mot · FW02922 · 1973-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om förbättrad ställning för ämnet gymnastik i skolan. Ämnet gymnastik förekommer på schemat i samtliga årskurser av den reguljära skolan utom fjärde året på teknisk linje. Gymnastiksalar saknas däremot vid åtskilliga skolenheter. Av något skäl har man vant sig vid att detta ämne kan få klara sig utan undervisningslokal ofta under en följd av år. I ett sådant läge blir både kurs- och timplanen ett hån mot dem som företräder ämnet kursen går inte att genomföra, och tidsödande förflyttningar till ev. provisorier stjäl timmar. Frågan är om ansvariga skolmyndigheter, vilkas uppgift det är att tillse att undervisningen har sin behöriga gång, kan stå till svars med att acceptera den låt-gå-praxis som har kommit att drabba ämnet gymnastik. I varje fall bör alla möjligheter prövas att råda bot på bristerna. Under en lågkonjunktur bör exempelvis extra stimulansbidrag gå ut till byggandet av gymnastiklokaler. I nuvarande konjunkturläge vore detta så mycket mer berättigat som arbetslösheten på byggsektorn är särskilt hög och för med sig rent improduktiva kostnader för samhället. En del av den outnyttjade kapaciteten inom bostadsbyggandet torde mycket snabbt kunna dirigeras över till gymnastik- och idrottshallsbyggande. Ingenstans ges bättre motiv för en upprustning av gymnastiklokalbeståndet än i Lgr 69, Allmän del s. 167, inledningen: Den tekniska utvecklingen har avsevärt reducerat de muskulära ansträngningarna i vårt dagliga liv. Fysiologisk och medicinsk expertis har samstämmigt framhållit god kondition som ett grundläggande villkor för optimal arbetskapacitet och hälsa. Det citerade avsnittet motiverar inte bara kraftåtgärder för att förbättra lokalresurserna. I själva verket ger det också anledning att höja ämnets timtal till förslagsvis i varje årskurs. Rationell träning skapar även goda förutsättningar för arbetseffektivitet i samhällslivet samt för fritidsaktiviteter av olika slag. Forskningsresultat inom konditions- och styrketräning samt motorisk träning har klarlagt att människans förutsättningar för fysiska prestationer grundläggs på ett tidigt stadium under individens mognadsprocess. Hjärt- och kärlforskningen har påvisat att felaktiga kost- och motionsvanor förmodligen har den största skulden till att kärlsjukdomarna blivit vår mest förödande folksjukdom. Man vet också att det senare i livet knappast går att reparera brister i den fysiska träningen och den motoriska utvecklingen under uppväxtåren. En intensifierad motorisk träning och konditionsträning-hälsofostran har visat sig ha en avgörande betydelse för elevens hälsotillstånd, skolframgång och sociala utveckling. En utökning av antalet veckotimmar i ämnet gymnastik på det sätt som föreslagits skulle enligt läroplanens synsätt förbättra situationen för alla ämnen. En sådan ökning förutsätter dock att flera lärarkandidater än som är fallet får fullständig utbildning i ämnet gymnastik. Sammanfattningsvis bör alltså följande åtgärder vidtas: Gymnastiksalsbyggandet bör kraftigt stimuleras. Ämnet gymnastik bör utökas i varje årskurs inom och gymnasieskolan. Samtliga lärare på låg- och mellanstadiet bör erhålla fullständig utbildning i båda ämnena gymnastik och musik. Med hänvisning till det anförda får vi därför föreslå att hos Kungl. Maj:t hemställer att sådana åtgärder vidtas som föreslås i motionen för att förbättra ställningen för ämnet gymnastik i skolan. () ()