mot · FW021287 · 1973-01-26 00:00:00 — av m. fl. om utökning av antalet ordinarie ämneslärartjänster vid de statsunderstödda folkhögskolorna. I sina petita inför /70 anförde bl. a. följande: 1957: 183 föreslog departementschefen vissa sedermera av godkända grunder för bestämmande av antalet ordinarie lärartjänster i läroämnen inom det allmänna skolväsendet, innebärande bl. a. att antalet ordinarie lärare vid de kommunala realskolorna och praktiska kommunala realskolorna skulle uppgå till och vid övervägande delen av de allmänna läroverken och de kommunala flickskolorna samt på försöksskolans högstadium till . En ökning av antalet ordinarie ämneslärartjänster (avser folkhögskolorna) i sådan omfattning att av antalet heltidsanställda lärare kommer att vara ordinarie under /72 finner SÖ rimlig. SÖ föreslår därför att 40 icke-ordinarie tjänster utbyts mot ordinarie /70. Då statsverkspropositionen icke upptog Sö:s hemställan, anfördes ovanstående synpunkter i motioner (I: 452 och II: 523), undertecknade av representanter för de fyra stora partierna vid riksdag. 1969: 52 angående lärarutbildning vid folkhögskola anförde föredragande statsrådet, att det nu borde vara möjligt att positivt pröva frågan om inrättande av ytterligare ett antal ordinarie ämneslärartjänster. Utskottet tog fasta på detta yttrande och konstaterade i sitt utlåtande, att därmed tillkommit ett nytt moment, som inte förelåg då motionerna väcktes och som rimligen måste innebära att ett förnyat förslag från kommer att få en positiv behandling. Utskottet föreslog därför, att skulle avvakta den förnyade prövning av Kungl. Maj:t, som sålunda var att vänta. Resultatet blev, att folkhögskolan tillfördes 40 nya ordinarie tjänster såväl som . Några nya tjänster tillkom däremot icke och är ej heller föreslagna i den nu framlagda statsverkspropositionen. Detta är ytterligt anmärkningsvärt, enär det numera icke längre är förenat med några merkostnader för statsverket att utbyta icke-ordinarie tjänster mot ordinarie. avtalsrörelse innebar nämligen för folkhögskolans vidkommande, att de icke ordinarie lärarnas befordringsgång ut sträcktes till U 17, den lönegrad vari de ordinarie lärarna är placerade. efter påbörjad praktiktermin får läraren samma lön som en ordinarie ämneslärare. Lärartilldelningen är helt knuten till elevtillströmningen. Ända har varje ny vinterkurs inneburit fler elever än den närmast föregående. Utvecklingen har gått oerhört snabbt. Elevantalet vid vinterkurserna och parallellt gående ämneskurser å minst 30 veckors längd var 1967/68 11 498, 1968/69 12 167, 1969/70 13 522, 1970/71 14 333, 1971/72 14 591 och 1972/73 14 614. Detta innebär, att elevtillströmningen ökat med . Folkhögskolan har omkring 275 fler heltidsanställda lärare än man räknade med vid behandlingen av prop. 1966: 42, nya statsbidragsbestämmelser för folkhögskolan. har 80 nya ordinarie tjänster tillkommit. Detta innebär, att förhållandet ordinarie/icke ordinarie är än mera ogynnsamt än när SÖ beskrev läget i sina petita inför /70. Redan när folkhögskolans lärarutbildning startades i , fanns det mer än 400 behöriga men obefordrade lärare. Statistiskt sett innebär detta vid normal avgångstakt och under förutsättning av att folkhögskolan icke tillförs fler tjänster, att de som utexamineras från kan påräkna ordinarie anställning vid folkhögskola . Särskilt hårt har de unga skolorna drabbats. Dessa har som regel vardera två ordinarie lärartjänster, vilka är besatta för årtionden framåt. Dylika skolor har följaktligen inga möjligheter att hävda sig i konkurrensen om yngre, välmeriterade lärare. Med hänvisning till vad som här anförts hemställes att måtte besluta om att 75 icke-ordinarie ämneslärartjänster vid de statsunderstödda folkhögskolorna utbyts mot ordinarie /74.