mot · FW021721 · 1973-03-30 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj ds proposition 1973:55 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet. I proposition 1973:55 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet har vi noterat, att det primära centret inte återfinns bland föreslagna lokaliseringsorter i den andra utflyttningsetappen. Detta förhållande kan synas förståeligt vid en hastig jämförelse av tidigare beslut och föreliggande förslag angående omlokalisering. Riksdagsbeslutet innebar ju för Gävles del en tilldelning av verk med sammanlagt 920 anställda. Man får då inte förglömma, att stad i snabb följd förlorat ca 1 900 arbetstillfällen enbart inom tillverkningsindustrin med i stor utsträckning - kvinnlig arbetskraft. har ytterligare minskningar skett på grund av företagsnedläggningar och driftsinskränkningar. Antalet arbetslösa inom kommunen är högt även med tanke på den hittillsvarande lågkonjunkturen. Det råder således inget tvivel om att ovannämnda riksdagsbeslut var ett väl motiverat beslut i rätt riktning. Sorn tidigare nämnts utgör kommunerna och tillsammans ett primärt centrum. Ursprungligen var de klassade som ett s. k. storstadsalternativ. var stad den mest expansiva kommunen i . Tack vare denna expansion kunde länet hålla befolkningstalen under nämnda årtionde. Staden ökade sin folkmängd även när antalet anställda tillfälligt gick ner hos industrierna. Orten var attraktiv i och för sig. Detta faktum lockade statsmakterna till att utkräva av att lokalisera avdelningar i i stödsyfte till inom länet samt och utom länet. Man beräknar att kommunen därvid förlorat ca 450 personer, dvs. anställda med familjer. Utflyttningen var allvarlig för kommunen. Det rörde sig nämligen om s. k. lätta avdelningar, alltså lämpliga såväl för äldre arbetskraft, vilken inte längre orkar med det tunga arbetet inom andra avdelningar, som för kvinnlig arbetskraft. I råder tyvärr stor brist på arbete för kvinnor. Kommunen accepterade samhällssolidariskt utflyttningen av avdelningarna men förutsatte att statsmakten skulle se till att de negativa följderna skulle elimineras genom någon statsmaktens kompensation. För en kommun av storlek, dvs. 43 600 invånare, märks nyssnämnda avtrappning självfallet mycket väl. med utflyttningen inträffade olyckligtvis den allmänna konjunkturnedgången, för vilken en bruksort med ensidig tung industri är ytterst känslig. minskades antalet anställda hos i med ca 600 man. Reduceringen skedde genom s. k. naturlig avgång, dvs. avflyttning eller pensionering. Man räknar med att antalet tjänstemän kommer att reduceras ytterligare med ca 200 man men att antalet kollektivavtalsanställda kommer att öka något igen efter en konjunkturuppgång. Bortfall av arbetstillfällen genom naturlig avgång drabbar ju ingen enskild direkt, men blir dylikt bortfall lika kännbart för kommunen och dess medlemmar som friställningar, eftersom ungdomen inte kan erhålla arbeten när de skall gå ut i arbetslivet. Befolkningen kommer även att minska. förlorade även några tiotal arbetstillfällen vid förutvarande AB Värmeprodukter och ett trettiotal vid en handskfabrik, som flyttade utomlands. Ett bifall till föreliggande proposition (1973:55) innebär en omlokalisering av myndigheter till det primära centret med f. n. 1 195 anställda. Dessa i och för sig välbehövliga och av oss tillstyrkta omlokaliseringar har motiverats bl. a. av förekommande snedstruktur, friställningar och arbetslöshet. Vi vill inte tynga vår framställning med alltför många sifferuppgifter, som ju vid behov lätt kan tagas fram, men vi vill här kraftigt understryka att motsvarande siffror för del är mycket sämre. Annars är dessa tre kommuner, som är belägna nära varandra och av enahanda storleksordning, lämpliga att jämföra. Vi vill emellertid som en trend nämna följande folkmängdsförändringar åren 1971 1972 för , och : 1/1 1971 1/1 1973 44 157 45 155 + 998 46 846 47 001 + 155 43 643 43 507 - 136 Både och ligger i stödområdet. däremot ligger utanför detta område. Hela , ca 5 mil norr om , ligger i stödområdet. I väster gränsar till Falu kommun och i sydväst till kommun, som kommit in i stödområdet. Söder om kommun ligger bl. a. Norduppland med egna lokaliseringsproblem. ligger alltså mitt i ett område som behöver stöd. Den tidigare inom kommun rådande framtidsoptimismen har förtagits av nyssnämnda ingripanden och konjunkturnedgång. För att så snabbt som möjligt förta de negativa effekterna härav och återuppväcka expansions- och etableringslusten måste det till en injektion utifrån. kommun har på ett tidigt stadium anmält att kommunen önskar ifrågakomma vid lokaliseringen av det nya . I propositionen redogörs för delegationens ställningstagande till frågan om verkets lokalisering och redovisas de synpunkter som framförts i frågan av vederbörande remissinstanser. Med anledning av dessa uttalanden vill vi härmed motionsvägen hemställa att vid sin behandling av frågan om lokaliseringen av måtte besluta att förlägga verket till med slutlig placering i . Detta primära centrum kan betraktas som en region. Alltsedan 1971 har en samarbetskommitté samordnat och lett erforderliga utredningar för fortsatt och utvecklat samarbete mellan de båda kommunerna i frågor av gemensamt intresse, exempelvis bebyggelseplanering, energiförsörjning, eldistribution, vattenvård, vattenförsörjning, utbildning och kulturutbud samt anläggningar för idrott och friluftsliv. förvaltas gemensamt av de båda kommunerna, som även f. n. gemensamt projekterar en skidsportanläggning på . Enligt riksdagsbeslutet skulle lokaliseringen av statlig central förvaltning koncentreras till ett begränsat antal regionala tillväxtcentra och då i första hand till sådana som kunde tänkas få betydelse som storstadsalternativ. Delegationen bedömde vidare en koncentration fördelaktig med hänsyn till framtida möjligheter till rationaliseringar och anförde därvid följande: Om verksamheter som är beroende av varandra samlokaliseras underlättas dessutom kontakterna. Därest beslutar om verkets förläggning till har handlat helt efter nyssnämnda mer eller mindre uttalade principer. De myndigheter som enligt tidigare beslut lokaliserats till sägs ju bilda ett markblock. Bland dessa myndigheter märks . I proposition 1972:4 bil. 4 angående inrättande redogörs bland synpunkter som talar för en omläggning av domstolsväsendets administration även för det omfattande rationaliseringsarbete, bl. a. med utnyttjande av modern datateknik, som pågår inom hela statsförvaltningen. Bland rationaliseringsprojekten finns ett nytt inskrivningssystem som bygger på att inskrivningsdata skall samlas i en för hela landet gemensam databank. I departementets proposition 1973:1 bil. 4 återfinns följande under rubriken organisationsnämnd. 1 den mån arbetet inte ankommer på , skall nämnden svara för sådana åtgärder inom inskrivningsväsendet som påkallas av beslutet att genomföra automatisk databehandling inom inskrivningsväsendet. Av det ovan anförda framgår klart att kontakter mellan centralnämnden och det blivande måste bli vanliga och av stor betydelse. Det tar 15 å att resa från till de omlokaliserade verkens adresser i . Ingen torde anse en restid vara lång i . har framhållit att är avsett att bli ett centrum för statlig förvaltning. Om lokaliseras till blir även denna region ett förvaltningscentrum med verksamheter som till och med är beroende av varandra och därför lämpligen bör sam lokaliseras. Det torde sålunda vara odiskutabelt att i sin verksamhet måste ha flera kontakter med och övriga myndigheter i markblocket än med den heterogena, omlokaliserade myndighetsgruppen i eller med gruppen med central statlig verksamhet på jordbrukets område som lokaliseras till . Beträffande kontakterna med hovrätten och kammarrätten i samt hovrätten i bör dessa sättas i relation till besöksverksam het över huvud taget hos de myndigheter som faller inom förvaltningsområde. Delegationen har vid sitt ställningstagande för utgått från att domstolsverksutredningen ansett att verket bör förläggas till någon hovrättsstad och att därvid endast eller kan bli aktuella. Utredningen har bemött detta delegationens antagande på följande sätt: 1 sitt yttrande har delegationen bl. a. framhållit att domstolsverksutredningen anser att det nya verket bör förläggas till någon hovrättsstad. Utredningen vill med anledning härav uttala att något sådant ställningstagande inte gjorts. Det bör tilläggas att, om anses böra förläggas till ort utom , det enligt utredningens mening i och för sig inte är nödvändigt att förlägga verket till en hovrättsstad. har den nackdelen att staden ligger i en del av landet, där antalet myndigheter inom domstolsväsendet är litet. Utredningen anser att det ur effektivitetssynpunkt är klart bättre att förlägga till någon ort i med goda möjligheter till kontakter mellan verket och myndigheterna inom förvaltningsområdet. förordade i yttrande, som avgavs , att lokaliseras till för den händelse skulle ta ställning under vårsessionen . Utskottets bedömning hade som självklar utgångspunkt riksdagsuttalandet i samband med omlokaliseringsbeslut, nämligen att de fyra nordligaste länen borde speciellt beaktas vid fortsatt utflyttning av statliga verk. Detta uttalande grundade sig på då rådande förhållanden. Därefter har förhållandena ändrat sig. Riksdagsuttalandet avsåg då de fyra nordligaste länen hade den största folkminskningen. Folkmängdssiffrorna för utvisar emellertid att minskat med drygt 200 personer och med nära 600. Förlusten för uppgick till 636, medan ökade med 43. kommun minskade med 139 personer. Eftersom vissa förhållanden ändrat sig efter inrikesutskottets yttrande, bör den tidigare antagna principen inte följas dogmatiskt utan någon undersökning om huruvida förutsättningarna i varje särskilt fall alltfort gäller. I propositionen 1973:55 anförs följande: Tillsammans innebär de tidigare fattade besluten om omlokalisering jämte delegationens nu föreliggande förslag att (i etapp 2 ) av de omlokaliserade sysselsättningstillfällena tillförs skogslänen. En förläggning av till innebär ingen ändring i nämnda procentsiffror. tillhör geografiskt och näringsstrukturellt och skogslänen. Men med tanke på närheten till och på allmänna kommunikationsförhållanden kan regionen räknas till . Både domstolsväsendets organisationsnämnd och har i remissyttranden förklarat att de i andra hand kan godkänna att verket förläggs till en centralt belägen ort i . viken utgör ett sådant närbeläget område. Chefen för har i propositionen 1973:55 beträffande utlokalisering av statens vägverk och till Falun-Borlängeområdet anfört bl. a. följande: Närheten till och goda kommunikationer med medför att omlokaliseringen bör kunna ske utan att verksamhetens effektivitet äventyras. Att nyssnämnda förhållanden bedöms vara ännu gynnsammare för är väl närmast en överloppsgärning att ange. Detta faktum är ytterst betydelsefullt vid en prövning av frågan, om administrativ effektivitet kan upprätthållas, därest verket lokaliseras till . () skriver i lokaliseringsfrågan bl. a. att det av arbetsekonomiska och kostnadsmässiga skäl är angeläget att verket förläggs till den del av landet i vilken tyngdpunkten av verksamhetsfältet är belägen. Detta är otvivelaktigt och främst . Vi vill i detta sammanhang åberopa vad ovan återgivits av departementschefens uttalande om . Enligt chefen för talar arbetsekonomiska skäl och kostnadssynpunkter för att förläggs till ort i de södra eller mellersta delarna av landet med hänsyn till förläggningen av det allt övervägande antalet domstolar och andra myndigheter som kommer att höra under verket. Om vi på en karta över låter respektive , och utgöra mittpunkt i var sin cirkel och låter radien i dessa cirklar vara av en skala som i verkligheten skall motsvara en sträcka av fågelvägen, kommer vi att finna att det helt dominerande antalet berörda myndigheter omfattas av cirkel särskilt om man därvid beaktar exempelvis hovrätternas storlek och antalet anställda. Att radien erhållit denna skala beror på att en sträcka av fågelvägen i föreliggande fall för en bilist ofta motsvaras av en körsträcka upp mot , som bör vara ett generellt maximum för fram- och återkörning . Det säger sig självt att vid en företagsekonomisk bedömning en lokalisering till måste bli förmånligare än en lokalisering till . Vinsterna i fråga om restid och resekostnader kan om så önskas lätt anges. Ovannämnda resultat torde vara överraskande för envar, som inte före sitt ställningstagande gjort en aritmetisk framräkning. Mot en förläggning utanför talar enligt organisationsnämnds mening vidare de rekryteringssvårigheter som kan befaras uppkomma, särskilt på handläggningssidan. Till verket måste knytas ett jämförelsevis stort antal kvalificerade tjänstemän, företrädesvis jurister men även andra, t. ex. datatekniker. Då vill vi upplysa om att det vid exempelvis AB.s datacentral och systemavdelningar i tjänstgör i runt tal 150 anställda. Bolagets forskningsavdelning i omfattar 420 personer. Bolaget har hittilldags inte haft några svårigheter att få folk att flytta till , trots att det ju har att klara av en konkurrenssituation från såväl den inhemska som den utländska marknaden. Vår motion syftar också till att bevara denna konkurrenskraft hos regionens industrier. En lokalisering som det här är fråga om skulle utveckla den regionala strukturen och med stor sannolikhet innebära att befolkningsramen kunde hållas. I riksdagsmotioner har man ofta citerat vad långtidsutredningen (SOU 1970:71) anfört beträffande den offentliga sektorns styrande inverkan. Det är allmänt omvittnat att en snedstruktur blir en broms för industrins fortsatta expansion. Regionen har en mycket stor brist på arbetstillfällen för kvinnor och ungdomar utanför industrin. Detta förhållande kommer att försämra industrins rekryteringsmöjligheter. I primära centra utgör offentlig förvaltning en tung andel. Det finns många betydande exportindustrier i regionen. Den främsta bland dessa är , vars moderbolag med anläggningar har säte i . uppgick denna koncerns fakturering till 1 744 miljoner, varav avsåg försäljning utanför . Moderbolagets andel i denna fakturering utgjorde 1 036 miljoner. Därav gick 844 miljoner på export och 192 miljoner till försäljning inom landet. Bolaget och de anställdas organisationer har slutit upp bakom kommunens aktion för att säkra positiv utveckling inom orten och stöder densamma. Det har i olika offentliga sammanhang ofta deklarerats att höga levnadsstandard till stor del beror på den viktiga handeln med utlandet, att vi med tanke på vår internationella konkurrenskraft måste satsa i första hand på orter med exportindustri och att vi genom exporten får råd att skapa sysselsättning. Vi anser att dessa synnerligen viktiga fakta inte beaktats vid behandlingen av framställning, eftersom regionen över huvud taget inte i något sammanhang omnämns som ett alternativ för lokalisering av , trots att regionen från såväl samhällsekonomiska som företagsekonomiska synpunkter måste anses vara det lämpligaste lokaliseringsområdet. Hela landskapet är givetvis beroende av sysselsättningssituationen i . är residensstad och ligger i hjärtat av med ett järnverk som ger arbete åt många boende även utanför moderkommunen. Bland invånarna i kommun exempelvis har ca 200 personer anställning hos järnverket. Det säger sig självt att ett samhälle som drabbats av friställningar, kvinno- och ungdomsarbetslöshet, befolkningsminskning samt försämrad skattekraftsutveckling måste bli hämmat i sina hittillsvarande ansträngningar att råda bot för den förefintliga snedstrukturen och att en försämring för kommunen måste innebära en framtida försämring i konkurrenssituationen för , som är ett av landets ledande exportföretag och vars huvudkonkurrenter återfinns i , , och . Regionen har möjlighet att erbjuda , om det förläggs dit, en lösning av verkets lokalfråga, som innebär effektiv och lämplig arbetsmiljö. I har kommunen förvärvat all mark inom ett intill liggande kvarter och reserverat densamma för en tomt å . Marken nyttjas f. n. för parkeringsändamål. Om verket behöver lokaler , kan kommunen som provisorium erbjuda verket kontorsutrymmen å i nybyggnaden av Folkets hus, som är under uppförande och som kommer att vara färdigställd i slutet av detta år. Med hänsyn till föreliggande förhållanden kan vi förutsäga att investeringarna för verket i kommer att bli avsevärt lägre än om de utförs i exempelvis . Som bosättningsort kan båda kommunerna och tillgodose vitt skilda anspråk och intressen hos de fast boende. Tillräckliga markreserver finns för nybyggnadsbehov. Frågan om arbetsplatsens inre och yttre miljö har fått allt större utrymme och betydelse i samhällsdebatten. Att lösa kombinationen arbete-fritid på bästa sätt har varit en nödvändig ledstjärna såväl för regionens exportföretag som för de styrande i regionens kommuner. Hemlingby och Högbo bruk är välkända namn för alla som sysslar med friluftsaktiviteter. Detsamma är förhållandet med Brynäs, SIF och SAIK för idrottsmän och TV-tittare. Som exempel på områdets popularitet kan nämnas att några golfklubbar i , som saknar egna banor, har anhållit att få nyttja Högbo golfbana som hemmabana. har en personalklubb inom ett stort företag i bildat en sektion inom Högbo golfklubb. För stockholmarna är reseavståndet försumbart. Det kulturella utbudet inom regionen är mycket rikt och förbättras ständigt. Teatern i nya byggs exempelvis för att soperan skall kunna uppföra sina föreställningar där. lära vara ensamt i om att ha denna möjlighet. Vi har i denna vår motion försökt att allsidigt belysa frågeställningarna kring lokalisering. Vi anser att en lokalisering till regionen är nödvändig för regionens utveckling och särskilt värdefull för kommun, som saknar en kvinnoindustri och som efter företagens rationaliseringar på tjänstemannasidan har svårt att erbjuda kontorsplatser. En nybyggnad för verket skulle också på ett naturligt sätt förbättra situationen för de arbetslösa byggnadsarbetarna då det offentliga byggandet i övrigt i har reducerats. Det är ävenså nödvändigt för kommunen att så snabbt som möjligt få en utveckling mot en alltmer balanserad näringsstruktur. Det gäller att helst omgående låta den uppkomna nedåtgående trenden ge vika för ett nytt uppsving för kommunen, innan mera bestående störningar inom bl. a. servicesektorn uppkommer. Det torde väl vara en helt allmängiltig uppfattning att i dagens och morgondagens situation måste försöka hålla och om möjligt förbättra sina positioner inom världshandeln. Vi får då vid handläggningen av föreliggande ärende inte förglömma att koncernen har sitt moderbolag i och att frågan således måste bedömas ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. I föreliggande fall kan tungt vägande regionalpolitiska skäl för en lokalisering till kombineras med förväntad hög administrativ effektivitet hos verket vid en dylik förläggning. Vi har inte kunnat finna, att eller kan uppvisa tillnärmelsevis lika starka motiv ur vare sig regionalpolitisk synvinkel eller från effektivitetssynpunkt. Vi vill till slut redovisa ytterligare ett skäl ett något känslobetonat sådant: en kommun med drygt 43 000 invånare har samhällssolidariskt fogat sig i statsmaktens krav på utlokalisering av företagsavdelningar i stödsyfte till andra kommuner. Det måste vara ett rättvisekrav att en kommun i den storleksordningen som i tider av medgång lämnat stöd till andra kommuner erhåller kompensation härför i tider av motgång. Med stöd av det anförda hemställer vi att vid sin behandling av frågan om lokaliseringen av måtte besluta att förlägga verket till med slutlig placering i . () () () (vpk) () () () HANS ()