mot · FW02848 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder för att tillföra lättare industri och serviceverksamhet. I tidigare motioner till riksdag har vi påtalat det bekymmersamma sysselsättningsläget i . Den otillfredsställande sysselsättningen är inte bara en följd av det rådande konjunkturläget utan till stor del avhängig av den strukturella obalans som råder inom regionens näringsliv. Det senare förhållandet inger allvarliga bekymmer då en kommande konjunkturuppgång endast i begränsad omfattning ändrar det problem på lång sikt som strukturarbetslöshet innebär. En tillbakablick visar att under första hälften ökade antalet arbetstillfällen i med ca 32 000 medan ökningen andra hälften blott var därav dvs. ca 16 000 arbetstillfällen. Förändringen var huvudsakligen en följd av det förhållandet att såväl tillverknings- som byggnadsindustrin ökade antalet arbetstillfällen med ca 14 000 medan motsvarande siffror under andra hälften blev en minskning med ca 3 000. Inom textil- och sömnadsindustrin var sysselsättningsminskningen nästan dubbelt så stor under andra som första . Även den grafiska industrin samt jord- och stenindustrin utvecklades ogynnsammare åren 19661970 jämfört med 1965. Hur utvecklingen beräknas bli inom byggnads- och anläggningsverksamheten visas i bilagda tablå - (se Bilaga). Den aktuella situationen kan beskrivas genom några kommentarer ur länsarbetsnämndens rapport till . Bland dem som är arbetslöshetsförsäkrade har en kraftig ökning skett på tjänstemannasidan. De icke arbetslöshetsförsäkrades andel har också ökat starkt. En fortsatt uppgång i arbetslösheten konstateras för den yngsta åldersgruppen dvs. En icke oväsentlig ökning av arbetslöshetshjälpen har skett. av kontantunderstöden går till personer . Ett anmärkningsvärt högt antal tjänstemän berörs av varsel inkomna . En ökning såväl av antalet varsel som av antalet varselberörda har ägt rum i förhållan de till föregående år. Omkring en tredjedel av de arbetslösa utgörs av kvinnor. stadskontor gör i ett utlåtande det konstaterandet att utmärkande för är att förvärvsfrekvensen för kvinnor är lägre än i och riket. Följande procentsatser redovisas : 52,3 59,9 56,7 53,2 Skillnaden uppgår till i förhållande till och 4 enheter i förhållande till . Även i relation till siffran för hela riket är förhållandet i sämre. I stadskontors arbetsmarknadsrapport för framhålles bl. a.: Antalet arbetslösa kvinnor är därmed det högsta som förekommit . Den regionala bransch- och yrkesstrukturen torde vara den främsta orsaken till den låga yrkesverksamhetsgraden bland kvinnor i . näringsliv domineras av tillverkningsindustri och då framför allt av verkstadsindustri. Även lager- och transportverksamhet är näringar som sätter sin prägel på . I praktiken bereds i dessa näringar kvinnor sysselsättning i mindre utsträckning än i de näringar som dominerar i Stockholms- och Malmöområdena. Värst för vissa arbetstagargrupper Det torde stå helt klart att man inom även får räkna med sysselsättningsproblem för flera arbetstagargrupper. Vi citerar ur nyssnämnda utlåtande från : Byggnadsarbetare: Det minskade bostadsbyggandet och en trolig dämpning av den privata och offentliga investeringstakten kommer att leda till fortsatt stor byggarbetslöshet. Industritjänstemän: Intensifierade rationaliseringar och en sannolik låg expansionstakt för företagsfunktioner som sysselsätter denna yrkesgrupp jämte de friställningar som är kända i vissa stora verkstadsföretag torde komma att medföra fortsatta sysselsättningssvårigheter för industritjänstemän i regionen. Textil- och beklädnadsarbetare: och permitteringar medförde en snabbt ökande arbetslöshet i såväl absolut som relativt. har dock situationen för beklädnadsarbetare förbättrats något. Branschutvecklingen vad gäller mode- och kvalitetsinriktad produktion kan bedömas relativt optimistiskt. Arbetslösheten torde därför kunna förväntas minska framöver för denna yrkesgrupp. Kvinnor: Kvinnorna, främst de unga, utgör den grupp som ökar snabbast i arbetslöshetsstatistiken. En långsammare sysselsättningstillväxt inom offentlig förvaltning, där en mycket stor procentandel av arbets kraft är kvinnor, torde leda till ökade sysselsättningsproblem. Akademiker: Den snabba ökningen av efterfrågan på hög utbildning har lett till ett stort överutbud. beräknas antalet personer som träder in på arbetsmarknaden öka kraftigt. Man torde därför få räkna med fortsatta framtida sysselsättningssvårigheter för denna yrkesgrupp. De förhållanden som vi ovan beskrivit ger en bild av den snedinriktning som kännetecknar bransch- och yrkesstrukturen i näringsliv. I länsplan 70 uttryckte för detta så att näringsliv lider av strukturell obalans och att förhållandet medför stor undersysselsättning för bl. a. kvinnlig arbetskraft och för lättare industri lämpad manlig arbetskraft. Koncentrationen på tung verkstadsindustri i av samtliga industrisysselsatta i återfinns inte inom fyra stora företag och bristen på arbetstillfällen inom lättare industri och förvaltning är orsaken till den betydande strukturarbetslöshet som förekommer i regionen. Det är angeläget att den statliga regionalpolitiken förs så att det ges förutsättningar för en positiv befolknings- och näringslivsutveckling i alla delar av landet. Detta måste också innebära att får sådant tillskott av lättare industri och serviceverksamhet att den inte kommer att kännetecknas av den nuvarande djupgående strukturella obalansen med permanent arbetslöshet som följd. Under hänvisning till vad vi anfört anhåller vi att hos Kungl. Maj:t hemställer att behovet att tillföra lättare industri och serviceverksamhet för att motverka strukturarbetslöshet beaktas i den allmänna regionalpolitikens strävan att skapa näringspolitisk balans i alla delar av landet. () /ENKEL (fp) () () () FAKTISK UTVECKLING PiiOCKOS -1968 JUSTERAT PROGROSV/iROE SCB 1970-72 PA ST1CKPR0VSBAS1S REGISTRERA» UTVECKLING