mot · FW021876 · 1973-04-13 00:00:00 — Nr 1876 av m. fl. i anledning av Kungl. Maj ds proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. En viktig nyhet i det förslag till regeringsform som framlagts i propositionen 1973:90, jämfört med det som utarbetades av grundlagberedningen, är att det innehåller vissa målsättningsstadganden. Dessa har intagits i 2 kap. 1 och 2 §§. De utsäger att samhället skall verka för rättvisa och jämlikhet mellan medborgarna, att varje medborgare bör ha rätt till utbildning, arbete och social trygghet och att arbetstagare bör ha vissa rättigheter i sitt arbete. Det kan givetvis diskuteras om det är lämpligt att ta in stadganden av denna karaktär i en ny regeringsform. Vi avser emellertid inte att ta upp en sådan diskussion med denna motion. Vi utgår i stället från propositionens förslag och konstaterar om dessa endast att vi delar de värderingar som de ger uttryck för. Om man skall ha målsättningsstadganden i en ny grundlag, är det emellertid av största vikt att man försöker göra en verklig genomgång av det som kan anses grundväsentligt för vårt land från ideologiska och allmänpolitiska synpunkter. En sådan inventering är självfallet förenad med problem. Det är svårt att göra ett riktigt urval. En naturlig strävan bör också vara att ta fram sådant som ger uttryck för grundläggande gemensamma värderingar i samhället. Då vi betraktat dessa problem har vi sagt oss att det knappast finns anledning att söka formulera ytterligare målsättningsstadganden av inrikespolitisk natur. Diskussionen härvidlag torde i stället böra inriktas på frågorna om ett förstärkt skydd för medborgerliga fri- och rättigheter, Däremot finner vi starka skäl tala för att föreslå ett målsättningsstadgande av utrikespolitisk natur. Strävan efter fred, mellanfolkligt samarbete och utveckling av den internationella rättsordningen har varit grundläggande för den svenska utrikespolitiken. Någon strid råder inte om denna allmänna målsättning. Även den svenska neutralitetspolitiken ligger fast. Även om tillämpningen ibland vållar debatt, råder allmän enighet om målsättningen: att genom alliansfrihet i fred verka för neutralitet i krig. Om en ny författning skall uppta målsättningsstadganden, är det för oss ett viktigt önskemål att få ett stadgande infört som fastlägger fredsoch neutralitetspolitiken som grundval för vårt lands utrikespolitik. Vi erinrar om att i alla sammanhang och mera konsekvent och bestämt än något annat parti hävdat neutralitetslinjen i svensk utrikespolitik. Enligt vår mening rör det sig här om värden av så grundläggande Kartong: S. 13, rad 5 Står: tio Rättat till: en tiondel av karaktär att man knappast kan diskutera deras förgrundsplats i förevarande sammanhang. Att det är fråga om en åtminstone i grunden gemensam värdering bör också stå klart. Enligt vår mening är det emellertid inte bara fråga om att väga den ena väsentligheten mot den andra. Det finns särskilda skäl för att införa en utrikespolitisk deklaration i en ny författning. Ett sådant är att en författning bör tillgodose pedagogiska synpunkter i vid mening. Den bör upplysa om grundläggande ting. Detta gäller inte bara gentemot svenska medborgare utan även gentemot andra. I förhållande till andra stater och utländska medborgare kan en deklaration om den svenska utrikespolitiken ha en särskild betydelse. Såvitt vi vet förekommer också sådana deklarationer i flera utländska författningar. Ett annat skäl för det av oss önskade stadgandet är att det kan åstadkomma en bättre balans i den nya författningen. Det framlagda förslaget innehåller ett helt kapitel med elva paragrafer om krig och krigsfara. Kapitlet om förhållandet till andra stater innehåller också ett utförligt stadgande om begagnande av rikets försvarsmakt. Vi ifrågasätter inte behovet av dessa grundlagsregler men anser att de bör balanseras ideologiskt med ett utrikespolitiskt målsättningsstadgande som slår fast att vi strävar efter fred och, om detta ej kan nås, efter neutralitet i krig. Man kan diskutera var i regeringsformen målsättningsstadganden bör placeras. Enligt vår mening talar starka skäl för att sammanföra alla sådana stadganden i början av 1 kap. Vi vill emellertid inte med denna motion aktualisera större tekniska ingrepp än nödvändigt i propositionens förslag. Då regeringen intagit de inrikespolitiska målsättningsstadgandena i början av 2 kap., om grundläggande fri- och rättigheter, syns det naturligt att föreslå ett utrikespolitiskt målsättningsstadgande, placerat i början av 10 kap., om förhållandet till andra stater. Det bör intas i 1 § och innehållet i denna överföras till 2 § som ett första stycke. Paragrafhänvisningen i 4 § får ändras. Hur ett utrikespolitiskt målsättningsstadgande bäst kan avfattas kan givetvis vara föremål för delade meningar. Vi framför ett förslag till övervägande under utskottsbehandlingen utan att binda oss vid detaljer i detsamma. Av de skäl som anförts i det föregående föreslår vi att vid behandlingen av propositionen 1973:90 beslutar att 10 kap. 1 § i en ny regeringsform skall ha följande lydelse: Riket skall sträva efter att främja fred och mellanfolkligt samarbete samt den internationella rättsordningens utveckling. Utrikespolitiken bygger på alliansfrihet i fred för att säkerställa neutralitet i krig. samt vidtar de följdändringar i samma kapitel enligt propositionens förslag som nämnts i motionen. H. () MAJ () PER ()