mot · FW02879 · 1973-01-25 00:00:00 — Inräknat fastighetsutredningens arbetstid har denna reform bearbetats . Vissa organisatoriska förändringar har där påverkat situationen för registerreformen, nämligen tillkomsten av , statens lantmäteriverk, planverket och länsstyrelsernas planeringsenheter. Planeringsenheterna har minskat behovet av en central planeringsfunktion hos CFD. och lantmäteriverket utgör väl egentligen de som borde handha fastighetsregisterreformen i fortsättningen. Man kan därför med hänvisning till dessa nya organisationsförhållanden diskutera CFD:s framtid. Det är då naturligtvis inte fråga om att splittra CFD. Det gäller att analysera var olika funktioner hör hemma: Hos eller lantmäteriverket? Mot snabba organisatoriska förändringar talar att CFD dels drabbas av de känsliga personalfrågorna i samband med utlokaliseringen och dels befinner sig i en intensiv försöks- och utvecklingsverksamhet. För en sammanslagning med i första hand statens lantmäteriverk talar flera faktorer: trots att CFD endast omfattar 70 å 80 anställda krävs en myndighetsadministration som lika gärna kunde delas med lantmäteriverket. Båda myndigheterna utlokaliseras till . Byte från driftsystem 1 till framtida efterföljare orsakar variationer i sysselsättningen för systemutvecklare, programmerare och personal för omläggning. Det kan vara lättare att disponera personal om hela lantmäteriverket utgör ett arbetsfält. CFD tycks få alltmer att göra med , civilutskottet, lantmäteriverket, länsstyrelserna och kommunerna. Måhända skulle ett lämpligt första steg vara att lantmäteriverket inträdde som chefsmyndighet för CFD. Om det nu är så enligt statsverkspropositionen - att driftkostnaderna per fastighet beräknas minska väsentligt i driftsystem 2, så föreligger ju knappast anledning att fortsätta några försök alls med driftsystem 1. I stället bör driftsystem 2 snabbimplementeras. Det föreligger egentligen endast ett argument för fortsatta försök. Den hittillsvarande försöksverksamheten i har nämligen varit en parallelldrift med det förfarandet. Den har därför trots allt inte blivit utsatt för den hårda och fullständiga test som verklig drift innebär. Man kan säga att datateknikerna fått sina försök utförda i de hittillsvarande experimenten men däremot inte jurister och lantmätare allra minst allmänheten. De senare kan endast få reell drifterfarenhet genom att någon del av landet går före och prövar ADB-drift med rättsverkan. Trots allt kan därför försöken i län fortsätta. Registret i detta län bör således få rättsverkan som planerat. Statsmakterna bör avvakta resultatet innan andra delar av landet läggs om. Man bör här observera statskontorets remisspåpekande att det synes angeläget att fastighetsägaren själv får möjlighet att kontrollera och godkänna uppgifterna i registret. Även ändringar i registerposterna bör komma fastighetsägaren till del. Erfarenheterna från de fortsatta försöken i får avgöra hur dessa kontroller skall utformas i detalj innan andra landsdelars register erhåller rättsverkan. Dessa kontrollåtgärder är förknippade med extra kostnader, men sådana bör accepteras när det gäller den allra första delen av riket. De belopp som sparas genom att och får vänta skall disponeras för en alternativ försöksverksamhet enligt de riktlinjer som statskontoret föreslagit. System bör utformas i samråd mellan statskontoret och CFD. Sannolikt räcker 2 milj. kr. En tingsrätt bör utväljas som försöksområde. Den bör ligga inom något redan koordinatsatt län, så att förslaget om samköming med fastighetsbeskattningsregistren kan testas. En senareläggning av och medför även kostnadsbesparingar vid datacentralen i . Den där hyrda datorn överstiger behovet (se statsverkspropositionen bil. 9, s. 35). Hyran är ca 0,3 milj. kr. En dator för enbart län kostar högst en tredjedel så mycket. Dessutom minskar kostnaderna för telelinjer och terminaler. Med stöd av det anförda hemställes 1. att måtte som sin mening uttala att fastighetsregisterreformens försöksverksamhet med driftsystem 1 begränsas till län med start av formell drift , varvid fastighets- och inskrivningsregistren i databanken blir officiella och de registren upphör att föras, 2. att måtte som sin mening uttala att inga ytterligare områden utöver län ansluts till eller förbereds för anslutning till driftsystem 1 innan erfarenheter vunnits och utvärdering genomförts av den formella driften i , 3. att hos Kungl. Maj:t hemställer att . av de medel som friställs genom att och tills vidare inte omläggs ställs till statskontorets och centralnämndens för fastighetsdata förfogande i samråd för en försöksverksamhet med utvärdering av regional fastighetsdatabehandling enligt riktlinjer i statskontorets tidigare åberopade yttrande, 4. att måtte uttala att staten skall ersätta kommunala merutgifter för de kommuner som berörs av driftsystem 1, 5. att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t begära en översyn av de möjligheter som finns att rationalisera verksamheten inom de fastighetsdomstolar som inte ansluts till ADB-system, 6. att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. begära att lantmäteristyrelsen övertar ansvaret för koordinat 7. att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. begära en utredning angående frågor om fastighetsregisterreformens huvudmannaskap, innefattande även frågan om sammanslagning av med statens lantmäteriverk. GOTAB 72 3197 S 1973