarna. Det har numera blivit vanligare med en annan argumentation, nämligen att tala om bruttohyra och nettohyra eller att sätta ett billigare pris på lägenheterna så att familjerna har råd att efterfråga bostäder i nyproduktionen. Ett sådant resonemang kan i och för sig vara förledande, men man bör ha klart för sig att lägenheterna varken blir billigare eller dyrare vilket system man än väljer, dvs. antingen familjen kvitterar ut ett statskommunalt bostadstillägg eller detta avräknas mot hyran av fastighetsägaren. anför också att oavsett om bostadstilläggen betalas ut till hyresvärden eller ej skall de ju komma barnfamiljerna - respektive folkpensionärerna till godo. Om en familj står i en valsituation när det gäller att flytta till en dyrare bostad, torde familjen normalt få eller ta reda på såväl den faktiska hyran som storleken av det kommunala bostadstillägg som kan påräknas oberoende av hur detta sedan betalas ut. Kommittén kommer fram till att även de kommunala bostadstilläggen fortsättningsvis skall utbetalas direkt till familjerna. Bland de starkt vägande skäl för en sådan ordning, som man åberopar, är bl. a. de krav på integritetsskydd som familjerna har rätt att ställa och som knappast annars kan uppfyllas, eftersom fastighetsägarna inte är något offentligt organ med skyldighet att iaktta sekretess. En majoritet av remissorganen har tillstyrkt kommitténs förslag till regler för utbetalning av bostadstillägg eller lämnat det utan erinran. Det bör framhållas att endast tre kommuner förordar utbetalning direkt till fastighetsägarna och att det framför allt är byggintressenter som förordar en sådan förändring av utbetalningarna. Det torde i huvudsak vara endast ett remissorgan, LO, som mer engagerat gått in för att föreslå ett tudelningssystern, dvs. att de statliga bostadstilläggen utbetalas till familjerna och de kommunala till fastighetsägarna, som . Maj: t nu förelägger . LO har i remissyttrandet tagit en klar ställning för de statliga bostadstilläggens karaktär av inkomstprövat konsumtionsstöd och förordar i likhet med kommittén att dessa i fortsättningen benämns barntillägg. När det gäller benämningen har dock inte Kungl. Maj: t följt familjepolitiska kommittén, eller LO, trots sitt förslag om fortsatt utbetalning till familjerna av denna del och trots förändringen av benämningen på de kommunala bostadstilläggen till statskommunala bostadstillägg. Enligt vår mening är det analogt att gå över till annan benämning även av de förstnämnda, eftersom de helt saknar bostadsanknytning, medan de statskommunala bostadstilläggen har en sådan anknytning oavsett vilken utbetalningsform man väljer. De utgår ju otvivelaktigt på grundval av den bostadskostnad som familjerna har och har således en inbyggd, stimulerande effekt när det gäller valet av bostad. De remissorgan som förordat en utbetalning av bostadstilläggen till fastighetsägarna torde ha utgått från att både de statliga och de kommunala tilläggen skulle utbetalas direkt till fastighetsägarna. Det kan därför anföras att frågan om ett tudelningssystem knappast blivit föremål för någon djupare analys av remissorganen, och det kvarstår en rad frågeställningar när det gäller ökade administrativa kostnader för både kommuner och bostadsföretag, ökat krångel och kanske inte minst när det gäller frågan om integritetsskyddet. Maj: t bestyrker själv det sistnämnda genom att vilja föreslå undantag i vissa fall och att framställning kan göras om att medge utbetalning direkt till familjen när särskilda skäl talar mot att bidraget betalas till hyresvärden. Undantaget skulle gälla främst för familjer i tvåfamilj shus. För vår del kan vi inte finna någon väsentlig skillnad om familjen bor i ett tvåfamiljshus eller en något större fastighet. I synnerhet i de fall värden själv bor i fastigheten eller att hyresavin går ut via fastighetsskötaren (en inte alltför ovanlig företeelse ens i större hyresfastigheter) kan knappast integritetsskyddet sägas vara uppfyllt. Det är diskutabelt om det ens förhåller sig så i fråga om mycket stora fastighetsförvaltningar. Det skulle vara av stort intresse att veta om kommunerna är intresserade av ett system som för deras vidkommande innebär ökad administration, likaså hur många fastighetsförvaltningar som gärna skulle vilja slippa den extra administration som de kommer att få genom ett nytt utbetalningssystem. Otvivelaktigt kan också hyreskostnaderna komma att påverkas genom det föreslagna systemet. Det bör observeras att ett mycket stort antal av de barnfamiljer som uppbär bostadstillägg kvitterar ut mycket små belopp. Att införa en slags tredubbel utbetalningsrutin för familjer som kvitterar ut några tior kan förefalla som en överloppsgärning. I detta sammanhang bör erinras om familjepolitiska kommitténs förslag om att det familjepolitiska stödet successivt överflyttas och administreras av försäkringskassorna och . Frågan har varit föremål för utredning av i samarbete med kommittén, och det föreslås att utbetalningen av de allmänna barnbidragen överflyttas redan från och att skall vara tillsynsmyndighet och svara för utbetalningen genom den nya ADB-anläggningen i . Administrationen kommer därmed att motsvara den som gäller bl. a. folkpensionerna. Kommunerna kommer i detta sammanhang att avlastas betydande administrationskostnader, men också totalt har det beräknats att rationaliseringsvinster kan göras. Maj: t tillstyrker förslaget om en omläggning av de allmänna barnbidragens administration från . När det gäller den framtida administrationen av bostadstilläggen tar dock inte Kungl. Maj: t ställning till familjepolitiska kommitténs förslag och uttalade önskemål om en överflyttning utan anser att administrationen, liksom frågan om inkomstprövningen av bostadstilläggen, bör utredas ytterligare och att detta utredningsarbete bör genomföras i samråd med , och den för och statskontoret gemensamma s. k. . Att i samband med den föreslagna utredningen övergå till ett utbetalningssystem som kan motverka möjligheterna att få till stånd snabba och rationella rutiner för utbetalningen och således betydande rationaliseringsvinster synes oss mindre välbetänkt. Det finns i stället mycket starka skäl som talar för ett uppskjutande av ställningstagandet i utbetalningsfrågan, och utredningen bör därför också få i uppdrag att överväga denna fråga i det fortsatta utredningsarbetet. Genom att systemet i fortsättningen skall omfatta en ny, stor grupp, nämligen låginkomsttagare utan barn, finns ytterligare skäl att avvakta när det gäller utbetalningen. En äldre låginkomsttagare skulle annars komma att få bostadstillägg genom avdrag på hyran, och kanske ett mycket lågt sådant, men efter något eller kvittera ut ett betydligt högre bostadstillägg till pensionärer på egen hand. Det kan således åberopas en råd principiella, ekonomiska och praktiska skäl för ett uppskjutande av ställningstagandet när det gäller utbetalningen av bostadstilläggen. Vi anser därför att frågan bör prövas på nytt genom den utredning som har att framlägga förslag om inkomstprövning och framtida administration. De statskommunala bostadstilläggen bör därför, innan ställning kan tas till hela frågan, även fortsättningsvis betalas ut direkt till familjerna. I de fall det förekommer upprepat uteblivande av hyresinbetalningar från familjer eller ensamstående med statskommunala bostadstillägg bör beslut om ändrad utbetalning kunna fattas efter ansökan från fastighetsägaren. Ett sådant beslut bör ske av förmedlingsorganet i samråd med socialnämnd och länsbostadsnämnd. På grundval av de statliga bostadstilläggens allmänna konsumtionsinriktning anser vi att de i fortsättningen bör benämnas barntillägg. Med hänvisning till det anförda hemställer vi a) att frågan om utbetalningen av bostadstilläggen görs till föremål för ny utredning, b) att, i avvaktan på utredning, de statskommunala bostadstilläggen utbetalas direkt till familjerna, c) att förmedlingsorganet i samråd med socialnämnd och länsbostadsnämnd i fall av utebliven hyresinbetalning kan förorda om annan betalningsmottagare av statskommunala bostadstillägg, d) att de statliga bostadstilläggen från benämns barntillägg.