mot · FW021821 · 1973-04-10 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:44 angående ändringar i skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. I propositionen 1973:44 ang. ändringar i skatteutjämningssystemet för kommunerna framhåller departementschefen att ärenden om extra skatteutjämningsbidrag i fortsättningen skall prövas från fall till fall med hänsyn till den sökande kommunens situation. Några speciella kriterier för extra bidrag anges inte. Dock framhålles att en kommun i sin ansökan skall kunna påvisa antingen att något speciellt inträffat varöver kommunen inte kunnat råda och som påtagligt försämrat dess ekonomi eller att dess ekonomiska situation eljest är sådan att det framstår som skäligt att komplettera den ordinarie bidragsgivningen. Över huvud taget har diskussionen, enligt vår mening, något ensidigt haft som utgångspunkt de kommuner, oftast då avfolkningskommuner, som fått vidkännas fortgående försämring av skattekraften. I vad gäller de extra bidragen har dessa också i ansenlig omfattning gått till just sådana kommuner, inte sällan belägna inom glesbygdsområden, där t. ex. kostnaderna för skolskjutsarna blivit orimligt betungande. Det är både förklarligt och försvarligt att skatteutjämningssystemets positiva verkningar för sådana kommuner och områden i landet kommit att stå i förgrunden. Emellertid förtjänar det påpekas att också tillväxtkommuner kan få vidkännas svåra ekonomiska påfrestningar under skeden av intensiv utbyggnad. Som regel är dock belastningen temporär, vilket kan förklara varför problemen inte tillmätts nämnvärd vikt i den rikspolitiska debatten. Bland de stora städernas kranskommuner finns ett antal fall som förtjänar att uppmärksammas från den angivna utgångspunkten. Ett i tiden aktuellt exempel är , som hade den kraftigaste befolkningsökningen av samtliga kommuner i landet. Den nämnda kommunens närmast extrema tillväxt har sin förklaring i dess roll inom ramen för det gemensamma bostadsförsörjningsprogrammet för regionen runt huvudstaden. Som ett led i genomförandet av detta träffades nämligen ett särskilt avtal mellan och om exploatering av mark inom den sist nämnda kommunens norra delar. Enligt planen skulle cirka 15 000 bostadslägenheter, centrumanläggningar, industribyggnader, kommunikationsleder m. m. byggas. förutsattes folkmängden bli fyrdubblad, vilket ger en föreställning om exploateringens omfattning och den takt i vilken den, bl. a. med hänsyn till de ekonomiska fördelarna av en samlad planering, upphandling m. m., var avsedd att bli genomförd. Redan när avtalet träffades stod det klart att inte på egen hand skulle kunna klara finansieringen. Vissa år skulle det bli nödvändigt att täcka även delar av kommunens kostnader på driftbudgeten genom upplåning. utfäste sig, efter inhämtande av Kungl. Maj:ts medgivande, med hänsyn till detta att genom s. k. expansionslån och på annat sätt medverka i ansträngningarna att ställa erforderliga resurser till förfogande för det gemensamma projektet. Genom en särskild överenskommelse har också en solidarisk fördelning av kostnaderna för den kommunala delen av familjebostadstilläggen skett mellan kommunerna i regionen kring . Det nämnda utgör illustrationer av det faktum att man i den långsiktiga planeringen försökt ta hänsyn till sådana förutsebara påfrestningar som vaije expanderande kommun självfallet måste räkna med. I ett pär viktiga avseenden har dock förutsättningarna för exploateringens genomförande förryckts av förhållanden som inte kunnat förutses och påverkas av berörda kommuner. För det första har, som en följd av de senaste årens dämpade konjunktur och de därav orsakade störningarna på arbetsmarknaden i regionen, inflyttningen till kommunen inte följt prognoserna. Parallellt därmed har boendetätheten minskat i förhållande till beräkningarna, vilket alltså medfört att kostnaderna för kollektiva anordningar och service fördelas på färre boende. Avvikelserna från prognoserna framgår av följande sammanställning: (avr.) 1 Befolkningstal vid respektive års ingång. Det införda systemet för utbetalning av skattemedel till kommunerna har varit av stor betydelse för expansionskommuner av den typ det här gäller. I fallet har dock fördelarna av det nya systemet begränsats eftersom förskotten balanserats mot reducering av de tidigare nämnda expansionslånen. I sammanhanget skall också konstateras att skatteförskottssystemets konstruktion är sådan att det är mycket känsligt för avvikelser i befolkningsprognosen. Den lägre takten i inflyttningen i tillsammans med skattekraftsutvecklingen har därför medfört avsevärt lägre skatteintäkter än vad man kunnat förutse och kalkylerat med. Den lägre inflyttningstakten har gjort det möjligt att i viss mån skjuta en del kostnader, t. ex. för skolor, barnstugor etc., framåt i tiden. Detta har dock inte varit möjligt för investeringar i ledningsnät, vägar och gator m. m. som redan från början har dimensionerats och utförts för att kunna fungera i fullutbyggnadsstadiet. motiv har vidare föranlett långsiktigt bunden upphandling även för barnstugor m. m. De närmaste 3-5 årens inflyttning ger självfallet en återhämtning. I ett framtida balansläge lättar givetvis trycket på den kommunala ekonomin. Att detta blir extremt hårt är dock obestridligt. En andra utveckling som likaså markant avvikit från förhandskalkylerna är de sociala kostnaderna, främst då socialhjälpens ökning. Förändringarna framgår av följande sifferserie över socialhjälpskostnaderna i : Kostnad per inv. Förklaringarna till stegringen är flera. En viktig sådan är att bostadsköns sammansättning förändrats. Som synes av sammanställningen har en uppbromsning av ökningen men ett kvarblivande på hög nivå - skett . En med likartad utveckling av socialhjälpskostnaderna kan f. ö. noteras också från ett flertal kranskommuner kring . Vad som i det föregående anförts beträffande är, som redan framhållits, endast avsett att tjäna som exempel på att också tillväxtkommuner under vissa perioder och betingelser kan drabbas av utomordentligt svåra ekonomiska problem. Vi har funnit det angeläget att fästa uppmärksamheten på och understryka detta. Enligt vår mening bör nämligen skäl av den art som här redovisats kunna anföras som stöd för ansökningar om extra skatteutjämningsbidrag. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att som sin mening uttalar att extra skatteutjämningsbidrag bör kunna komma i fråga även i anledning av sådana kommunalekonomiska snedbelastningar som oförutsett kan uppträda i snabbt växande kommuner.