mot · FW02501 · 1973-01-24 00:00:00 — av herrar i Agnäs och om statsbidrag till . I statsverkspropositionen 1973, bilaga 11 (s. 17) sägs att ärenden rörande rennäringen är arbetskrävande på grund av näringens förhållanden och de intressemotsättningar som sägs föreligga rörande utnyttjandet av marken inom renskötselområdet. Med hänsyn härtill och till de nya uppgifter som ålagts lantbruksnämnderna i renskötsellänen genom den nya svensk-norska renbeteskonventionen föreslås av lantbruksstyrelsen en förstärkning av personalen på området med tre assistenttjänster. Samerna uttrycker emellertid oro för att den redan nu alltför omfattande byråkratiska organisationen på området skall svälla ytterligare. Redan tidigt varnade man för denna utveckling i det samepolitiska programmet, antaget av landsmötet i av valda representanter för landets samebyar och sameföreningar, representerande hela den svenska samebefolkningen. Tjänstemännens uppgifter skulle väsentligt kunna reduceras om de befriades från befattningen med de tidskrävande jakt- och fiskeupplåtelserna. Sådana upplåtelser kan med fördel skötas av samernas egen organisation, som tjänstemännen då kunde ägna tiden åt sina egentliga uppgifter med renskötselns rationalisering, utvecklandet av kombinationsnäringsfång etc. Respekten för samernas självbestämmanderätt och hänsynen till deras intressen som nationell minoritet motiverar i stället ökade anslag och ökade personalresurser för deras egen organisation. finns en samekonsulent anställd hos , en organisation som företräder alla samer i landet och har ett fackligt forum för alla grupper av såväl renskötande som icke renskötande samer på det lokala planet. Den sydligaste anslutna sameföreningen är sameföreningen i , som utgör forum för alla samer i de södra delarna av . Denna enda konsulenttjänst är givetvis otillräcklig. Behovet av information bland samerna är mycket stort, inte minst på grund av kvardröjande effekter av tidigare diskriminering och försummelser. Ända tvangs eleverna i nomadskolorna att bo i helt otillfredsställande s. k. hushållskåtor för att ej avvänjas från nomadlivet. Eftersläpande effekter av en sådan utbildningspolitik med lägre utbildningsmål för samer än för övriga svenskar, kan med ledning av erfarenheter på andra områden väntas kvarstå som ett av svenskarna åstadkommet arv. En konsulentverksamhet hos samernas egen organisation, , kan utan vidare antagas ha särskilda förutsättningar att gå hem hos samerna själva och råda bot på dylika eftersläpningseffekter. Också härigenom kan de stora arbetsuppgifterna med renskötselns rationalisering och utvecklandet av kombinationsnäringsfång verksamt befrämjas. För lösning av det för samekulturens bevarande nödvändiga bibehållandet av en tillräckligt stor samebefolkning i kärnområdena är denna konsulentverksamhet i samernas egen regi en nyckelfråga. Det är naturligtvis omöjligt för denna enda av samerna anställda samekonsulent att hinna med hela det vidsträckta området från till . Även i övrigt behöver riksförbundets underbemannade kansli förstärkas. Samernas egen organisation är förutsättningen för och därför det centrala elementet i en riktig minoritetspolitik gentemot denna nationella minoritet i vårt land. Samerna har visat stort intresse för samarbete med den övriga befolkningen i glesbygden. Ett stärkande av deras egen organisationsapparat är därför en angelägen glesbygdsfråga. 1 en uppmärksammad rättegång om samernas rätt till land och vatten har justitiekanslern inför vederbörande tingsrätt medgivit att samefonden ej ägs av kronan. Det ter sig mot den bakgrunden ohållbart att rationaliseringsbidrag i renskötseln skall utges av samefonden, då dylika bidrag för jämförbara grupper utges av allmänna medel. På grund härav är det så länge dylika orimligheter kvarstår icke tänkbart att samerna skall behöva släppa till pengar ur samefonden även för denna ytterst angelägna konsulentverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar bevilja ett anslag av för /74 för en förstärkning av konsulentverksamheten m. m.