mot · FW02714 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående utbyggnaden av universitetsfilialerna. upplevde vi en mycket kraftig expansion inom den högre utbildningen. Studerandeantalet ökade hastigt år . Denna ökning av antalet studerande medförde betydande problem för universiteten. Man saknade i stor utsträckning lärare, lokaler och utrustning för att kunna öka utbildningskapaciteten i den utsträckning som studerandeantalet krävde. Ett led i strävandena att lätta trycket mot universiteten var inrättandet av universitetsfilialerna i , , och . Det fanns emellertid också andra motiv för inrättandet av universitetsfilialerna. Strävandena att bredda rekryteringen till den högre utbildningen var ett. önskan att stimulera utvecklingen i de regioner dit filialerna lokaliserades var ett annat. De förväntningar man ställde på universitetsfilialerna kan utan tvivel sägas ha infriats. Studenttillströmningen blev redan från starten betydligt större än man räknat med, och filialerna har därmed verksamt bidragit till en avlastning av universiteten. Till filialerna kommer en större andel av de studerande från socialgrupp III än till moderuniversiteten. Filialerna har därigenom åstadkommit en utjämning mellan socialgrupperna vad beträffar rekryteringen till högre utbildning. Till detta kommer de allmänna, positiva effekter som filialerna - direkt eller indirekt - haft för de områden till vilka de lokaliserats. Den fortsatta utbyggnaden av filialerna bör inriktas på att filialerna skall kunna erbjuda ett sådant utbud av studiekurser att det svarar mot såväl de studerandes som samhällets behov. Den utbildning som getts vid filialerna har i huvudsak begränsats till humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesområden. Genom sin inriktning mot humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesområden bidrar filialerna till att förstärka den obalans som råder mellan naturvetenskaplig utbildning och utbildning vid övriga filosofiska fakulteter. Andelen studerande inom naturvetenskaplig utbildning, som utgjorde av totalantalet studerande vid och högskolor, har sedan successivt minskat, såväl procentuellt som i absoluta tal, medan studerandeantalet inom framför allt det samhällsvetenskapliga ämnesområdet blivit större än vad som från samhällets synpunkt är önskvärt. Det sneda ämnesutbud som finns vid filialerna leder till att många studerande, som i första hand skulle ha önskat ägna sig åt naturvetenskapliga studier, helt eller delvis väljer humanistiska eller samhällsvetenskapliga utbildningslinjer. En ökad spridning av naturvetenskaplig utbildning skulle förbättra rekryteringsläget bland de icke postgymnasialt studerande. Vid högskolan i och vid universitetsfilialen i har en viss breddning av den naturvetenskapliga utbildningen skett , medan i och utbildningen fortfarande har sin tyngdpunkt inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesområdena. Många skäl talar för att verksamheten vid universitetsfilialerna i och byggs ut att även omfatta de centrala naturvetenskapliga ämnena och att utbyggnaden i fullföljs. Här bör understrykas det angelägna i att rekryteringen till naturvetenskapliga studier stimuleras. Ovan nämnda breddning av ämnesutbudet vid filialerna är också av största värde för dessas allmänna utveckling och attraktionskraft . För de studerande är det ett krav att de i så stor utsträckning som möjligt kan fullfölja sin utbildning vid filialerna även inom de utbildningslinjer där naturvetenskaplig utbildning ingår. I sina för nästkommande budgetår har universitetskanslersämbetet angett en plan (s. 42) för den fortsatta utbyggnaden vid universitetsfilialerna för perioden fram t. o. m. /76. Av denna framgår bl. a. att ju fullständigare »sortiment» en filial kan uppvisa, desto större blir den andel som rekryteras från ett område till en filial. En slutsats som kan dras är också att ett breddat utbildningsprogram på dessa orter skulle innebära att filialerna i ökad omfattning kunde rekrytera studerande som eljest inte skulle ha valt universitetsutbildning. En ytterligare aspekt på frågan om den lämpliga avvägningen av utbildningsutbudet ger den tänkta form av högskoleutbildning som utgörs av den yrkestekniska. Försöksverksamhet med sådan utbildning kommer att initieras i enlighet med U 68:s direktiv. Den kommer att avse yrkesinriktningar med naturvetenskapliga utgångspunkter och anknytningar. Det är viktigt att planering och genomförande av sådan utbildning - i både det kortare och längre perspektivet - ingår som ett naturligt led i verksamheten på en högskoleort. Även detta förhållande talar enligt UKÄ:s mening för en förskjutning i de nu aktuella enheternas utbildningsprogram i riktning mot större inslag av naturvetenskapliga ämnen. Planen för denna utbyggnad framgår av följande tabell. Antal platser vid spärrade studiekurser /73 och plan för utbyggnad /74-1975/76 *) Inom ramen för decentraliserad universitetsutbildning. Denna plan tillgodoser det ovan framförda önskemålet om en breddning av den naturvetenskapliga utbildningen vid universitetsfilialerna. Vi anser det synnerligen angeläget att denna plan som helhet realiseras. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att utbyggnaden av universitetsfilialerna skall ske i enlighet med den plan som angetts i universitetskanslersämbetets petita för /74 i vad avser , och . () () () ()