mot · FW0276 · 1973-01-01 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till pensionstillskott. När fattade beslut om införandet av pensionstillskott var utgångspunkten att avlösa en av antagen plan för höjningar av grundpensionen. Beslutet fick en utformning att kanalisera pensionsförbättringen till de pensionstagare, som endast fick en ringa eller mycket liten tilläggspension. Beslutet avsåg sålunda att gynna de mest behövande av pensionstagarna. Den kommunistiska riksdagsgruppen accepterade denna avgränsning till att gälla de ekonomiskt sämst ställda bland pensionärerna. Gruppen hävdade emellertid att avgränsningen var alltför snävt tilltagen. Sammankopplingen innebar penningvärde en årlig förbättring av pensionstillskott och utgående ATP på tillhopa eller för den beslutade tioårsperioden till och med . I motionen 11:1089 år 1969 påvisade gruppen, att en ATP-pension av sådan storlek, att inget tillskott alls skulle kunna utgå, motsvarade en medelinkomst på endast ca , således betydligt lägre än vad som allmänt bedömdes vara en låginkomst. En höjning av tillskotten motsvarande på basbeloppet i stället för beslutade skulle medge en pensionsförbättring för flera och därtill med ett årligt högre belopp. Det borde inte tarva någon utförligare argumentering för att slå fast, att den utgående grundpensionens storlek motiverade en än kraftigare årlig förbättring och att den därtill borde komma flera till del än vad reformens konstruktion medgav. utgående grundpension är för ensamstående (exklusive pensionstillskott) och för vardera av ett pensionärspar , tillsammans med pensionstillskott respektive 7 446 och . Vilken standard som dessa belopp kan medge bör vara lätt att bedöma för en var. Bland annat till följd av en kommunistisk riksdagsmotion (11:19 år 1969) utreder pensionsförsäkringskommittén frågan om att reallöneförsäkra tilläggspensionen, dvs. att den inte enbart skall värdesäkras med hänsyn till penningvärdets förändringar utan även följa reallöneutvecklingen. Beslutet om en sådan utredning förutser alltså möjligheten av ändring av reglerna för basbeloppets beräkning inom ATP-systemet. Därmed är klarlagt att ATP-systemet inte är något en gång för alla givet, utan som så mycket annat inom den allmänna försäkringen kan undergå förändringar. Redan införandet av pensionstillskotten ingriper i förändrande riktning på ATP-systemets effekter. Dessa reducerar ju i motsvarande grad utgående tilläggspension genom att pensionstillskott och ATP sammantaget ej får överstiga en summa motsvarande av basbeloppet. Lika väl som en eventuell framtida reform av ATP-systemet kan innebära en ändring av detta bör det kunna anses möjligt att för dagens pensionärer i för dem gynnsam riktning kraftigare påverka ATP-systemets effekter. Detta kan ske genom en förbättring av pensionstillskotten. Reglerna för intjänandepoäng för ATP innebär, att person som fyller blir berättigad till 12/20-delar av full pension, den som uppnår får 13/20-delar etc. fram då den som detta år blir får 19/20-delar. intjänandetid får den full pension som och senare fyller . Här kommer även andra omständigheter in i bilden som talar för kravet om en förbättring av pensionstillskotten. De har att göra med tendenserna inom arbetslivet. Det pågår en allt uppenbarare utslagning av arbetskraft som går allt lägre ned i åldrarna. Man talar om uppkomsten av ett arbetsmarknadens B-lag. Självfallet påverkar detta intjänandepoängen för ATP och storleken av en kommande tilläggspension för tusentals löntagare. Så mycket angelägnare är det då, att medelst en förbättring av pensionstillskotten såväl bereda en kraftigare förbättring åt dagens pensionärer som att delvis möta effekterna av den pågående utslagningsprocessen inom arbetslivet. I vpk-motionerna som krävt en reformering av reglerna för pensionstillskotten har också påpekats det oacceptabla förhållandet, att personer som inte uppbär full pension skall få reducerade pensionstillskott. Relationerna mellan de olika förmånerna inom pensionssystemet får inte rubbas upprepas i olika vändningar år i utskottsskrivningarna, som helt avvisar detta krav om jämlikhet. Men har redan slagit in på en annan förnuftigare princip i och med att pensionstillskotten mellan gifta och ogifta utformats lika. För de handikappade är det reella att få en för dem så mycket mera behövlig förbättring i sina materiella levnadsvillkor eftersom de inte åtnjuter full pension och som regel inte har några nämnvärda andra inkomstkällor. Talet om att pensionsförbättringarna för handikappade och andra som inte uppbär hel pension skall lösas på annat sätt har inte tagit sig några som helst praktiska uttryck. Att en förbättring i deras situation bara delvis skulle kunna ges genom pensionstillskotten är svårbegripligt. Vad finansieringsfrågan beträffar har tidigare kommunistiska riksdagsmotioner förutsatt att en förbättring av pensionstillskotten skall säkras genom anslag från statskassan. Kommunisterna har anvisat vägar för att klara föreslagna reformer genom kraftigare beskattning av bolagsinkomster, stora förmögenheter, höjning av vissa avgifter såsom slopandet av taket på folkpensionsavgiften, nedskärning av militärutgifterna etc. 1 debatten om förbättringar av villkoren för pensionärerna har synpunkter anförts från pensionärshåll om möjligheterna att ta i anspråk medel ur AP-fonderna. Den här aktualiserade frågan om utrymme finns för att under en övergångstid ur AP-fonderna ta i anspråk medel i syfte att kraftigare förbättra läget för pensionärer med ringa ATP är naturligtvis helt beroende av i vilken grad dessa fondmedel har växt och beräknas att växa i relation till utgifterna för tilläggspensioneringen och medge kraftiga näringspolitiska satsningar. 1 en från avgiven skrivelse till fogas en bilaga som talar för att detta bör vara möjligt. Uppgifterna bekräftar att fondtillväxten blivit kraftigare än vad som emotsetts. Bilagan återges på s. 5. Tabellen återger klart och överskådligt takten för fondmedlens tillväxt liksom för utgifterna. beräknas fondöverskottet uppgå till . Detta förutsätter ett avgiftsuttag på samt . Behovet av att ta fondmedel i anspråk för pensionsförbättringar minskas givetvis allteftersom storleken av utgående tilläggspensioner ökar och full pension utgår. Allt talar således för att fondmedel nu kan utnyttjas för detta ändamål utan att därmed äventyra vare sig tilläggspensioneringen eller näringspolitiska insatser. Därest tidsplanen för pensionstillskotten skall följas vilket också är vår utgångspunkt får hela frågan om omfattningen av och formerna för tillskott till utgående ålders- och förtidspensioner tas upp till behandling . Någon olägenhet av att intill dess förstärka pensionsförbättringen med medel ur AP-fonderna finns inte, vilket den lämnade redogörelsen från klart visar. Någon bärande invändning häremot kan enligt vår mening icke anföras. Ett faktum är att när statskassan anvisar medel för pensionstillskott så minskas härigenom utnyttjandet av medel ur AP-fonderna som eljest skulle ha utbetalats och som rör sig om löntagarpengar: avgifter på intjänt lön. I det föregående har påvisats att pensionstillskotten enligt beslutad norm inkluderar utgående ATP. Det kan under sådana förhållanden inte anses inkorrekt att temporärt ta fondmedel i anspråk för att förbättra tillskotten för pensionstagare med låg ATP. Betoningen förbättra anger att förslaget avser merkostnaden för pensionstillskottens beräkning efter på basbeloppet mot de beslutade . För att vid planens genomförande /79 uppnå av basbeloppet i stället för enligt fattat beslut måste utgångspunkten under /74 vara 20 i stället för av basbeloppet och /75 osv. Den återstående delen av planen för pensionstillskottens genomförande kommer enligt motionsyrkandet att te sig enligt följande: Budgetår Pensionstillskott i procent Merkostnad av basbelopp enligt för förslag * Vid basbeloppet 7 Med hänvisning till det anförda föreslås A) att måtte besluta 1. om följande ändring av paragraf 2 i Lagom pensionstillskott innebärande att pensionstillskotten beräknas efter av basbeloppet samt att pensionstillskotten utgår oreducerade även för pensionstagare som ej uppbär full pension: Pensionstillskott wigor av basbeloppet, om ej annat följer av bestämmelserna nedan i denna paragraf. Under nedan nämnda tider skall pensionstillskottet utgöra - tre, - tjugo, tjugofyra, procent av basbeloppet, 2. att andra stycket i 2 §, som börjar med orden Pensionstillskott till ålderspension till och med tredje stycket i samma paragraf som slutar med orden minskas i motsvarande mån, utgår ur 2 §, 3. att i 3 § där ordet trettio (procent) förekommer, detta ord ersättes med fyrtio (procent), B) att uttalar sig för att den merkostnad som en till på basbeloppet ändrad beräkning av pensionstillskotten innebär täckes av medel ur AP-fonderna och hos regeringen hemställer om att till höstriksdagen 1973 framläggs de härav erforderliga förslagen rörande ett sådant ianspråktagande av medel ur AP-fonderna. C.-H.HERM ANSSON (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Ekonomisk prognos över ATP-systemet -2000 Fastställda avgifter 1972-1974. Miljoner kronor, löpande priser Ökning i konsumentprisindex: 1 Årets inkomster minus årets utgifter 2 Årets fond dividerad med årets utgifter