ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FW02640 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om vidgad rätt till änkepension enligt ATP. Inom folkpensioneringen har en änka rätt till folkpension i form av änkepension under förutsättning att hon antingen uppnått vid mannens död och varit gift med honom eller har vårdnaden om och stadigvarande bor tillsammans med barn , som vid mannens död stadigvarande vistades i makarnas hem eller hos änkan. I motsats till vad som sålunda gäller inom folkpensioneringen krävs för rätt till änkepension inom tilläggspensioneringen att legalt äktenskap förelegat. I de likalydande motionerna 1:222 och 11:264 till riksdag hemställdes om förslag till sådan ändring i lagen om allmän försäkring att rätt till änkepension inom tilläggspensioneringen kunde tillkomma även sådan samboende kvinna som hade rätt till änkepension inom folkpensioneringen. Andra lagutskottet framhöll i sitt av godkända utlåtande 1964:55 att det enligt utskottets mening fanns skäl som talade för att överensstämmelse borde råda mellan tilläggspensioneringen och folkpensioneringen och att det i motionerna aktualiserade spörsmålet således förtjänade beaktande. Då de samordningsproblem och övriga frågor som härvidlag kunde uppkomma emellertid krävde ingående överväganden, ansåg utskottet att frågan borde bli föremål för utredning inom exempelvis pensionsförsäkringskommittén. Utskottet föreslog att i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle som sin mening ge till känna vad utskottet anfört. har i sitt slutbetänkande Familjepensionsfrågor (SOU 1971:19) behandlat frågan om änkepension inom tilläggspensioneringen till samboende kvinna men utan att föreslå någon ändring av regeln att legalt äktenskap skall föreligga för rätt till sådan pension. Vi anser inte att de av kommittén redovisade skälen för att bibehålla nuvarande ordning är bärande. De samboende kvinnorna torde otvivelaktigt betydligt oftare än de gifta komma i ekonomiskt svåra situationer vid mannens död. Med hänsyn härtill och då stödet till de ensamstående mödrarna är behäftat med vissa brister anser vi det vara ett rättvisekrav att man ger de samboende mödrarna samma pensionsförmåner som de gifta kvinnorna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att föreläggs förslag till sådan ändring av lagen om allmän försäkring att även samboende kvinna kan erhålla änkepension inom tilläggspensioneringen. () ()
mot · FW02641 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av ATP-avgiften. I motionen 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. I avsnittet Den ekonomiska politiken föreslås att ATP-avgiften sänks från . Vi är medvetna om att vissa administrativa svårigheter kan uppkomma vid en sänkning av avgiften från nämnda tidpunkt. Vi bedömer emellertid de administrativa merkostnaderna som obetydliga i jämförelse med de fördelar som sammanhänger med en sådan omedelbar sänkning. Åberopande vad som här och i motionen 1973:241, avsnittet Den ekonomiska politiken, anförts hemställs att beslutar att sänka ATP-uttaget fr. o. m. med en procentenhet. N. () i Trobro PER () i Gäd dvik G. ()
mot · FW02642 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ett nytt studiemedelssystem. I motionen 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Utbildning i nämnda motion hemställs att hos Kungl. anhåller att studiemedelsutredning får tilläggsdirektiv att utarbeta förslag till ett studiemedelssystem i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen 1973:241. N. () i Trobro PER () i Gäddvik G. ()
mot · FW02643 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om rätt till pension för vård av eget barn. I motion 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Familjepolitiken i nämnda motion hemställes att hos Kungl. Maj :t anhåller om utredning och förslag syftande till att arbete med vård av egna barn skall grunda pensionsrätt inom ATP enligt i motion 1973:241 angivna riktlinjer. N. () i Trobro PER () i Gäddvik G. ()
mot · FW02644 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att förbättra folkpensionen. I motion 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Vår sociala trygghet i nämnda motion hemställes att hos Kungl. Maj i anhåller om förslag till ett långsiktigt program för förbättring av folkpensionen, innefattande snabbare uppbyggnad av pensionstillskott finansierade med ATP-medel samt pensioner oberoende av civilstånd i enlighet med de riktlinjer som uppdragits i motion 1973:241. () () N. () i Trobro PER () i Gäddvik G. () 1 * 1973.
mot · FW02647 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående de äldres sysselsättning. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1973:874 hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att pensionsålderskommittén får till uppgift att även lämna förslag på åtgärder samhället kan vidta för att underlätta för de äldre som så önskar att fortsätta sitt arbetsliv. () ()
mot · FW02648 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ianspråktagande av barnpension till täckande av fosterlön. skall fosterlönen utgöra av basbeloppet. Det förekommer fosterlöner uppgående till i . När det gäller ersättning från enskilda, kungörelsen , kan ett högsta belopp på per 12-månadersperiod uttagas av föräldrar till barn i fall, där barnet åtnjuter samhällsvård och kostnaderna lagenligt kan uttagas enligt 72 § barnavårdslagen. Från beloppet skall avräknas allmänt barnbidrag, bidragsförskott, barnpension och barntillägg enligt folkpensioneringen som avser vårdtiden i den mån sådan förmån uppburits av annan än den som vårdar barnet. När barnet är placerat i fosterhem kan liksom vid omhändertagande tillkommande förmåner utbetalas till barnavårdsnämnden enligt särskilda bestämmelser, ingående i de författningar, som reglerar förmånen i fråga. Barnpension från ATP utgår till barn , om den ena eller båda föräldrarna avlidit. En förutsättning är att den avlidne åtnjutit ATP-pension eller skulle ha kunnat få förtidspension från ATP om han eller hon inte avlidit. Om båda föräldrarna avlidit utgår barnpension endast efter den ena av dem (den högsta barnpensionen). ATP-delen kan inte användas för att täcka kommunens kostnader för samhällsvården. Vid en fosterhemsplacering utbetalas således minimibeloppet. Har barnet erfordras fullmakt från förmyndaren för att denna förmån skall kunna innehållas för täckande av kommunens kostnader. I stället för att bidraga till vårdkostnaderna erhåller föräldern barnets ATP i alla de fall fullmakt icke undertecknats eller ackumuleras bamets ATP på bankbok hos barnavårdsnämnden. Motionärerna anser att barnets ATP i första hand bör gå till täckande av fosterlönen så långt detta räcker härför. Om ATP uppgår till högre belopp än fosterlönen bör överskjutande del avsättas för barnets framtida behov. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj:t måtte begära om sådan ändring i gällande lagstiftning att även ATP-pension kan användas till täckande av fosterlön.
mot · FW02649 · 1973-01-25 00:00:00 — av fröken och om rätt till studiemedel vid diakoniutbildning. För utbildning till diakonissa/diakon i erfordras dels en samhällelig av diakoninämnden godkänd fackutbildning (t. ex. sjuksköterskekompetens, socionom- eller motsvarande utbildning, hemvårdarinneexamen), dels en ettårig av diakoninämnden fastställd diakoniutbildning. Den fackutbildning, som diakonieleverna genomgår, är som regel förenad med rätt till studiemedel. Åldersmässigt befinner sig eleverna i den egentliga diakoniutbildningen i åldern och däröver. Diakoniutbildningens terminskurs I kan komma antingen före eller efter fackutbildningen, terminskurs II inträffar alltid efter genomgången fackutbildning. Viss del av diakoniutbildningen sker gemensamt för elevgrupperna vid de fyra diakonissanstalterna i (), (Samariterhemmet), (Värsta) och (). Vad angår utbildningen till diakon vid diakonanstalten gäller att viss del därav sker jämsides och under den sociala utbildningen. De nämnda fem diakonianstalterna förbereder för diakonivigning tillsammantaget ett antal elever, som på grund av den växlande tillströmningen varierar mellan 30 och 40 elever . Vi anser att rättvisan kräver att deltagarna i utbildningen blir berättigade till studiestöd . De bör i detta hänseende likställas med studerande vid de fria trossamfundens pastorsutbildning och vid utbildningen till församlingssekreterare och församlingsassistenter inom . har i ett yttrande till Kungl. Maj:t i frågan bl. a. anfört följande: Då diakoniutbildningsdelen är kombinerad med fackutbildning, som i de flesta fall berättigar till studiemedel, förslår CSN att därest Kungl. finner skäl ställa-utbildningen under tillsyn av statlig utbildningsmyndighet de studerande får rätt till studiemedel enligt studiemedelsförordningen. Som skäl härför kan också anföras det förhållandet att eleverna i den egentliga diakoniutbildningen som regel är . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. anhåller om att de elever, som genom diakoniutbildning förbereds att inneha tjänster inom eller hos annan huvudman måtte ges rätt till statligt studiestöd också .
mot · FW0265 · 1973-01-11 00:00:00 — angående villkoren för försäljning av staten tillhörig fast egendom. Enligt villkoren för försäljning av staten tillhörig fast egendom framgår i SFS 1971:727, § 21, bl. a. följande: Till grund för bestämmandet av saluvärdet skall läggas i orten gängse skäligt pris. I § 22 sägs: Den säljande myndigheten skall tillse att köpeskillingen blir den högsta möjliga och i varje fall icke understiger egendomens saluvärde, om annat icke särskilt föreskrives. I princip har jag inget att erinra emot att domänverket vid försäljning av fast egendom tillämpar skälighetsprincipen, men det kan finnas undantag som motiverar en annan bedömningsgrund när fastighetens saluvärde fastställs. Jag avser sådana försäljningar som kan betingas av sociala skäl, t. ex. när det är fråga om friköpande av ett tomtområde, där tomten ägs av domänverket och byggnaderna ägs av den i fastigheten boende och då den som äger byggnaderna önskar inköpa det tomtområde där byggnaderna är belägna. Bärande skäl för att förvärva tomtområdet kan vara att vederbörande fastighetsägare måste äga lagfart på fastigheten för att erhålla bidrag för vatten och avlopp etc. I sådana och liknande fall bör priset anpassas efter de rent sociala betingelser som föreligger. Det kan inte vara rimligt att en statlig myndighet ger bidrag till bostadsförbättring under det att ett annat organ tillämpar principen att ta ut högsta möjliga pris för den mark som det här är fråga om. Jag är medveten om att detta inte kan beröra så många, varför det från kostnadssynpunkt är ganska oväsentligt om man mera generöst tillämpar möjligheterna till ett lägre pris vid försäljning av jord, tillhörig staten, när det gäller sociala hänsynstaganden. Enligt min mening borde ett tillägg göras till gällande bestämmelser vid försäljning av fast egendom så att hänsyn skulle kunna tagas till de försäljningar där sociala hänsyn med skäl kan åberopas. Med stöd av vad jag anfört hemställer jag att hos Kungl. Maj:t anhåller om ett tillägg till SFS 1971:727, § 22, innebärande att § 22 får följande lydelse: Den säljande myndigheten skall tillse att köpeskillingen blir den högsta möjliga och i varje fall icke understiger egendomens saluvärde, om annat icke särskilt föreskrives, såsom exempelvis sociala skäl.
mot · FW02650 · 1973-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om ersättning från försäkringskassa för transport av avliden. Vårt samhälle är väl utbyggt då det gäller den enskilda människans trygghet, såväl genom vårdinstitutioner av olika slag som genom olika former av försäkringar. Expertis står till förfogande för att, så långt möjligt, hjälpa och bistå den enskilde utan nämnvärd kostnad. Även resekostnader till och från de olika vårdinstitutionerna sörjer samhället för i olika former. Det är först sedan en patient har avlidit som samhället anser sig ha gjort sitt. Då ankommer det helt på dödsboet att klara av de ekonomiska mellanhavanden som kan bli aktuella, exempelvis i samband med en hemtransport av den avlidne. Detta kan i en del fall bli mycket betungande då t. ex. vederbörande avlidit på ett specialistsjukhus, kanske långt från hemorten, dit patienten remitterats för vård. Här ifrågasattes om inte ersättning från borde kunna utgå till denna form av transporter, på samma grunder som då det gäller ersättning till sjuktransporter. Omfattningen av dylika transporter torde inte vara stor, varför de ekonomiska konsekvenserna borde bli tämligen obetydliga för . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. begär en översyn av gällande lagstiftning i syfte att ersättning måtte utgå för hem transport av avlidna personer. () ()
mot · FW02651 · 1973-01-25 00:00:00 — av fröken i m. fl. om bidrag till egen bil åt föräldrar till rörelsehindrade barn. Enligt kungörelse om bidrag till egen bil för rörelsehindrade skall detta utgå endast om bilen är nödvändig för att den rörelsehindrade skall kunna uppehålla förvärvsarbete. Enligt uppgift räknas vid sådan prövning inte alltid arbete i eget företag som sådant förvärvsarbete som berättigar till bidrag, detta även om arbetet i hög grad består av uppgifter där bil är nödvändig. Detta finner vi anmärkningsvärt. Vi ifrågasätter också om inte prövning av bidrag till egen bil bör kunna ske på generösare grunder än och att även andra skäl än eget förvärvsarbete bör kunna åberopas. Exempelvis borde föräldrar med rörelsehindrade barn kunna komma i fråga. Även om är utbyggd i kommunen blir sådana barn ofta starkt isolerade, om familjen inte förfogar över egen bil. att hos Kungl. anhåller om översyn av bestämmelserna om bidrag till egen bil för rörelsehindrade i syfte att göra det möjligt för föräldrar till rörelsehindrade barn att erhålla sådant bidrag. 1 (Se även motion 1973:839)
mot · FW02652 · 1973-01-25 00:00:00 — av fröken i m. fl. om statsbidrag till den kommunala färdtjänsten. föreslog i sitt betänkande 1970:64 som avlämnades att statsbidrag på av driftkostnaderna för den kommunala färdtjänsten skulle utgå. statsverksproposition meddelades att förslaget överlämnats till utredningen om kommunernas ekonomi. I motion 1972:994 hemställde vi med anledning därav att beslutar hos Kungl. Maj:t begära att i avvaktan på förslag från utredningen om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun förslag skyndsamt läggs fram om statsbidrag till den kommunala färdtjänsten. avstyrkte emellertid motionen. har överenskommelse om skattestopp i kommun och landsting träffats. Detta har tyvärr ofta gått ut över angelägna sociala serviceåtgärder. Inte minst synes den kommunala färdtjänsten ha drabbats av besparingar. saknas i ett stort antal kommuner, och i andra är anslagen till verksamheten blygsam. Detta gäller i första hand glesbygdskommuner, där färdtjänsten blir särskilt dyrbar på grund av de långa avstånden, den höga andelen äldre och det svaga skatteunderlaget. Situationen i dessa försämras ytterligare genom att SJ lägger ner olönsamma järnvägar och busslinjer. De handikappade blir här helt utlämnade åt anförvanters och grannars hjälpsamhet ett beroende som många upplever som svårt. Resultatet blir också att många handikappade är djupt isolerade och har stora svårigheter att uppehålla nödvändiga kontakter med samhället och dess serviceorgan. Enligt vår mening finns det på grund av den ovan nämnda överenskommelsen om skattestopp större anledning än att staten går in och tillskjuter medel så att den kommunala färdtjänsten kan fortsätta att byggas ut. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar hos Kungl. Maj:t att begära att i avvaktan på förslag från utredningen om kostnadsfördel ningen mellan stat och kommun förslag skyndsamt läggs fram om statsbidrag till den kommunala färdtjänsten.
mot · FW02654 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående frånvaron på arbetsmarknaden. I motion 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Människan i arbetslivet i nämnda motion hemställes att hos Kungl. anhåller att en utredning verkställes angående orsakerna till den höga frånvaron på arbetsmarknaden varvid särskilt de frågeställningar som aktualiserats i motion 1973:241 bör beaktas. () () PER () i Gäddvik N. () i Trobro G. ()
mot · FW02655 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående utbildningen av personal inom arbetsmiljöområdet, m. m. I motion 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Människan i arbetslivet i nämnda motion hemställes att hos Kungl. 1. att Kungl. Maj:t förelägger förslag om inrättande av en professur i arbetsmiljöforskning; 2. att en utredning tillsättes i syfte att framlägga förslag om ändamålsenlig utbildning av skyddsingenjörer och andra inom arbetsmiljöområdet sysselsatta personer. PER () i Gäddvik N. () i Trobro G. ()
mot · FW02656 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. I motion 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Vår sociala trygghet i nämnda motion hemställes att hos Kungl. 1. uttalar att socialpolitiken bör underbyggas med ett rationellt och rättvist skattesystem och en kostnadssänkande bostadspolitik; 2. anhåller om utredning och förslag om samordning av olika sociala hjälpformer i syfte att uppnå enhetlig bedömning av likartade hjälpbehov. () () PER () i Gäddvik N. () i Trobro G. ()
mot · FW02657 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering av äktenskapet. I motion 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Familjepolitiken i nämnda motion hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att en utredning tillsätts med uppgift att se över lagar och förordningar i syfte att undanröja förekommande ekonomisk diskriminering av äktenskapet i jämförelse med andra samlevnadsformer. PER () i Gäddvik N. () i Trobro G. ()
mot · FW02658 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. I motion 1973:241 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Rättstrygghet och kriminalvård i nämnda motion hemställes att hos Kungl. Maj :t anhåller 1. att inom det centrala rådet för brottsbekämpning bildas en särskild arbetsgrupp av parlamentariker och experter med uppgift att utreda och framlägga förslag till åtgärder mot narkotikamissbuket i enlighet med de riktlinjer som angivits i motion 1973:241; 2. att förslag utarbetas till sådana statsbidragsbestämmelser att statsbidrag skall utgå till kommunalt anställda fältarbetare för deras uppsökande verksamhet och för eftervård av narkomaner. PER () i Gäddvik N. () i Trobro G. () Omtryckning: Rubriken ändrad till: angående narkomanvården.
mot · FW0266 · 1973-01-12 00:00:00 — om avveckling av prisstoppet på livsmedel. Prisstopp är en föga effektiv prisregulator, som emellertid i sig rymmer åtskilliga olägenheter och orättvisor. Erfarenheten har visat att det är så gott som omöjligt att upprätthålla ett prisstopp. kan det konstateras att en så ensidig åtgärd som ett prisstopp kan få synnerligen negativa och stundom klart orättvisa följder för det led inom näringslivet som drabbas. Det förutsättes exempelvis inte sällan att arbetsgivaren utan protester skall acceptera att höjda kostnader i rörelsen löner o. d. belastar hans eventuella vinstmarginal eller tages av hans eventuella reserver . Då prisstoppet annonserades av regeringen, kunde följande läsas i av : och så går lönesnacket. LO kommer inte att vika undan för dämpade lönekrav inom livsmedelssektorn! Trots en begynnande proteströrelse från arbetsgivarna är man stenhård: Det kan inte vara våra medlemmar som ska betala prisstoppet, säger på de handelsanställdas förbund. Vi kan inte avstå från några lönehöjningar på grund av det här, säger till KvP. Det vore orimligt! Det skulle innebära, att löntagare inom livsmedelsbranschen skulle få oförändrad lön medan t. ex. löntagare som arbetar med rena kapitalvaror, som inte berörs av prisstoppet, däremot skulle få höjda löner. , ombudsman på i : Lönerna är fastställda. Dem går vi inte ifrån! måste fullföljas av arbetsgivarsidan. Det anser jag vara självklart. Citatet belyser utmärkt påpekandet ovan om att prisstoppet är en orättvis prisregulator. Med åberopande av det anförda och hänvisande till en av mig väckt motion angående avveckling av moms på livsmedel föreslås att beslutar att prisstoppet på livsmedel avvecklas . K.-A.LEVIN (fp)
mot · FW02660 · 1973-01-25 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till synhjälpmedel. vidgas den nuvarande statsbidragsgivningen för synhjälpmedel till att omfatta även sådana speciella glasögon eller linser som starropererade personer behöver. Denna reform är mycket angelägen eftersom kostnaderna för starrglasögon kan vara betungande för de starropererade. Det finns emellertid ytterligare grupper som på grund av ögonsjukdomar är i behov av olika slag av glasögon eller kontaktlinser. Så måste t. ex. den som har ögonsjukdomen keratokonus tidigt övergå från glasögon till kontaktlinser och sedan i allmänhet byta dessa med jämna mellanrum. utgår bidrag endast till den som har en synskärpa med vanliga glas av högst 0.2 på bästa ögat och påtagliga svårigheter att läsa vanlig tryckstil, i huvudsak motsvarande 4 å 5 med vanliga glas. Den som har sjukdomen keratokonus åsamkas i allmänhet mycket dryga kostnader. Det är angeläget att ingen av kostnadsskäl drar sig för att anskaffa de hjälpmedel som erfordras. Om åtgärder vidtages på ett tidigt stadium och om rätt hjälpmedel användes, kan personer med keratokonus fortsätta att vara fullt arbetsföra även i ett stadium då sjukdomen framskridit långt. Därför är det motiverat att statsbidragsgivningen till synhjälpmedel vidgas till att även gälla hjälpmedel som behövs i anledning av ögonsjukdomar såsom t. ex. keratokonus. Vi vill i detta sammanhang även ta upp frågan om statsbidrag till synhjälpmedel för barn och ungdomar. I allmänhet får ett närsynt barn byta glas vartannat och i en del fall . Denna fråga togs upp i statsutskottets utlåtande 1970:5 vars hemställan bifölls av . I utlåtandet uttalade sig statsutskottet för utredning av frågan om statsbidrag till kostnader för barnens glasögon, eftersom barnens syn förändras och glasögonen därför ofta måste bytas. Trots att därefter har förflutit har ingen lösning av denna fråga presenterats från regeringens sida. Det finns därför anledning för att hos Kungl. Maj:t uttala sig för statsbidrag till synhjälpmedel för barn och ungdom. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t uttalar sig för 1. statsbidrag för synhjälpmedel som berörs i anledning av ögonsjukdomar, såsom t. ex. keratokonus, samt 2. statsbidrag för synhjälpmedel för barn och ungdom. () ()