mot · FW02290 · 1973-01-19 00:00:00 — av m. fl. Den tekniska utvecklingen styrs av kapitalets profitjakt. Arbetsköparna vill ha ut så mycket som möjligt av varje arbetare. Hetsen på arbetsplatserna drivs upp. Utvecklingen får arbetarna betala med trasiga nerver, magsår och sömnbesvär. Allt fler blir utslagna ur arbetslivet. Allt fler upplever sina arbetsplatser som ett hot mot sin hälsa. Allt fler vantrivs i den ökande jäkten och stressen. Hetsen på arbetsplatserna och den försämrade arbetsmiljön måste bekämpas. I första hand krävs: Arbetarna måste ha rätt att förhindra produktionsuppläggningar, rationaliseringsåtgärder och tidsstudier som bidrar till att öka utsvettningen. Semestern måste utökas med en 5:e semestervecka. Arbetarna måste ges rätt att själva välja löneform. Arbetstiden måste förkortas för arbetare i skift och i underjordsarbete. Snabbutredning om en generell arbetstidsförkortning Arbetstidslagen är liksom semesterlagen den lag som reglerar arbetarnas närvarotid på arbetet. I tider när arbetstakten stigit kraftigt är det naturligt att arbetstiden förkortas. Mycket talar därför för en förkortning av den generella arbetstiden. var lagen om 40 timmars arbetsvecka genomförd. Detta hade skett i etapper. har emellertid utvecklingen inneburit att 40 timmars arbetsvecka är en för lång arbetstid, främst mot bakgrund av den snabbt stigande arbetsintensiteten. Ser man bara fram i tiden är det uppenbart att arbetstiden måste förkortas. En utredning, som snabbt lägger förslag om en generell arbetstidsförkortning, bör tillsättas. Den bör syfta till att framlägga förslag om 35 timmars arbetsvecka. Utredningen bör även lägga fram förslag om hur man skall förhindra en ökad arbetstakt i samband med en arbetstidsförkortning. Ändamålet för en arbetstidsförkortning skall vara att förhindra ytterligare utslagningar i arbetslivet, minska fysiska och psykiska sjukdomar och ge arbetaren möjlighet att bättre kunna orka med sitt arbete och sin fritid. Skift-, underjords-, transport- och servicearbeten Skiftarbetet är genom sin oregelbundenhet ofta med nattarbete hårt och krävande. Skiftarbetet är mycket utbrett i tyngre industrigrenar, t. ex. järn- och stålindustrin, pappers- och massaindustrin. Arbetet inom dessa industrigrenar bedrivs i regel som hårt ackordsjobb eller i sådana former att det är likställt med ackord. Det betyder för arbetarna att de dels arbetar i hårt ackordsjobb, dels arbetar skift, som medför tvära växlingar i dygnsrytmen. Dessa skäl talar starkt för att en arbetstidsförkortning för skiftarbetarna genomförs. En kortare arbetstid för skiftarbetare skulle kunna bidraga till att något eliminera de besvär som skiftarbetet innebär, nämligen sömnrubbningar, magbesvär, bristande umgänge med familjen och övrig umgängeskrets och inte minst isoleringen från det övriga samhällslivet som t. ex. möten, radio, TV m. m. Betänker man att skiftarbetarna har samma långa arbetstid som andra grupper så framstår kravet på kortare arbetstid som än mer berättigat. På flera fackförbundskongresser har kravet på kortare arbetstid för skiftarbetare rests med mycket stort eftertryck. Arbetstidsförkortningen för skiftarbetena bör genomföras . Arbetstiden vid kontinuerlig drift bör vara i genomsnitt per helgfri vecka. För övrig skiftgång genomförs 35 timmars arbetsvecka. Skiftarbetama ställer kravet att en arbetstidsförkortning inte får innebära att storhelgsarbetet ökar. Det är därför av synnerligen stor vikt att det i lag fastställs att skiftarbete under storhelger endast får förekomma i undantagsfall. För dem som tvingas arbeta i kontinuerlig skiftgång med storhelgsdrift skall varje arbetad storhelgsdag kompenseras med en ledig dag jämställd med semester. Underjordsarbete innebär särskilt stora påfrestningar från miljösynpunkt. Att arbeta utan kontakt med sol och ljus är psykiskt pressande. Med den fortgående rationaliseringen, bl. a. i gruvorna, tvingas arbetarna i många fall att arbeta helt avskilt och utan nödvändig kontakt med sina arbetskamrater. Arbetstakten i gruvarbetet är högt uppdriven, och jäkt samt stressjukdomar tillhör också här vanligheterna. Dessutom är underjordsarbetet mycket tungt. Det innebär även hälsorisker i form av buller, gaser och damm. Utvecklingen med dieseldrivna fordon i underjordsarbetet har ytterligare förvärrat miljön. Den upptäckta radongasen är ett gissel för underjordsarbetama, och risken för lungcancer är mycket stor. Arbetare i tunnelbyggen, anläggningsarbeten och andra liknande underjordsarbeten har i sitt arbete liknande problem som gruvarbetarna. Miljön är även i många fall sämre på grund av arbetets tillfälliga karaktär. Gruvarbetarna har länge fört fram kravet på en kortare arbetstid. I så tunga och hälsofarliga arbeten som gruvarbete, tunnelbygge osv. måste den dåliga arbetsmiljön kompenseras med en kortare arbetstid. 35 timmars arbetsvecka måste betecknas som ett rättvisekrav och bör genomföras . Transport- och servicenäringarna är två näringsgrenar där oregelbundna arbetstider förekommer i stor utsträckning. Transportarbetarna har genom sin arbetstids längd och jäkt och stress i kombination med stort ansvar för medmänniskor en mycket påfrestande arbetssituation. Med hänsyn till dessa gruppers stora ansvar är det starka skäl som talar för att arbetstiden också för dessa sänks . Med hänvisning till det anförda föreslås A. att uttalar sig för en fortsatt sänkning av arbetstiden och hos regeringen hemställer om utredning och förslag om att arbetstiden sänks , B. att hos regeringen hemställer om förslag om omedelbar sänkning av arbetstiden för 1. kontinuerligt skiftarbete samt att de som arbetar i storhelgsdrift för varje arbetad storhelgsdag erhåller en ledig dag jämställd med semester, 2. övriga skiftarbetare, som tillerkänns en sänkt arbetstid, 3. underjordsarbetare, som erhåller en arbetstidsförkortning , 4. arbetare inom transport- och servicenäringarna med oregelbundet arbete, som skall jämställas med skiftarbetare och erhålla en sänkt arbetsvecka. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i