mot · FW021672 · 1973-03-29 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:50 angående medlen i den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten m. m. riksdag beslutade om sysselsättningsstöd till det s. k. inre stödområdet. Maj:t, som preciserade områdets gränser närmare, förde kommunblock samt och kommuner till det nybildade stödområdet. kommun lämnades dock utanför detta område. Mot denna avgränsning anförde vi kraftiga invändningar i en särskild motion (1971:1124) till riksdag. Vi avslutade denna motion med en hemställan om ändring av det inre stödområdets gränser på så sätt att kommun fördes till området. och avslog denna motion med hänvisning till de tröskelproblem som kunde tänkas uppstå i förhållande till områden utanför de båda stödområdena om det inre stödområdets gränser sattes alltför långt söderut. Utskottets ordförande hänvisade i riksdagsdebatten särskilt till de problem som kunde tänkas uppkomma i förhållande till de norra delarna av . I sin framlagda proposition nr 50 uttalar chefen för att någon ändring av principriktlinjerna för avgränsningen av det inre stödområdet inte är motiverad. De inre delarna av skogslänen bör alltjämt prioriteras. Till dessa hör emellertid även de nordliga delarna av , och departementschefen anser därför att en ändring av gränserna, så att dessa landsdelar inbegrips i det inre stödområdet, kan ske inom ramen för gällande principiella riktlinjer. Maj:t avgör, enligt tidigare beslut, om områdets avgränsning. I det läge som uppstått i och med att gränsdragningsfrågan åter aktualiserats vill vi sätta i fråga om inte också kommun i bör föras till det inre stödområdet. kommun utgör en del av med de allra äldsta glesbygds- och avfolkningsproblemen. Till skillnad från exempelvis och kommuner började den ogynnsamma befolkningsutvecklingen i . sjönk folkmängden så snabbt att kommunen förlorade mer än 1 500 invånare eller av invånarantalet vid årtiondets början. En avgörande drivkraft bakom den negativa utvecklingen har naturligtvis varit den ogynnsamma utvecklingen inom kommunens näringsliv. fem sista år sjönk antalet förvärvsarbetande i samtliga näringar med 160 personer . Detta innebar att kommunen förlorade en femtedel av de arbetstillfällen man hade vid periodens början. Allvaret i denna utveckling behöver inte understrykas. Siffrorna talar för sig själva. Utvecklingen på arbetsmarknaden återspeglas mycket tydligt i olika förhållanden som präglar kommunen. Yrkesverksamhetsgraden som tillhörde de absolut lägsta i länet sjönk . Arbetslösheten har, om man bortser från säsongmässiga variationer, varit stigande . En fjärdedel av alla arbetslösa är utan arbete eller längre. Kommunen uppvisar vid sidan av och den lägsta genomsnittliga inkomsten per invånare. Den genomsnittliga lönen för industrianställda ligger långt under motsvarande tal för övriga kommuner i länets nordliga delar. kommun uppvisar således alla de drag som kännetecknar de svårast drabbade delarna av landets nordliga glesbygdsområden. Mot den bakgrunden hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om en sådan ändring av den nuvarande gränsen för det inre stödområdet att och kommuner i hänförs till det inre stödområdet. () () () ()