mot · FW021266 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett forskningspolitiskt handlingsprogram. Forskningen får allt större betydelse för samhällets sociala, teknologiska och ekonomiska utveckling. En allt större del av våra samlade resurser används för insatser inom forskningens område. Genom utnyttjande av forskningsresultaten förändras samhällsstrukturen och skapas förutsättningar för en förbättrad livsmiljö för människorna. Det är svårt att få någon uppfattning om forskningens totala omfattning. Dels beror detta på att forskning i en eller annan form bedrivs i en mängd olika organ, dels på att forskningsbegreppet i sig är något oprecist. Enligt gjorda uppskattningar är den totala forskningsvolymen i av storleksordningen , varav staten beräknas ha anvisat 1,4 miljarder eller drygt hälften. En för samhället utvecklingsfrämjande forskning är angelägen och bör därför stödjas. En obunden grundforskning är en förutsättning för nydanande forskningsarbete. Den samhälleliga prioriteringen av forskning sker genom anslagstilldelningen i statsverkspropositionen. En ytterligare prioritering sker i de till knutna fem forskningsråden, vilka verkar inom var sitt område, nämligen medicin, humanism, samhällsforskning, naturvetenskap och atomforskning. Vissa andra organ har uppgifter som i stort sett motsvarar forskningsrådens, t. ex. forskningsnämnden inom mot cancer och . Statliga insatser för forskningen görs också genom styrelsen för teknisk utveckling (STU), genom miljövårdsforskningen inom och genom transportforskningsdelegationen. Vidare kan nämnas den forskning som bedrivs vid det nystartade . Den kraftiga expansionen inom forskningens område har aktualiserat behovet av en samordning av de olika forskningsinsatserna och en översyn av forskningsrådens verksamhet, beslutsformer och sammansättning. tillkallades sakkunniga för att göra en sådan översyn. Denna utredning kommer såvitt vi kan finna inte att behandla forskningspolitikens övergripande prioriteringsfrågor eller formerna för dessa frågors handläggning inom riksdag och regering. En utgångspunkt för en övergripande diskussion om forskningen bör vara formerna för forskningens bedrivande och de därmed sammanhängande frågorna om forskningsinsatsernas fördelning. Av stor betydelse är i vad mån ett litet land som , med sina trots allt begränsade ekonomiska resurser, skall inrikta forskningsinsatserna på ett begränsat antal områden för att där vara i främsta ledet. Frågan om vilken bredd och vilket djup vår forskning skall ha måste a. avgöras utifrån en bedömning av möjligheterna att hävda oss i den internationella konkurrensen och hur vi utnyttjar de samlade resurserna på bästa sätt. Ställning till dessa frågor måste naturligtvis tas utifrån en bedömning av förutsättningar att hävda sig inom olika huvudområden. Erfarenheterna av det internationella forskningsutbytet visar att för att vi skall bli en intressant samarbetspartner måste vi ligga i främsta ledet på vissa forskningsområden. är det angeläget att vår forskning på andra områden minst är så omfattande att vi kan tillgodogöra oss den internationella forskningens landvinningar. Det är av betydelse för att åstadkomma en fortsatt industriell utveckling att vår tekniska forskning ligger väl framme. Det hävdas ofta att industrin knappast har några nyetableringar baserade på inhemsk forskning. På vissa områden har vi i en internationell jämförelse hårdare, eller restriktivare tillämpning av, bestämmelser och regler. Här har vi små möjligheter att tillgodogöra oss ett från våra utgångspunkter intressant forskningsresultat, utan måste lita till egna insatser. Till dessa områden hör den kemiska och biologiska forskningen, vilken även här i landet måste anses eftersatt. Hur påverkar vår tids ökande användning av olika kemikalier människor och djur? Debatten om bekämpningsmedelsanvändningen har blottat stora brister inom detta begränsade område. Ingen kan med säkerhet bedöma t. ex. de genetiska verkningarna , vilket naturligtvis är djupt oroande. Självfallet skulle en uppräkning av angelägna forskningsområden kunna bli mycket lång. Enligt vår mening är det angeläget att frågor av den här typen blir föremål för en övergripande prövning. Tvärvetenskaplig forskning och utbildning Genom att samhällets komplexitet blir större ökar behovet av tvärvetenskaplig forskning. Möjligheten att genom datatekniken kontrollera och bedriva stora forskningsprogram har skapat nya förutsättningar i detta avseende. En tvärvetenskaplig inriktning av forskningsinsatserna utgör en viktig förutsättning för att nya stora framsteg skall kunna göras inom olika områden. Det finns många exempel på tvärvetenskaplig forskning. Man kan bl. a. peka på de storprojekt som bedrivs inom den ekologiska forskningen. Där är tvärvetenskapligheten en förutsättning för att framsteg skall kunna göras. På nästan alla forskningsområden bedrivs en samverkan mellan forskare inom olika områden. Enligt vår mening vore det en fördel om man i grundutbildning och forskarutbildning mera betonade vikten av att lägga tvärvetenskapliga aspekter på olika problem och om kontakterna mellan forskare på olika fält ytterligare stimulerades. Dimensionering inom olika ämnesområden Det är svårt att få någon egentlig överblick över forskningsinsatserna på olika områden. Av den av staten styrda forskningen går en betydande del av resurserna till den militära forskningen. De resultat som denna forskning kommer fram till har givetvis betydelse också för andra ändamål än rent militära, men målinriktningen har ändock varit denna. Stora insatser görs också på medicinsk och social forskning, skogs- och jordbruksforskning och industriforskning. I syfte att stödja den tekniska forskningen skapades 1968 styrelsen för teknisk utveckling. De insatser som skall göras är uppdelade på tre områden vilka angelägenhetsgraderats. Den första uppgiften är att med hjälp av tillgänglig eller ny teknik främja utvecklingen inom olika samhällssektorer. En andra uppgift för STU är att främja industrins förnyelseförmåga och tekniska kvalitet. Den tredje uppgiften är att höja den tekniska forskningens vetenskapliga nivå och öka det teknologiska kunnandet inom skilda områden. I årets statsverksproposition prioriteras mycket starkt de två förstnämnda uppgifterna. Härigenom kommer den tekniska grundforskningen på undantag. Vi vill nämna detta som ett exempel där man kan ifrågasätta om den förda politiken kan anses mest förenlig med samhällsintresset på lång sikt. Det framstår heller inte som klart om avvägningen mellan teknisk och annan forskning är den mest lämpliga. I detta sammanhang vill vi starkt understryka att en prioritering mellan olika forskningsområden inte får ske enbart utifrån lönsamhetsmässiga principer. Naturligtvis måste fördelningen av forskningsresurserna även ske utifrån andra utgångspunkter. En stor del av forskningen sker vid universiteten. Det är naturligt att så är fallet. Grunderna för den avvägning som förekommer i vad gäller tillgång på resurser på olika institutioner är synnerligen oklara. Forskningsinsatserna på de olika institutionerna är till viss del avhängiga av studerandetillströmningen. Detta sätt att prioritera mellan olika ämnesområden anser vi vara olämpligt. Oberoende av de bakomliggande orsakerna till ett minskat studerandeantal kan det knappast sägas vara ett uttryck för en medveten vilja att minska forskningsresurserna för ifrågavarande ämnen. Resursanskaffningen till universitetsforskningen ingår i ett komplicerat system med ansvar och befogenheter fördelade på ett flertal organ. Det finns anledning att se över metoderna för forskningsresursernas fördelning på olika institutioner. En sådan fördelning kan inte ha som utgångspunkt en nyckfull studerandetillströmning. Det måste vara samhälleliga målsättningar som är avgörande för forskningsinsatserna. Forskning måste ses som ett systematiserat arbete för att öka det samlade kunnandet. För att detta kunnande skall bidra till utvecklingen av samhället är det självklart att forskningsresultaten måste utnyttjas och nödvändiga kanaler finnas mellan å ena sidan forskare och å andra sidan politiker, administratörer, näringsliv och konsumenter. Det är en betydande forskningsverksamhet som bedrivs över hela världen och resultaten av dessa insatser finns redovisade på en mängd sätt. Här skall bara lämnas en kort sammanfattning av de viktigaste kanalerna för hur forskningsresultaten redovisas. Information om avslutade forskningsprojekt lämnas i vetenskapliga tidskrifter och böcker samt vid symposier av olika slag. Informationsutbudet är mycket stort. Över hela världen publiceras ca 50 000 löpande vetenskapliga tidskrifter innehållande 2,5 miljoner artiklar. Det stora utbudet av vetenskaplig information gör det allt svårare för forskningens avnämare och även för forskarna själva att bevaka informationsflödet inom t. o. m. begränsade områden. Mot bakgrund av detta har nya vägar prövats för att få en överblick av tillgänglig information. a. har försök gjorts att med hjälp av automatisk databehandling registrera olika projekt. Information om pågående och avslutad forskning lämnas av en rad institutioner. En viktig del av denna information förmedlas via STU. Under STU lyder statens råd för vetenskaplig information och dokumentation (SINFDOK), som är ett centralt organ för frågor rörande vetenskaplig och teknisk information och dokumentation, vilket bl. a. ger ut resurs- och projektkataloger. Sådana kataloger finns för ett begränsat antal universitet och högskolor. Vidare kan nämnas att med ekonomiskt stöd från statens råd för samhällsforskning bedriver dataregistrering av planerad och pågående samhällsforskning. Dessutom finns för information om avslutad forskning ett flertal databaserade dokumentationssystem i drift . Medlarssystemet för medicinsk information och SDI-systemen (selektiv delgivning av information) för information om forskningsrapporter inom teknologi och pedagogik är exempel härpå. Att forskningsresultaten redovisas innebär långt ifrån alltid att de når ut till praktisk användning. En mycket stor mängd material publiceras, men att forskningsresultaten kommer till positiv användning är i första hand beroende på den mottagande partens egna initiativ. Detta innebär att det i första hand är de större företagen som gynnas. De insatser som gjorts via bl. a. STU för att underlätta för de små och medelstora företagen att tillgodogöra sig forskningsresultat har i stor utsträckning visat sig vara ineffektiva. Åtgärder måste sättas in för att underlätta att resultaten av forskningen inom olika områden når de producenter, administratörer och konsumenter som kan tänkas vara intresserade. De åtgärder som vidtas med detta syfte får naturligtvis inte innebära att forskarna kommer i beroendeställning till dessa intressenter. En möjlighet att underlätta en målinriktad forskning i enlighet med samhälleliga intentioner och syftande till praktisk användning av resultaten är att staten i ökad utsträckning lägger ut uppdragsforskning En annan möjlighet som med fördel kan utnyttjas av små och medelstora företag är att genom kontaktkonferenser mellan forskare och avnämare skapa större kännedom om olika forskningsprojekt. De försök som gjorts i den riktningen har visat sig ge tämligen gott resultat. Forskningsberedningen är regeringens organ för diskussioner kring den långsiktiga inriktningen av forskningspolitiken. Ordförande för forskningsberedningen är statsministern. närmaste motsvarighet till regeringens forskningsberedning är Sällskapet riksdagsmän och forskare (). Inom förekommer enbart diskussioner och vissa föredragningar om olika forskningsresultat. Något organ för prioritering mellan de olika forskningsområdena finns inte. enda möjlighet till granskning av forskningspolitiken ges därför i samband med behandling av olika anslag under statsverkspropositionens huvudtitlar. Huvuddelen av forskningsinsatserna via statsverkspropositionen finns redovisade via utbildnings-, försvars-, inrikes-, jordbruks- och industridepartementen. Genom denna splittring på ett flertal departement och genom avsaknaden av ett organ för samordning och koordinering av de olika forskningsinsatserna har stora svårigheter att kunna göra erforderliga prioriteringar. Behovet av en aktivare prioritering vad gäller forskningspolitiken och nödvändigheten av ökade möjligheter för att få ett samlat grepp över forskningspolitiken motiverar enligt vår mening en särskild utredning. Denna utredning bör ha till uppgift att lägga fram förslag till ett forskningspolitiskt handlingsprogram med prioriteringar mellan olika forskningsområden. Utredningen bör också ha till uppgift att lägga fram förslag om hur forskningsresultaten effektivare skall komma avnämare till del. Slutligen bör den ha till uppgift att utarbeta och lägga fram förslag till organisatoriska och andra förändringar, vilka kan ge möjlighet att fatta övergripande prioriterande beslut vad gäller forskningsinriktningen. Ett sådant omfattande arbete bör självfallet ske i en parlamentarisk utredning. Under hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag till ett forskningspolitiskt handlingsprogram syftande till att a. förstärka insyn i forskningsverksamheten; b. utgöra grundval för övergripande beslut vad gäller prioritering och dimensionering av forskningen; c. underlätta forskningsresultatens utnyttjande av olika intressenter; d. eliminera studerandeantalet som grundval för tilldelning av forskarresurser på olika institutioner; e. underlätta och stimulera den tvärvetenskapliga forskningen. . () i Skegrie () i Glömminge () () GOTAB 73 3246 S 1973