mot · FW021078 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. En grundläggande utgångspunkt för brottsbekämpningen bör vara en väl genomtänkt analys av orsakerna till brott. domineras ofta debatten av kortsiktiga angrepp riktade mot brotten enbart som symtom mindre intresse och energi ägnas att söka finna orsaker till brottsutvecklingens art och volym. Den av regeringen tillsatta kommissionen, som skall undersöka åtgärder för att bekämpa brottsligheten och förbättra den allmänna ordningen, innehåller på en del vitala punkter föga genomtänkta intentioner. I de punkter vilka berör den allmänna ordningen och brottsbekämpande åtgärder präglas regeringens intentioner och analys av en ytterst kortsiktig målinriktning. Ökandet av brottslighet i form av störande uppträdande och störande av ordningen på allmänna platser etc. bör ses som ett utslag av brister och orättvisor i vårt samhälle. Detta problem, som i hög grad är ett ungdomsproblem, löses inte genom flera polisiära insatser och kraftfullare tag, typ omhändertagande. Genom ett effektivt och kraftfullt satsande på ökat statligt stöd till de ungdomsorganisationer som bedriver en aktiv ungdomsverksamhet kan problemet angripas konstruktivt. utgår endast (se Regeringens budgetförslag 1973/74. Sammandrag rubriken till lokal ungdomsverksamhet och idrott, s. 47) 39,1 miljoner till ungdomsverksamhet. Detta är klart underdimensionerat med tanke på den viktiga demokratiska fostran och allmänt preventiva roll denna verksamhet spelar. I kommande budget satsas . i ökat stöd till ungdomsorganisationernas verksamhet, medan polisväsendet i ökning tillförs 203,7 milj. kr. Av de pengar som tilldelas polisväsendet torde en avsevärd del kanaliseras till områden som direkt eller indirekt skall handha sådana frågor som övervakning av ordningen på allmänna platser. Satsningar på att bemöta brottslighet med ökade polisiära resurser har visat sig vara föga effektiva för att minska brottsligheten. Färska exempel finns från t. ex. , där brottsligheten inte har minskat (snarare ökat kraftigt och brutaliserats) trots att polismaktens resurser under president första presidentperiod har fördubblats. För att komma till rätta med problem i samband med ordningen på allmänna platser etc. borde resurser snarare inriktas på sociala och ekonomiska samhällsåtgärder. Som exempel kan nämnas utbyggnad av fritidslokaler, större utbud av kommunala fritidsaktiviteter, bättre resurser för de frivilliga bildningsorganisationema osv. 1 * 1973. Det är vidare ytterst beklagligt att regeringen i sina direktiv till utredningen angående brottsförebyggande åtgärder inte mera klart framhåller vikten av att kommissionen tar kontakt med ungdomsorganisationer och sociala myndigheter, enär dessa torde vara de som bäst känner till orsakerna till exempelvis ungdomens stora andel av de personer som anses störa ordning på allmänna platser och liknande. Kommissionens intentioner och arbete bör snarare grundas på den syn som regeringen presenterar i Regeringens budgetförslag 1973/74. Sammandrag, s. 76, under . Regeringens direktiv och intentioner i fråga om berörda kommissions arbete angående tidigare refererade avsnitt bär prägeln av en politisk eftergift åt reaktionära krafter i samhället. En så viktig samhällsfråga som förebyggande brottsbekämpning får inte överlåtas till reaktionära lag och ordning-element. Deras förslag präglas av en förlegad samhällssyn och oförmåga att seriöst söka finna orsaker till ett viktigt problem. Förslag till preventiva åtgärder i fråga om brottsligheten kräver en grundlig genomarbetning som är helt omöjlig att åstadkomma inom den tidsram som regeringen givit kommissionen. Kommissionens arbete bör på tidigare här berörda punkter grundas på de intentioner motionen anfört. Vidare bör tidsramen avsevärt utvidgas för att problemen skall kunna behandlas på ett insiktsfullt och seriöst sätt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om att den tillsatta kommissionen för att undersöka åtgärder för att bekämpa brottsligheten och förbättra den allmänna ordningen i sitt arbete beaktar de i motionen anförda tankegångarna i fråga om brottsbekämpning, såväl förebyggande som direkt. (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk)