mot · FW021037 · 1973-01-26 00:00:00 — om slopande av mervärdeskatt på mjölk och grädde, m. m. Konsumentprisnivåns stegring av 1972 var enligt SPK för dagligvaror i . För dagligvarusortimentet har prisökningen i de flesta i jämförelsen ingående europeiska länderna januarinovember 1972 varit . Endast har haft en avvikande utveckling med mycket kraftiga prisökningar främst inom livsmedelsområdet. Motsvarande utveckling har i varit betydligt lugnare än i de europeiska länderna, bl. a. beroende på en omfattande och effektiv prisreglering. Nedanstående tabell visar utvecklingen i några jämförbara länder: Den genomsnittliga prisökningen för den totala konsumtionen var för dessa länder mellan utom för , där ökningen var 4,7 och för där den var . Jämförelsevis hade alltså en relativt gynnsam utveckling. Det rensade konsumtionsprisindexet steg apriloktober 1972 . Enligt gällande jordbruksavtal innebar detta att jordbruket skulle tillföras fr. o. m. . Detta belopp fördelades efter förhandlingar mellan jordbrukets representanter å ena sidan och jordbruksnämnden och konsumentdelegationen å den andra med olika belopp på vissa varor som omfattas av jordbruksprisregleringen. beslöt regeringen att införa prisstopp på vissa varor och att finansiera jordbrukarnas »inflationsbelopp» till största delen via budgeten. Detta innebar att jordbruket för prisstoppade varor räknat per innevarande budgetår skulle tillföras sammanlagt Härigenom minskades konsumenternas utgifter med samma belopp, plus de 39 miljoner som skulle tillfalla staten genom ökade momsinkomster, eller totalt . Utöver skattesubventionen för livsmedel per tillkommer ett ej beräknat belopp som skall utgå från , förutsatt att prisstoppet fortfarande gäller. Enligt statsverkspropositionen har anslagits 137 miljoner för denna regelutlösning. Den totala kostnaden för staten skulle alltså bli 223 plus , eller 360 miljoner. Dessa kostnader har i särskild proposition föreslagits bli finansierade genom en höjning av skatten på bensin, brännolja och gasol, som totalt skulle ge . Enligt vår mening kan starka både principiella och ekonomiska invändningar göras mot en sådan finansieringsform, som endast innebär att man övervältrar kostnaderna för vissa varor på andra produkter. Att dessutom det totala skattetrycket stiger inger ytterligare betänkligheter. Mot bakgrund av de siffror över konsumentprisnivåns utveckling för olika länder som presenterats i det föregående torde också kunna hävdas att prisutvecklingen i i dessa sammanhang inte varit ogynnsammare än i de andra länderna. Snarare har det varit tvärtom, vilket inte heller finansministern har underlåtit att söka skörda frukterna av. Beslutet om prisstopp på vissa jordbruksreglerade varor synes från den utgångspunkten vara tillkommet mera av politiska än av ekonomiska skäl. Prisstoppet torde också komma att medföra att prisrelationerna mellan prisstoppade varor och andra förändras. Det finns dock orsak att söka angripa prisutvecklingen för vissa viktiga livsmedel, eftersom i första hand barnfamiljer och låginkomsttagare drabbats hårt. Vi föreslår därför att den budgetfinansiering på räknat per kalenderår 1973 som föreslagits i statsverkspropositionen skall gälla till , vilket innebär att kostnaderna för statsverket kan nedbringas till . Från vill vi skapa utrymme för jordbruksavtalet att gälla enligt tidigare fattade beslut genom att slopa momsen på k-mjölk och grädde. För /74 skulle detta innebära ett skattebortfall på beräknat . För konsumenten skulle alltså kostnaderna totalt minska med motsvarande belopp. Därigenom skapas utrymme för jordbruksavtalet att verka i normal utsträckning. Det blir ändå en lägre totalkostnad för konsumenterna än med ca 20 miljoner enligt beräkningarna i statsverkspropositionen. Skattebortfallet för staten på för nästa budgetår reduceras med genom att någon skattesubventionering då ej blir erforderlig. Nettoeffekten blir alltså ca , en kostnad som täcks genom föreslagna besparingar i andra sammanhang. Enligt vår mening talar flera skäl för att stegringen av livsmedelskostnaderna skall angripas genom en sänkning av momsen på vissa livsmedel. Bland annat ter det sig stötande att konsumenterna skall belastas med extra utgifter för moms så snart livsmedelskostnaderna stiger. Januariöverenskommelsen, enligt jordbruksavtalet, skulle, som nämnts, ha inneburit en momsbelastning på konsumenterna med utöver de kostnader som själva avtalsuppgörelsen skulle ha medfört. Några svårare administrativa problem behöver enligt vår mening inte uppkomma genom att momsen slopas helt för de av oss föreslagna varorna därför att dessa dels är enhetliga i utförandet, dels distribueras till handeln av ett fåtal producenter. Med stöd av vad här anförts hemställes 1. att beslutar att konsumtionsmjölk och grädde undantages från förordningen om mervärdeskatt, 2. att hos Kungl. Maj:t uttalar att prisstoppet på vissa livsmedel ej bör förlängas efter . () HANS () () ()