mot · FW02350 · 1973-01-19 00:00:00 — angående förutsättningarna för elproduktion i vindkraftverk. I debatten om energifrågorna, om bristen på energiråvaror och om kärnkraftens eventuella risker har en rad alternativa former för energiframställning diskuterats. Direkt tillvaratagande av solenergi, energin i tidvatten och geotermisk energi är några metoder där anläggningar finns eller där forskning pågår. Men även den kanske äldsta formen för energiutnyttjande, vindkraften, har diskuterats. Dess fördelar är ganska bestickande: ingen oåterställbar exploatering av naturvärden, inga utsläpp av föroreningar, inga utsläpp av varmvatten eller radioaktivt avfall. Det finns skäl att se seriöst på utnyttjande av vindkraft. Miljöfördelarna är betydande, nackdelarna är främst av estetisk karaktär. Frågetecknen har närmast gällt de tekniska och ekonomiska aspektema. Det bör naturligtvis understrykas att vindkraft inte kan utgöra ett alternativ till annan elkraftsframställning, men det är mycket möjligt att den skulle kunna utgöra ett komplement. För svensk del har frågan om utnyttjande av vindkraft tagits upp av bränsleutredning. I betänkandet Bränsleförsörjningen i atomåldem (SOU 1956:58) undersöktes förutsättningarna. Utredningens slutsats var att det var motiverat att ägna frågan successivt stegrad uppmärksamhet. Utredningen föreslog att en försöksanläggning skulle byggas på något ställe, där vindförhållandena var lämpliga, och angav också vilken energimängd som skulle kunna fås under antagande av lika konstruktionstyper på olika ställen i landet. Utredningen ansåg att vindkraften skulle kunna få betydelse först sedan vattenkraftstillgångama i det närmaste blivit tagna i anspråk. Det kan anses att så nu är i stort sett fallet. Det mest uppenbara problemet med vindkraften är de varierande vindförhållandena. Elkraften kan inte heller utan speciella anordningar lagras för att täcka förbrukningstopparna. Om vindkraftverk skulle byggas i mycket stor omfattning skulle påverkan på landskapsbilden störas allvarligt. För att få fram den energi som produceras i ett kärnkraftverk skulle enligt vissa beräkningar behövas ett tusental vindkraftverk. Det kan noteras att ett vindkraftverk då skulle ha en höjd av och en propeller med en radie av tiotals meter. Kostnadssidan är ytterligare ett problem. Olika beräkningar har gjorts av vindkraftens konkurrenskraft, jämförd med andra alternativ, men är osäkra. Sannolikt skulle den ställa sig relativt dyrbar. Även om alltså en rad frågetecken finns kring bl. a. vindkraftens ekonomi och användbarhet kan det ändå vara av värde att nu återigen aktualisera bränsleutredningens synpunkter och förslag. En omfattande debatt om vindkraft pågår såväl i miljögrupper av olika slag som i olika internationella organisationer. Vi föreslår därför att frågan om vindkraftens utnyttjande tas upp till nytt övervägande. Det bör utredas vilken ekonomi ett vindkraftverk skulle kunna ge, hur den tekniska konstruktionen skulle se ut etc. Det bör också övervägas om ett försökskraftverk kan byggas på lämplig plats. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att de ekonomiska förutsättningarna för elproduktion i vindkraftverk undersöks. () () av m. fl. angående robotutvecklingen inom näringslivet. I skriften utslagningen på arbetsmarknaden, som är en rapport från ett forskningsarbete mellan i , statens arbetsklinik och sociologiska institutionen vid , uttalas under rubriken och förslag bl. a. följande: Vi har antagit att utslagningen delvis är en följd av att arbetsuppgifterna inom näringslivet omstruktureras på ett sådant sätt att färre människor kan klara dem. En sådan omstrukturering skulle i så fall vara en följd av en fortgående strävan att rationalisera och effektivisera arbetsprocessen. Forskning inom detta område bör i första hand inriktas på att ta reda på om utvecklingen verkligen går i den riktning, som vi här antagit.