ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW021138 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar Hyltander och Enskog angående reduktion av det kommunala bostadstillägget för folkpensionärer. Trots att man sänkte den 67-procentiga avtrappningseffekten av folkpensionärernas bostadstillägg till är förhållandena orimliga. Många upplever denna höga tröskeleffekt på extrainkomster med mer än . utöver folkpensionen som orättvis och olycklig. Att i praktiken ha en marginalskatteeffekt på på så låga inkomster som några utöver folkpensionen kan i och för sig inte anses rimligt. är emellertid den totala marginaleffekten av skatt och minskat bostadsbidrag redan vid en extrainkomst på . uppe i , vid en kommunalskatt på . Stiger denna extrainkomst av arbete till . blir marginaleffekten , alltså helt orimlig. Detta innebär också att lusten att arbeta och skaffa sig extraförtjänster minskar när det inte lönar sig att arbeta eller nettobehållningen blir så ringa. Ofta kan det vara angelägna uppgifter som en folkpensionär kan ha i folkhushåll och produktion även om det gäller en insats i deltidsarbete. För vederbörandes hälsa och välbefinnande är det synnerligen angeläget att han även efter uppnådd pensionsålder håller i gång och har en meningsfull aktiv sysselsättning. Detta är en sak som fått ökande uppmärksamhet i bl. a. läkarkretsar, och allt som motverkar aktiviteten kan få ödesdigra följder. Skatte- och deklarationsmoralsynpunkterna är också värda beaktande. Det är den 50-procentiga stora avtrappningen av bostadstillägget som här har den största effekten, och det synes därför rimligt att man vid de relativt låga inkomster det här gäller får en mjukare avtrappning av bostadstilläggsförmånen och att en pensionär inte i något fall skulle få vidkännas större avdrag på denna än av extrainkomsten utöver det fria beloppet. I anslutning till vad vi anfört i motionen hemställer vi att måtte besluta att hos Kungl. Maj:t begära förslag till mildrande av reglerna för avtrappning av det kommunala bostadstillägget för folkpensionärer med extrainkomster i enlighet med vad som anförts i motionen. () C.-G. ENSKOG (fp)
mot · FW021139 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar i Holmgården och Stridsman om viss översyn av lagen om allmän försäkring. Trots ATP-systemets målsättning att ge alla medborgare ett pensionsskydd som svarar mot den inkomstnivå vederbörande haft under sin aktiva tid finns ännu vissa grupper vilkas inkomst icke utgör underlag för allmän tjänstepension. Som exempel kan vi ta en person som på grund av sjukdom eller olyckshändelse fått en nedsatt arbetsförmåga och av den anledningen tilldelats halv förtidspension. Då denna pension icke utgör tillräckligt underlag för vederbörandes försörjning måste han skaffa sig annan inkomst genom deltidsarbete. Om denna arbetsinsats ger en inkomst av t. ex. , borde den summan rimligen vara pensionsgrundande. Så är dock icke fallet. Meningen är att hans tjänstepension skall grundas på de antagandepoäng han har från sin tidigare verksamhet. Skulle hans inkomst för tiden innan förtidspensionen beviljades ha varit särskilt låg, eller av andra orsaker icke pensionsgrundande, blir han helt utan tjänstepension, även om hans inkomst under en följd av år varit tillräcklig för erhållande av ATP-poäng. Det synes oss helt självklart att inkomster av allt arbete som utföres av personer i åldrarna skall vara pensionsgrundande och utgöra underlag vid beräkningen av allmän tjänstepension. Under anvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om översyn av lagen om allmän försäkring, syftande till att den som har halv förtidspension skall kunna tillgodoräkna pensionspoäng för inkomst av förvärvsarbete. () ()
mot · FW021140 · 1973-01-26 00:00:00 — av i m. fl. angående utbetalningen av bostadstillägg. I lag (nr 392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension 2 § sägs: Kommunalt bostadstillägg skall, där kommun så beslutat, utgå till den, som åtnjuter folkpension, förtidspension eller änkepension och är mantalsskriven inom kommunen, eller till där mantalsskriven hustru som åtnjuter hustrutillägg. Enligt lagen om allmän försäkring kap. 7 § 1 så gäller detta även sjukbidrag (=sjukpension). Därest pensionär med bostadstillägg under mantalsåret tager sin bostad utanför skall bostadskostnaden beräknas till den verkliga kostnaden i inflyttningskommunen, dock högst till det bostadskostnadsbelopp efter vilket bostadstillägget beräknats i vid tiden för utflyttning. (Citat från KF-prot. Då mantalsskrivningsorten är avgörande för vilka grunder som bestämmer det kommunala bostadstillägget, leder det till varierande konsekvenser för den som byter bostadsort och kommun. Så kan t. ex. person som flyttar från kommun med lågt maximerat bostadstillägg och där hyran kan vara relativt låg få behålla det låga bostadstillägget i extrema fall upp till i den nya kommunen, trots att både hyran och de kommunala bostadstilläggen är avsevärt högre i den senare kommunen. (T. ex. en sjukpensionär, som flyttar från den 1/4 1972 till , får inte bostadstillägg efter Göteborgsnormerna förrän .) I är f. n. det kommunala bostadsbidraget mer än dubbelt jämfört med i . Då de kommunala bostadstilläggen i dessa fall skall vara ett ekonomiskt stöd för pensionärer med svårigheter att försörja sig, bör lagens bestämmelser om koppling till mantalsskrivningsorten utredas och formuleras så att möjlighet bereds till en följsammare utbetalning av de kommunala bostadsbidragen till de reella och aktuella bostadskostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte besluta att hos Kungl. Maj:t anhålla att ändrade bestämmelser utfärdas så att de kommunala bostadstilläggen följsammare kan utbetalas i anledning av flyttning. () ()
mot · FW021142 · 1973-01-26 00:00:00 — angående kostnaden för hemtransport av stoft av i utlandet avliden person. Bestämmelser om utlandsmyndighets åtgärder vid svensk medborgares död utomlands återfinns i 37 § instruktionen 10.3.1967 för utrikesrepresentationen (IFUR) och i ministerns för utrikes ärenden allmänna föreskrifter för utrikesrepresentationen (AFUR). Av bestämmelserna (intagna i instruktionsbok för utrikesrepresentationen, s. 420424) framgår att beskickning och konsulat skall genom inhämta besked om var begravningen av utomlands avliden svensk enligt de anhörigas önskan skall äga rum liksom beträffande eventuell transport av stoftet till . Kostnaderna för hemsändande skall i princip bestridas av den som framställer begäran därom. Var den avlidne medlem i eller skyddad genom reseförsäkring i svenskt försäkringsbolag, kan utlandsmyndigheten räkna med att försäkringsgivaren ansvarar för utgifterna i samband med den försäkrades frånfälle utomlands. När förskottsbetalning eller betalningsgaranti inte kan erhållas av anhöriga eller av annan person om anhöriga saknas och den avlidne ej heller var skyddad av försäkring, får begravning anordnas på orten. Emellertid må beskickning och konsulat kunna av bemyndigas gälda hemtransportkostnaderna i de undantagsfall, när det föreligger intresse från det allmännas sida att stoftet till exempelvis om dödsfallet befaras ha förorsakats av våldsbrott. Det understryks emellertid att sådant bemyndigande förutses bli lämnat endast i mycket begränsad omfattning och blott då tungt vägande skäl kan åberopas därför. Slutligen sägs i föreskrifterna (AFUR) att då beskickning eller konsulat ombesörjer begravning inom verksamhetsområdet med anlitande av statsmedel, skall myndigheten iaktta den sparsamhet som är förenlig med tillbörlig hänsyn till den avlidne och dennes anhöriga. De ovan relaterade bestämmelserna medför att anhörig till person som avlider utomlands ställs inför den svåra uppgiften att på , ofta , göra förskottsinbetalning eller ställa bankgaranti. Den chock som beskedet om en nära anhörigs död innebär förstärks också av kravet på besked om hemtransport eller inte. För de flesta människor måste det framstå som en självklar uppgift att ta hem och begrava en nära anförvant. Det kan därför knappast betraktas som humant att förutsättningen för begravning i är beroende på de anhörigas ekonomiska förutsättningar. En tänkbar lösning på detta problem är att låta allmänna sjukförsäkringen täcka de kostnader som uppstår vid avlidens transport till svensk mark. De närmare formerna för såväl hemtransport som bestridande av kostnaderna för denna bör emellertid enligt vårt förmenande bli föremål för utredning. Med stöd av ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om tillsättande av en utredning angående ändrade bestämmelser om hemtransport av stoft av i utlandet avliden svensk medborgare.
mot · FW021145 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar Mundebo och oin reformering av de studerandes sjukförsäkringsvillkor. Ett viktigt trygghctsproblem för de studerande rör deras sjukförsäkringsvillkor. har de studerande ett mycket begränsat skydd vid sjukdom. De har rätt till grundsjukpenning. De får använda sina studielån för uppehället . De har rätt till tilläggssjukpenning genom extrainkomster, vilka inte får ha karaktär av engångsföreteelser; denna sjukpenning brukar dock vara mycket låg. De kan teckna en frivillig sjukförsäkring om . per dag efter en karenstid på hela . Den utnyttjas inte i någon större utsträckning, vilket till stor del torde bero på att den genom den långa karenstiden sällan är tillämplig. har en mer betydande sjukförsäkringsreform varit på tal för de studerande. överlämnade ett förslag till Kungl. Maj:t i vilket en särlösning förordades, innebärande en obligatorisk sjukpenningförsäkring för studerande med studiemedel. Av allt att döma kommer något förslag med anledning av denna utredning dock inte att framläggas. kom ett betänkande från sjukpenningutredningen, men denna föreslog endast en mindre förbättring av den frivilliga studerandeförsäkringen. förslag hade betydande svagheter, bland annat tänkte man sig en i kronor räknad fast sjukpenning, som naturligtvis skulle löpa stora risker att urholkas genom penningvärdets fall. Jämfört med dagens situation skulle förslaget dock inneburit en förbättring. Man kan emellertid fråga, om en särlösning är någon bra linje. En bättre lösning vore att räkna studiemedlen lån plus bidrag som om de vore inkomster efter skatt och genom uppräkning med en tänkt skattesats göra dem jämförbara med inkomst av förvärvsarbete, vilket skulle möjliggöra att de studerande skulle ingå i den allmänna försäkringen på liknande villkor som de förvärvsarbetande. vårriksdag torde komma att besluta om en reformering av sjukförsäkringen. Det vore en fördel, om en förbättring av de studerandes sjukförsäkringsvillkor kunde beslutas vid samma tillfälle. derlig beredning av frågan inte skulle kunna ske till dess, bör beslut fattas års höstriksdag så att förändringarna kan träda i kraft som sjukförsäkringsreformen i övrigt, nämligen . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att förslag föreläggs om en reformering av de studerandes sjukförsäkringsvillkor. () ()
mot · FW021147 · 1973-01-26 00:00:00 — av fru andre vice talmannen m. fl. om vidgad rätt till allmän tilläggspension vid deltidsarbete. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1973: 1204 föreslår vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om sådan reformering av ATP-reglerna att deltids- och korttidsanställda ej som missgynnas.
mot · FW021148 · 1973-01-26 00:00:00 — av herrar i Agnäs och om rätt till engångsutbetalning av ATP. Om en ATP-berättigad pensionär flyttar från för att bosätta sig i ett annat land, kan hon eller han på egen begäran få av det beräknade, kapitaliserade värdet av sin ATP utbetalat till sig på en gång. Detta borde vara möjligt även för pensionär som bor kvar i . Vederbörande kan behöva pengar, t. ex. för att klara en skatteskuld eller någon investering just vid begynnelsen av pensionstiden. Det kan gälla förvärv av en bostad eller bostadsrätt eller t. ex. en resa. Ett kapitaltillskott vid inträdet i pensionsåldern kan för många medföra att den fortsatta existensen underlättas, medan årliga små tillskott inte innebär samma fördelar. Även från samhällets synpunkt torde det ställa sig ekonomiskt fördelaktigt att göra engångsutbetalning. Givetvis bör i sådana fall reglerna för ackumulerad inkomst tillämpas för att lindra skattebördan. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag syftande till att ATP-berättigad pensionär ges möjlighet att erhålla det kapitaliserade värdet av sin ATP även om vederbörande bor kvar i . () i Agnäs
mot · FW021149 · 1973-01-26 00:00:00 — av i Agnäs m. fl. om vidgad rätt till folkpension för utlandssvenskar. En svensk var mantalsskriven i kommun i och kyrkoskriven i svenska församlingen i . Han hade ända till nämnda år levat och verkat i och fick nu anställning i grannlandet. Genom svensk radio fick han ett meddelande om minimikraven för rikssvensk, som var bosatt utomlands, med avseende på vistelse i hemlandet om vederbörande önskade komma i åtnjutande av där utgående folkpension. Han återvände strax därpå till , ehuru gift med en finländska, och arbetade här fram till pensionsåldern. På grund av sina familjeförhållanden önskar han nu bosätta sig i , men har fått veta att han i så fall endast kommer att åtnjuta svensk folkpension . Det borde vara självklart, att den som är född svensk och största delen av sitt liv vistats och verkat i , skall få full svensk pension om vederbörande önskar bosätta sig i ett annat land men önskar bibehålla hemlandets pension. Även om konventioner föreligger kan det ju inträffa att värdlandet betalar väsentligt lägre folkpension än hemlandet. Med stöd av vad som anförts hemställes att hos Kungl. anhåller om förslag syftande till att svensk medborgare, som verkat i större delen av sitt liv i och som bosatt sig utomlands, skall kunna erhålla svensk folkpension under sin återstående livstid, om vederbörande så önskar. () i Agnäs P. O. ()
mot · FW02115 · 1973-01-16 00:00:00 — av m. fl. om en översyn av valkretsindelningen för val till . De författningsreformer som genomförts har inte inbegripit någon översyn av valkretsindelningen för val till . Valkretsindelningen regleras i vallagen, men när antog ny vallag bibehölls formellt den valkretsindelning som i allt väsentligt gällt . I motioner till såväl 1971 som riksdagar har vi framhållit att valkretsindelningen numera enligt gällande mandatfördelningssystem visserligen är av ringa betydelse för den totala mandatfördelningen mellan partierna men att den alltfort är av stor betydelse för kandidatnomineringen inom partierna och för de politiska partiernas regionala verksamhet över huvud taget. Det är nödvändigt att partierna har en regional organisation, och det är naturligt att denna organisation följer valkretsindelningen. Det är självfallet viktigt att denna organisation är sådan att den befrämjar den politiska aktiviteten, ökar väljarnas möjlighet till överblick, insyn och ställningstagande och underlättar de politiska partiernas arbete. Någon genomtänkt revidering av valkretsindelningen har inte ägt rum . Men en rad reella förändringar har skett som en automatisk följd av andra omständigheter. De stora befolkningsomflyttningar som ägt rum och de omfattande kommunala indelningsändringarna har bl. a. medfört att antalet mandat numera varierar kraftigt mellan olika valkretsar och att valkretsarna i en del fall har fått en mycket egendomlig geografisk avgränsning. Vi har i våra tidigare motioner särskilt fäst uppmärksamheten på valkretsindelningen i . Den valkretsindelning som där finns har länge varit säregen, men genom de senaste årens kommunsammanslagningar har den blivit alltmer opraktisk och för gemene man alltmer svårförståelig. Ett grundläggande villkor för en rationell valkretsindelning bör vara att varje valkrets omfattar ett geografiskt sammanhängande område. Ingen av de båda valkretsarna i uppfyller numera detta villkor. En förändring måste således komma till stånd. Men även i andra delar av landet föreligger behov av en översyn av valkretsindelningen. Våra tidigare framförda förslag har avvisats av och majoritet huvudsakligen med hänvisning till förväntade förslag från grundlagberedningen. Men av beredningens slutbetänkande vilket för övrigt förelåg redan vid behandlingen av motion framgår att beredningen inte närmare övervägt dessa frågor. Då de inte heller är föremål för behandling inom någon annan utredning återkom mer vi med vårt förslag. Valkretsindelningen bör således ses över av en parlamentariskt sammansatt utredning. Översynen bör ske möjligt och i vart fall i så god tid, att en reviderad valkretsindelning kan ligga till grund för partiernas nomineringar års val. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hos Kungl. Maj: t hemställer om en utredning av valkretsindelningen för val till . . () i Skegrie
mot · FW021150 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om studiestöd till elever vid icke statsunderstödda skolor. Utbildningsministern aviserar i årets statsverksproposition en avvecklingsplan för enskilda (privata) skolors statsbidrag såväl för skolor som har grundskole- och gymnasieutbildning som för yrkesutbildning. Denna awecklingsplan upptas till diskussion i andra motioner. Följden av statsbidragets avveckling blir att den elev som går kvar i den skola som tidigare hade statsbidrag men som inte har det inte får någon studiehjälp. Det måste vara högst otillfredsställande att en elev direkt utsätts för påtryckning att byta skola om han vill behålla studiehjälpen. Här måste någon form av skydd skapas för eleven. Med hänsyn till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär en skyndsam utredning om regler för studiehjälp till elever vid icke statsunderstödda skolor. () i Agnäs () () P. O. () H. () ()
mot · FW021151 · 1973-01-26 00:00:00 — av i och fröken i om lika pensionsförmåner oberoende av civilstånd. Principen om att varje människa, oavsett kön och civilstånd, skall räknas som en självständig individ börjar alltmer slå igenom i vår lagstiftning. Vi omfattar helt denna princip, som börjat slå igenom i vårt skattesystem. Inom folkpensioneringen finns rester kvar av ett äldre synsätt. Sålunda erhåller två makar var för sig mindre i folkpension än ogift. Detta sker i enlighet med huvudprincipen inom fo I kpensioneringen. Ett avsteg från den inom folkpensioneringen gällande principen att gift försäkrad tillerkännes lägre pension än ogift har gjorts i lagen om pensionstillskott. I och med att pensionstillskotten utgår lika oavsett civilstånd minskar skillnaden mellan gift och ogift i pensionshänseende, men kvar står huvudprincipen. Vi är medvetna om att ett genomförande av en reform som ger lika stora pensionsförmåner oberoende av civilstånd är en dyr reform. Detta får emellertid inte motivera att ett ställningstagande i principfrågan skjuts . Det är angeläget att det utarbetas en plan för ett successivt genomförande av en sådan reform. De ekonomiska konsekvenserna måste därvid noga beslysas. Lämpligen kan detta uppdrag ges åt pensionsålderskommittén. Under hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till plan för en sådan reformering av folkpensioneringen att pensionsförmånernas storlek ej är beroende av civilstånd.
mot · FW021152 · 1973-01-26 00:00:00 — av i ni. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1973: 1539 hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag om ändrade bestämmelser, innebärande att efterlevandeskyddet görs neutralt i förhållande till kön. () () () ()
mot · FW021155 · 1973-01-25 00:00:00 — av i Gäddvik m. angående allmän tilläggspension för deltids- och korttidsanställda. Rätt till tilläggspension grundas på inkomst av förvärvsarbete. Pensionen är avvägd i förhållande till denna inkomst. Pensionsgrundande inkomst inom tilläggspensioneringen motsvarar summan av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete i den mån summan överstiger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Maximigräns för beräkning av sådan inkomst utgör basbeloppet. Avgift till pensioneringen erläggs i fråga om inkomst av anställning av arbetsgivaren och i fråga om inkomst av annat arbete av den försäkrade själv. Om både inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete föreligger , görs basbeloppsavdraget i första hand på inkomsten av anställning. Det belopp som på grund av maximeringsregeln inte skall beaktas avräknas däremot i första hand på inkomsten av annat förvärvsarbete. Reglerna om beräkning av pensionsgrundande inkomst kan i sin nuvarande utformning leda till att pensionsavgiften för personer med samma pensionsgrundande inkomst blir olika stor. Det anförda belyses bäst med ett exempel. ATP-uttaget för har enligt beslut av höstriksdag fastställts till oförändrat . Exemplet avser två inkomsttagare, och B. A har uteslutande anställningsinkomst och tjänar . B arbetar som anställd och 7 månader som egen företagare. Hans anställningsinkomst är också . Inkomsten från det egna företaget uppgår till sammanlagt . A:s pensionsgrundande inkomst 1973 utgör (24 000 7 300) = . och hans ATP-avgift, som erläggs av arbetsgivaren, (10,X 16 700) = . För B, som har inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete, uppkommer samma pensionsgrundande inkomst som för A eller (10 000 7 300 + 14 000) = . Eftersom B varit anställd endast 5 av årets 12 månader får emellertid B:s arbetsgivare, när han beräknar B:s ATP-avgift, inte dra av ett helt basbelopp utan endast 5/12 därav eller . B:s ATP-avgift skall alltså beräknas på en tjänsteinkomst av (10 000 3 041) = . och en inkomst av annat förvärvsarbete av 14 000. ATP-avgift kommer alltså att erlägges med sammanlagt (10,X 6 959 + X 14 000) = . B:s pension blir alltså dyrare än A:s trots att båda har samma pensionsgrundande inkomst. Enligt vår mening kan det inte anses tillfredsställande att de pensionsavgifter som erläggs för en försäkrad inte får sin motsvarighet i en pensionsrätt som motiveras av de erlagda avgifternas storlek. Särskilt för korttids- och deltidsanställda med deras ofta låga inkomster torde reglerna om finansiering av ATP-avgifter i sin nuvarande utformning inte sällan medföra betydande negativa verkningar. Det är enligt vår uppfattning därför angeläget att man söker åstadkomma förbättringar i nuvarande system. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär utredning i syfte att åstadkomma en sådan ändring av reglerna för allmän tilläggspension att den nuvarande disproportionen mellan avgift och förmån för deltids- och korttidsanställda undanröjs. PER () i Gäddvik () i Agnäs
mot · FW021157 · 1973-01-24 00:00:00 — av herrar och i angående sjukpenningen till njurdonator. Vid njurtransplantation erhåller donator sjukpenning enligt bestämmelserna i lagen om allmän försäkring vederbörande är intagen på sjukhus för bortoperation av den njure som skall transplanteras. Donator betraktas alltså då som sjuk i lagens mening. Däremot utgår inte sjukpenning som åtgår för utredning på sjukhus för att avgöra om en person är lämplig som donator. Vederbörande är ju då visserligen intagen på sjukhus men inte för behandling. Denna bedömning av lagen har fastlagts av försäkringsdomstolen i en dom av . För vår del anser vi denna tillämpning av lagen om allmän försäkring i berörda del vara alltför snäv. Vi vill därför förorda en lagändring som medger möjlighet till sjukpenning även . Läkarvetenskapen har just på detta område glädjande nog kommit så långt att man genom transplantation kan återföra svårt njursjuka människor till en normal och meningsfylld livsföring. Ett av de stora problemen är dock att finna friska njurar för intransplantation. Den tillförlitligaste metoden är såvitt vi förstår om man får möjlighet att använda sig av en njure från en fullt frisk person. Det gäller alltså att inte i onödan försvåra en sådan operation. Den som ställer sig till förfogande som njurdonator gör det givetvis främst av speciella personliga skäl. Vederbörande får vara beredd på såväl lidande som en längre tids sjukskrivning. Med nuvarande tillämpning av lagen om allmän försäkring synes det oss som om ett helt onödigt ekonomiskt hinder dessutom förefinns. För en donator är det givetvis andra orsaker som är avgörande än just den ekonomiska, men vi anser det vara obilligt av samhället att inte kunna medverka i den utsträckning som vi föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om sådan ändring i lagen om allmän försäkring att sjukpenning utgår även under tid då njurdonator vistas på sjukhus för utredning om lämpligheten som donator, 2. att vederbörande utskott utformar erforderlig lagtext.